ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS112021 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2021 av () till utrikesminister om uppförandekoder parlamentariska församling har precis avslutat sin sommarsession. Under sessionen valde den parlamentariska församlingen att ställa sig bakom ett svenskt förslag om uppförandekoder. Förslaget innebär att riktlinjer för uppförandekoder för OSSE-utsända utarbetas. Uppförandekoderna ska ge klara signaler och riktlinjer för hur hjälparbetare och även FN-medarbetare ska förhålla sig till civilbefolkningen vad gäller sexhandel och besök på porrklubbar samt liknande etablissemang. Nolltolerans mot sexköp införs för all personal. Detta är viktigt för att inte de fredsbevarande insatserna och hjälpbehoven ska undermineras. Nolltoleransen innebär också att det inte är acceptabelt att betala skolavgifter, räkningar, hyror med mera i utbyte mot sexuella tjänster. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att följa upp viktiga beslut om uppförandekoder för sina utsända och FN-medarbetare?
fr · GS112022 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2022 av () till statsrådet om möjlighet att göra undantag från Dublinförordningen I är det tillåtet för utlänningsmyndigheterna att göra undantag från Dublinförordningen, det vill säga myndigheterna kan låta den asylsökandes ansökan behandlas här i , trots att den sökande först sökt asyl i ett annat land. Många asylsökande flyr från sina länder med hjälp av människosmugglare. Ett flertal har en önskan om vilket land de vill söka skydd i, men eftersom att resvägen ofta är snårig med mellanlandningar i andra länder, kan det vara svårt att ta sig till den önskade slutdestinationen utan att ha blivit registrerad som asylsökande i något annat land. Människor måste ha rätt att söka skydd i vilket land de vill. kan en stat dock bättre värna om asylrätten genom att frångå första asyllandsprincipen, till exempel för asylsökande som först sökt asyl i , ett land som är känt för att behandla asylsökande illa. I dessa fall vore det mer humant att låta dem söka asyl i . I finns fyra ensamkommande barn från , som är syskon, som har drabbats av myndigheternas hårda tillämpning av Dublinförordningen. De ska skickas till första asylland trots att de har sina anhöriga i en kommun i . Det är inte humant! tar utlänningsmyndigheterna i inte någon hänsyn till den asylsökandens individuella situation, om personen sökt asyl i annat EU-land. Här tillämpas Dublinförordningen stenhårt och de asylsökande, till och med ensamma barn, återsänds till första asylland. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenska utlänningsmyndigheter, i betydligt högre grad än , ska utnyttja möjligheten att göra undantag från Dublinförordningen?
fr · GS112023 · 2005-07-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:2023 av () till statsrådet om remisskritiken mot bensinstationslagen beslutade regeringen att överlämna en lagrådsremiss om lag för bensinstationer att tillhandahålla förnybara bränslen. Lagförslaget i lagrådsremissen är i stort sett identiskt med ett tidigare remitterat lagförslag som fått mycket hård kritik av en stor majoritet av remissinstanserna. Av remissinstanserna fanns ett stort stöd för tanken att påskynda introduktionen av förnybara fordonsbränslen, men det fanns kritik mot flera detaljer. Bland annat befaras att lagförslaget missgynnar biogas för fordon. Denna risk har också påpekats av i en skrivelse till och i en intervju i . Det tycks varken ha funnits tid eller intresse från regeringens sida att beakta remissinstansernas synpunkter då lagförslaget överlämnades kort efter att remissrundan avslutats. Detta trots att flera olika remissinstanser riktade kritik på vitt skilda områden. Exempelvis var följande remissinstanser kritiska till förslaget: Kommuner och Landsting, , , och . Enligt uppgifter från statsrådet ska en proposition med ett lagförslag överlämnas till . Avser statsrådet att ta hänsyn till remissinstansernas synpunkter vid beredningen av propositionen?
