frs · GS121136 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2007/08:1136 om 100-årsminnet av genom har frågat mig om jag avser att uppmärksamma hundraårsjubileet av genom en särskild satsning på läroboken. Jag anser att tillgång till bra och omväxlande läromedel är en viktig förutsättning för god kvalitet i skolan. engagerades de främsta författarna och konstnärerna i läromedelsproduktionen. Den skönlitterära läroboken genom av är ett exempel och ett annat är djur- och fågelplanscherna av . skrev Svenskarna och deras hövdingar för undervisningen i historia som en motsvarighet till i geografi. Läraren och förläggaren stod för idén och han var med och gav ut serien Läseböcker för barndomsskolor i vilken ingick. Satsningen utgick ifrån en reformpedagogisk syn på barnet och skolan inspirerad av . Den visar också att det fanns ett stort problem med tillgången på bra läroböcker anpassade till elevernas behov. Syftet var också att stimulera elevernas lust att lära och deras kreativitet. Efter blev det vanligt att lärare tillsammans producerade läromedel. började läromedelsförlagen att producera läromedelspaket med många olika komponenter. Den ökade användningen och framåt av IT-baserade läromedel innebär att tillgången på läromedel ökat dramatiskt. Detta ställer också större krav på lärarnas ämneskunskap och kompetens. på 2000@talet talar man alltmer om läromedier, det vill säga om elektroniska läromedel i pedagogiskt syfte. Det finns all anledning att också bejaka utvecklingen av digitala läromedel. Vi vet genom forskning att läroböckerna styr undervisningen, vilket på olika sätt kan vara problematiskt genom att de kan styra arbetssätt och arbetsformer mot en likformighet i undervisningen, men att de också kan vara en garant för kvalitet och likvärdighet. Det är därför viktigt att de böcker som skolorna köper in i olika ämnen och som används som huvudböcker i undervisningen är av mycket hög kvalitet. Det är dessutom viktigt att i sammanhanget påminna om de resurser som redan finns och som kan utnyttjas effektivare och bättre. Läroböckerna utgör enbart en del av skolornas samlade läromedelsresurser. Enligt min mening är också ett välutrustat skolbibliotek oerhört viktigt för tillgången till skön- och facklitteratur och andra läromedel samt även som lärmiljö. Myndigheten för skolutveckling redovisade exempelvis ett fyraårigt regeringsuppdrag att stödja och stimulera förskolornas och skolornas pedagogiska arbete med språkutveckling, läsning och litteratur @ kallat Språkrum (dnr 2003:7). Skolbiblioteket som resurs och som ett viktigt kollektivt läromedel i skolan lyftes fram av myndigheten. Kultur i skolan är en pedagogisk fråga, vilket inte minst och många, många fler författare och konstnärer är bevis på. Inte minst barnbokens starka ställning i visar detta. Antalet lån uppgick vid de kommunala folkbiblioteken till nästan 28 miljoner. Barn- och ungdomsböcker svarade för av bokförlagens utgivning. Genom bibliotekslagen (1996:1596) och inköpsstödet till folk- och skolbibliotek har förutsättningarna för barns och ungdomars tillgång till litteratur väsentligt förbättrats. Särskilda statliga satsningar har gjorts på kultur i skolan. Myndigheten för skolutveckling har i uppdrag att främja användningen av skolbiblioteken i de socialt mest utsatta områdena. I budget- propositionen (prop. 2004/05:1) har regeringen föreslagit att ytterligare resurser avsätts för att stärka skolor i segregerade områden. Totalt ska avsättas . Dessa resurser ska delvis användas till att förstärka läsningen i de aktuella skolorna. Det är viktigt att se sambandet mellan kultur och kunskapsbildning i alla ämnen. Kunskap och bildning hör ihop. Bildning är en lärprocess i vilken eleverna är aktiva och kunskapande, utvecklar sina förmågor och sitt omdöme tillsammans med sina kamrater och lärare. Jag anser som skolminister att goda läroböcker är mycket viktiga redskap i undervisningen. Jag anser också att skolorna behöver uppmärksammas på 100-årsminnet av genom .