frs · GS121048 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1048 om översyn av svensk säkerhetspolitik har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en utredning om vad ett svenskt Nato-medlemskap skulle innebära. Det säkerhetspolitiska läget har förbättrats i grunden efter det slut. Traditionella spänningar har minskat. har andra hot mot vår säkerhet vuxit sig starkare. Dessa är ofta mer komplexa och mer svårförutsägbara än gårdagens hot. säkerhets- och försvarspolitik har anpassats till dessa omvärldsförändringar. Vår politik bygger på den beskrivning av svensk säkerhetspolitisk linje som , , och kom överens om . Den ger oss handlingsfrihet. Denna politik har både parlamentarisk majoritet och ett mycket starkt folkligt stöd. skriver att det är dags att modernisera svensk säkerhetspolitik. Jag menar att för en modern, aktiv och solidarisk säkerhetspolitik, på den militära alliansfrihetens grund. engagemang för FN och dess arbete för fred, säkerhet och utveckling är starkt. , då FN firar 60-årsjubileum, tas viktiga steg för att ytterligare stärka FN:s roll och förmåga. medverkar aktivt i de pågående reformprocesserna. Vi deltar i arbetet med att utveckla EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik och förmågan att möta de utmaningar som en förändrad omvärld ställer EU inför. Vi har ett aktivt partnerskap med Nato. Vi är också fortsatt pådrivande i och i viktiga forum i . nämner vissa av de bidrag som lämnar till EU:s krishanteringsförmåga. Solidariteten mellan EU-länderna fördjupas. Vi deltar aktivt i ansträngningarna att stärka EU:s förmåga att effektivt hantera dagens säkerhetspolitiska hot. har deltagit i EU:s samtliga civila och militära krishanteringsinsatser. Det är viktigt att tillsammans med , och , kommer att kunna ställa upp med en militär snabbinsatsstyrka inom ramen för EU. För att även stärka EU:s förmåga till civil krishantering har tagit initiativ till inrättande av civila snabbinsatsstyrkor. har ett öppet och nära samarbete med Nato inom ramen för EAPR/PFF, på den militära alliansfrihetens grund. Över 400 svenska män och kvinnor tjänstgör i de pågående Nato-ledda fredsfrämjande insatserna, det vill säga operationerna i Kosovo och . Erfarenheterna av att delta i dessa insatser bidrar, liksom vårt deltagande i Nato/PFF:s övningsverksamhet, till att utveckla den svenska försvarsmaktens förmåga. Vi deltar också aktivt i andra delar av partnerskapet, bland annat genom bidrag till säkerhetsfrämjande biståndsinsatser som görs inom ramen för PFF. Vi välkomnar också den dialog som förs inom partnerskapet om aktuella säkerhetspolitiska frågor som terrorism och människohandel. Det är alltså naturligt att formulera sig som i utrikesdeklarationen @ att Nato är en viktig partner till när det gäller insatser i krisområden. Tillsammans med andra länder, i synnerhet , arbetar vi för att utveckla partnerskapet ytterligare. får vi tillfälle att vid det ministermöte inom EAPR som äger rum i Åre diskutera aktuella säkerhetspolitiska frågor, inte minst på krishanteringsområdet. Jag gläder mig åt att står värd för detta möte. Att samarbeta med partnerskapets breda krets av 46 länder, både medlemmarna i Nato och de tjugo länder som inte är medlemmar, är av stort värde i dagens säkerhetspolitiska verklighet. Det gör inte mindre alliansfritt. Varken ömsesidiga försvarsgarantier inom EU eller ett Nato-medlemskap är ändamålsenliga alternativ för del. Däremot ska vi delta i allt annat samarbete som kan stärka vår egen fred, självständighet och säkerhet, stabiliteten i vårt närområde och internationell fred och säkerhet, efter bästa förmåga och efter beslut i varje enskilt fall. Regeringen ser därför inte skäl att ändra vår grundläggande säkerhetspolitiska linje, och den militära alliansfrihet som både har gagnat och alltjämt gagnar oss väl. Jag ser heller ingen anledning att ta initiativ till en utredning om vad ett svenskt Nato-medlemskap skulle innebära.