fr · GS112024 · 2005-07-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:2024 av () till justitieminister om häktet i är centrum för rättsväsendet i regionen med åklagarmyndighet, tingsrätt, frivård, polismyndighet och häkte. Häktet är hårt belastat och olika extraplatser har fått användas i , och . Så kallade fyllericeller har till och med nyttjats. Det har föreslagits att häktet, det enda i , skulle flyttas till annat län. Det förslaget verkar tack och lov ha fallit efter många turer. iordningsställs en kriminalvårdsanstalt i Sala. Det är positivt för tillgången på fängelseplatser. Emellertid har också tanken på att minska och i förlängningen slopa häktesplatser i väckts. Skulle häktet flyttas innebär det att betydande arbetstid för poliser, åklagare och advokater kommer att läggas på transporter. Det är inte rätt sätt att använda tjänstetid och riskerar till och med genom längre utredningstider att urholka rättssäkerheten. Vidare är förslaget knappast effektivt vare sig samhällsekonomiskt med tanke på de ökade rese- och transportkostnaderna eller miljömässigt eftersom fler transporter blir resultatet av förslaget. Häktet i bör vara kvar i oförändrad eller @ helst @ större utformning. Det utrymme som därmed frigörs på fängelset i kan användas till ytterligare fängelseplatser. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa häktesverksamhet i ?
fr · GS112025 · 2005-07-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:2025 av () till näringsminister om regeringens position i striden om EU:s handelspolitiska behandling av En strid mellan frihandlare och mera protektionistiska krafter har åter blossat upp inom EU. gäller frågan om av EU bör ges full status som "marknadsekonomi" i handelspolitiskt avseende. Det anser , men dessvärre inte ansvarige kommissionär . Den brittiske handelsministern säger bland annat: "We are talking to our partners in the EU about this at the moment." (se den 5, 6 och ). har redan av EU fått full status som marknadsekonomi, trots att landet inte ens kvalificerat sig som WTO-medlem ännu, det har blivit mer ekonomiskt auktoritärt, och sannolikt är dess marknadsekonomiskt styrda andel av BNP lägre än i dagens . För frihandeln skulle status som full marknadsekonomi för i praktiken innebära att väsentligt färre protektionistiska ingripanden mot blir möjliga för EU att införa, främst så kallad anti-dumpning, jämfört med . Det blir dessutom politiskt lättare för EU att bibehålla sitt vapenembargo på om landet ges full status som marknadsekonomi. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att klargöra position i EU beträffande den kontroversiella frihandelsfrågan om att ge full status som marknadsekonomi i handelspolitiskt avseende?
fr · GS112026 · 2005-07-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:2026 av () till utrikesminister om dödsstraffet i är ett av de länder som i störst utsträckning tillämpar dödsstraff, oftast genom halshuggning eller arkebusering. Enligt tillgängliga uppgifter avrättades 43 personer och 52 personer , varav över hälften var utlänningar. Uppgifterna om antalet avrättningar varierar mellan 30 och 38. Rättsosäkerheten är betydande och utländska medborgare tenderar att bestraffas hårdare än saudiska medborgare. Ett exempel på detta är filippinskan , som vid flyttade till för att arbeta som hembiträde. greps hon och dömdes till dödsstraff för mord på sin kvinnliga arbetsgivare, utan att hon vid tillfället blev informerad om anklagelserna mot henne och den efterföljande domen. Enligt uppgift sitter hon fortfarande i fängelse i avvaktan på att domen ska verkställas. har dömt ut det rättsliga förfarandet som undermåligt och pekat på att inte har haft tillgång till juridisk hjälp före eller under rättegången. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka initiativ tänker ministern ta för att öka trycket på den saudiska regimen vad gäller att åstadkomma en fungerande rättsstat och stoppa användandet av dödsstraffet?
fr · GS112027 · 2005-07-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:2027 av () till statsrådet om regeringens slutsatser av IFAU:s utredning Regeringens politik för offentligt försörjd ledighet, så kallat friår, har utvärderats av forskningsinstitutet vid . Resultatet är förödande, och bekräftar riktigheten i beteckningen "stolleprov". vet vi, bland annat genom i en interpellationsdebatt , att kostnaden för friår är hög, nämligen ca 4 mdr kr . vet vi dessutom, genom IFAU, att vara friårsledig innebär en lägre framtida lön. efter ledigheten tjänar de som varit skatteförsörjda med friår i genomsnitt eller mindre än de annars skulle ha gjort. De friårslediga arbetar i samma omfattning efter friåret som de skulle ha gjort om de inte hade varit skatteförsörjt lediga. Sjukfrånvaron påverkas inte heller av friårsledigheten, tvärtemot huvudargumentet hos idéns anhängare. Resultaten antyder dessutom att anställda som är går i pension tidigare om de har varit friårslediga. Detta strider mot regeringens i andra sammanhang officiellt angivna politik. Friårsvikarierna stärker sin ställning på arbetsmarknaden, men det sker per definition på andras bekostnad. Vilka åtgärder i höstbudgeten och senare fram till valet avser statsrådet att vidta med anledning av den starkt kritiska utvärderingen av skattefinansierat friår?
fr · GS112028 · 2005-07-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:2028 av () till utbildnings- och kulturminister om Tobaks- och framtid I och med att det från är förbjudet för tobaksbolag att sponsra verksamhet tvingas Tobaks- och på i att stänga. Detta museum är ett industri- och kulturhistoriskt museum med omfattande samlingar av den svenska tobakens och tändstickans historia. De insamlade föremålen kom från några av de hundratals tobaksfabriker som fanns i , då tobaksmonopol infördes. Museet finns på precis ovanför huvudentrén. visas också tändstickans historia. Museet sponsras av som alltså från är förbjuden att fortsätta att stödja museet. Detta innebär att museet tvingas stänga och en del av den svenska industrihistorien kommer inte att kunna visas. Lagen innebär dessutom att inte längre får stödja Solstickans arbete med behövande barn och ungdomar. Det kan aldrig ha varit riksdagsmajoritetens mening att förbudet mot sponsring skulle betyda att en del av vår kulturhistoria indirekt skulle gömmas undan. Att förbjuda sponsring av är ungefär lika ogenomtänkt som att införa en 20-årsgräns på . På vilket sätt kommer kulturministern att tillse att Tobaks- och även i fortsättningen kommer att kunna visa sina industriella och kulturella samlingar för allmänheten?
fr · GS112029 · 2005-07-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:2029 av () till socialminister om diskriminering av handikappade finns ett mål att personer med funktionshinder ska kunna leva integrerat i samhället, med samma levnadsvillkor som andra medborgare. Så är dock inte fallet @ affärer, företag, skolor, lekplatser, myndigheter, biografer, restauranger och webbsidor förblir alltjämt otillgängliga för personer med funktionshinder. I har man en lagstiftning som syftar till att integrera personer med funktionshinder i samhället. antog den amerikanska kongressen with Disabilities Act. Denna lag förbjuder diskriminering av personer med funktionshinder och slår fast att bland annat alla lokaler, offentliga och kommersiella verksamheter samt utbildningsinrättningar ska vara tillgängliga för alla. Diskrimineringsförbudet omfattar också arbetsmarknaden samt transport- och reseområdet, men också så vitt skilda områden som tekniska produkter, personligt stöd, rehabilitering, sjukvård och särskilt boende. I uttalade den socialdemokratiska partisekreteraren att hon inte anser att bristen på tillgänglighet för personer med funktionshinder bör klassas som diskriminering i lagens mening. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för en svensk lagstiftning, så att personer med funktionshinder ska kunna leva integrerat och med samma levnadsvillkor som andra i samhället?
fr · GS112030 · 2005-07-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:2030 av () till statsrådet om myndigheters opinionsbildning I har tendensen att myndigheter ägnar sig åt politiskt färgad propaganda och opinionsbildning blivit allt starkare. Näringslivets tankesmedja visar i rapporten Den skattefinansierade idémarknaden att de statliga myndigheterna satsade mer än på opinionsbildning. Opinionsbildning i fria länder handlar om att medborgare, medier och partier talar om för stat och myndigheter vad vi anser och de har att rätta sig därefter. I centralstyrda samhällen är det tvärtom stat och myndigheter som talar om för medier, partier och medborgare vad de får tycka och tänka. Det är också en central idé i det svenska statsskicket att skilja på politikens uppgift och myndigheternas uppgift. Med tendensen att politikens och myndigheternas uppgifter blandas samman får vi en otydlig rollfördelning. När myndigheter ägnar sig åt att agera som förtroendevalda blir det svårare för väljarna att utkräva ansvar. Mot bakgrund av ovanstående: Hur avser statsrådet att verka för starkare konstitutionella spärrar för de statliga myndigheternas möjligheter att driva politiskt färgad opinionsbildning?
fr · GS112031 · 2005-07-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:2031 av () till justitieminister om barnperspektivet vid misshandel Genom en hovrättsdom har klarlagts att gällande lagstiftning inte är tillräcklig för att man ska kunna anse att ett barn, som tvingas titta på när barnets pappa misshandlar barnets mamma, är ett brottsoffer. Min fråga till justitieminister blir: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att utarbeta förslag till lämpliga lagändringar så att barn kan betraktas som brottsoffer om de tvingas uppleva att föräldrarna misshandlar varandra?
fr · GS112032 · 2005-07-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:2032 av () till justitieminister om polisiär närvaro vid större arrangemang Närvarande, synlig, lokalt förankrad polis är en avgörande beståndsdel i arbetet med att skapa ett tryggare . har regeringen inte förmått prioritera polisen i tillräcklig omfattning. utbildas visserligen nya poliser, men de ekonomiska resurserna till myndigheterna, där dessa nya poliser anställs, är inte tillräckliga. Detta innebär att, för att ha råd med löner, tvingas myndigheterna spara på annan verksamhet. Detta har bland annat resulterat i över 100 stängda polisstationer . En annan effekt av denna alltför slimmade organisation är att polisen inte klarar att hantera stora arrangemang, utan att den normala verksamheten drabbas på ett oacceptabelt sätt. När det spelas allsvensk fotboll i innebär polisens insatser i samband med matcherna att övrig verksamhet blir starkt lidande. Värst drabbat är . När det spelas allsvensk fotboll i kan det betyda att det inte finns några poliser i tjänst i staden . Det är naturligtvis oacceptabelt att arrangemang som allsvensk fotboll innebär att polisens närvaro minskar eller helt uteblir andra dagar . Detta bidrar till en ökad otrygghet och ökade möjligheter för brottsligheten. Vad avser justitieministern att göra för att se till att den polisiära närvaron inte minskar på ett oacceptabelt sätt när stora arrangemang, som allsvensk fotboll, förekommer i en stad?
fr · GS112033 · 2005-07-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:2033 av () till statsrådet om mainstreaming av äldrepolitiken Jag har till statsrådet ställt frågor om dels äldre i arbetslivet och dels äldre i politiken. Frågorna har bedömts vara en fråga om arbetsmarknadspolitik och en fråga om jämställdhet och besvaras av arbetsmarknadsministern och jämställdhetsministern. Denna bedömning antyder att regeringen inte tar ansvar för en mainstreaming av äldrepolitiken, det vill säga äldrepolitiken inkluderas i andra politikområden. Mainstreaming innebär rimligen ett lika ansvar för alla departement. Svaret från jämställdhetsministern innehåller enbart en hänvisning till äldreberedningen Senior 2005. Beredningen har presenterat 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma en mainstreaming av äldrepolitiken?
fr · GS112034 · 2005-07-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:2034 av () till jordbruksminister om kommuninformation om cesium 137 Jag har tidigare ställt fråga till miljöministern och som besvarades av jordbruksministern om cesium 137 i våra livsmedel. Svaret gjorde mig orolig. Senast gjorda mätningar är och ligger under gränsvärdena är en kort sammanfattning av svaret. Men gränsvärden kan ju ändras. Skulle halterna öka kan gränsvärdet sänkas och plötsligt har vi gått från farligt till ofarligt. En mätning 1994 talar inte om hur värdena är . Genom att cesium mycket lätt ackumuleras i biologiskt material finns det i sådant material högre halter än 1994. Härtill kommer att det inte finns någon säker miniminivå för genetiska effekter av cesium 137. I svaret sägs också att information kan fås från bland andra . Ett informationsansvar torde åvila kommunerna. När fråga ställdes från en kommun till SSI och om innehållet av cesium 137 i fisk, kött och svamp blev svaret att inga mätningar görs. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra för kommunerna att informera kommunmedborgarna om halten cesium 137 i fisk, kött och svamp?
fr · GS112035 · 2005-07-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:2035 av () till statsrådet om att behöver en räddningsplan efter vik med fina sandstränder som brukar vara fyllda med badande sommarfirande skärgårdsbor och turister står öde i . En gulbrun stinkande sörja täcker vikarna och även till havs är vattnet gulfärgat i breda långa strimmor. behöver en räddningsplan. Regeringen kan ta initiativ till ökat samarbete bland länderna runt . Miljömålspropositionen Svenska miljömål @ ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) hänvisar till en kommande skrivelse. har påtalat behovet av samarbete där juridisk kraft och sanktioner behöver ingå. innebär en avgörande förändring och en ny möjlighet i förvaltningen av den hårt utsatta . Detta hav bör bli pilotområde för en helt ny förvaltningsstrategi för att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling garanteras. Detta arbete behöver drivas inom ramen för EU-samarbetet. På samma sätt som luftvårdsarbetet genom juridiskt bindande överenskommelser blivit framgångsrikt måste nu havsmiljön förbättras. Regeringen kan i alla forum kommunicera övergödningsproblem och den överhängande risken för olyckor i samband med oljetransporter så att ett internationellt genombrott i arbetet mot övergödning kan komma till stånd och ytterligare effektiva skyddsåtgärder mot fartygsolyckor och oljeutsläpp tas fram för . Därför vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta med anledning av läget i .
fr · GS112036 · 2005-07-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:2036 av () till justitieminister om kostnader för avvisning av flyktingar har kostnaderna för avvisningar av flyktingar ökat . 148,3miljoner kronor blev kostnaden . Bland annat tycks så kallad affärsklass användas vid flygningar @ ett mycket dyrt sätt att resa. Det finns också uppgifter som säger att en enda flykting kostat skattebetalarna 1,7miljoner kronor i rena avvisningskostnader. "Misshushållning med skattemedel", säger nu en person med insyn i det här. "dyraste resebyrå" kallas Kriminalvårdens Transporttjänst. Jag tror att det är viktigt att vi hushållar med skattebetalarnas medel och här lär det finnas pengar att spara. Det talas om logi på lyxhotell och resor i affärsklass @ självklart saker som gör kostnaderna höga. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att dra ned kostnaderna inom detta område?
fr · GS112037 · 2005-07-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:2037 av () till finansminister om position i , , och , som representerar i IMF har antagit en position som blockerar skuldavskrivningen till 18 av världens fattigaste länder i . Det är bekymmersamt att initiativet till skuldsanering redan nu möter hinder på vägen. Det är viktigt att skuldsaneringen är oåterkallelig och att inga nya krav ställs på fattiga länder för att deras skulder ska skrivas av. Jag är mycket orolig för att agerande genom med flera vill förhindra detta. Det är uppenbart att en förutsättning för en förstärkning av ländernas finansiella situation och därmed trygghet och utveckling, är att skulderna skrivs av en gång för alla. Jag anser att existerande krav på en ansvarsfull ekonomisk politik är tillräckliga och måste genomföras, men att nya krav är onödiga och kan i vissa fall vara kontraproduktivt. Grunderna för att man inte vill att IMF ska finansiera sin egen skuldsanering är otydliga och bör klargöras. Jag är mycket förvånad över att , och därmed går emot de goda föresatserna i G8-initiativet. Jag är övertygad om att det finns en rimlig och godtagbar förklaring till detta och att vill bidra till att skulderna skrivs av utan krångel och hinder. För att bringa ordning i frågan och tydliggöra position, vill jag fråga ansvarigt statsråd vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för att den svenska och därmed nordiska ägarrösten i IMF ska bidra till att lösa den miserabla skuldkrisen för dessa världens fattigaste länder.
fr · GS112038 · 2005-07-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2038 av () till statsrådet om turiststatistik Den svenska turistnäringen ger stora inkomster och är en av våra viktigaste framtidsnäringar. Företagare som sysslar med turism bör på alla sätt stödjas i sin verksamhet och nyföretagande inom turistbranschen bör underlättas. Ett medel för detta är en ändamålsenlig och korrekt turiststatistik. Därför är det iögonfallande att den svenska turiststatistiken döms ut i en ny rapport användbar är svensk turiststatistik (Etour utredningsserien 2005:28). En mera tillförlitlig statistik måste byggas upp för att inspirera till investeringar i turistnäringen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att vi får en bättre turiststatistik?
fr · GS112039 · 2005-07-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2039 av () till statsrådet om att avfallsförbränningen strider mot miljömålen Jag fick på tidigare ställd fråga om sopförbränning ett svar som ingav visst hopp om att förbränning ska komma att likställas med deponering i skattehänseende. I förslag till nytt delmål inom nationella miljömålet God bebyggd miljö sägs: "Den totala mängden genererat avfall skall inte öka och den resurs som avfall utgör skall tas till vara i så hög grad som möjligt som påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras." Det finns nu många tecken som tyder på att den kraftiga utbyggnad av avfallsförbränning som pågår i kommunerna innebär en omprioritering i fråga om hanteringen av avfall. Signalen till företag och medborgare är att förbränning går före återvinning. Med andra ord innebär utbyggnaden att produktionen av avfall stimuleras. Denna utveckling måste anses strida mot bland annat ovan citerat förslag till nytt delmål. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att avfallshanteringen ska uppfylla kraven i det nya delmålet om avfall?
fr · GS112040 · 2005-07-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:2040 av () till statsrådet om grundläggande demokratirättigheter för röstsvaga I vissa länder tillåts inte militärer att rösta. Andra länder förbjuder människor som sitter i fängelse att rösta. Historiskt sett har alltid förståndshandikappade människor nekats basala rättigheter vad gäller demokratiskt deltagande. Vad gäller grundläggande demokratiska frågor är vi väldigt duktiga på att identifiera brott mot mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling i vår omvärld, men är inte alltid varse hur situationen ser ut i . Det är viktigt att våra tillkortakommanden på området uppmärksammas @ inte minst när det handlar om att hörsamma och tillvarata rättigheter hos grupper som inte är röststarka. Det handlar främst om utvecklingsstörda, förståndshandikappade, militärer och fängslade och andra grupper som måste garanteras rätten att göra sin röst hörd genom att bland annat underlätta deltagandet i val. har antagit en motion som behandlar ämnet, vilket måste ses som ett genombrott. är normskapande när det gäller kraven på bland annat mänskliga rättigheter i länder som ansöker om EU-medlemskap. krävs det att den också uppmärksammar demokratiproblemen. I grunden är detta en fråga om mänskliga rättigheter och bör som sådan vara prioriterad. Jag vill fråga demokratiminister om han planerar några åtgärder för att följa upp beslut om bilaterala samtal, inom EU såväl som i , angående förbättringar av de demokratiska förutsättningarna för röstsvaga grupper.