ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121855 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1855 om självmord på fängelser och häkten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra självmord på fängelser och häkten. Varje människa som tar sitt liv är en tragedi. De anhöriga drabbas svårt. Det är också en svår situation att hantera för kriminalvårdens anställda. I jämförelse med övriga nordiska länder har svensk kriminalvård förhållandevis låga självmordstal. Enligt den senaste tillgängliga nordiska statistiken för åren 1999@2003 hade 6,2, 5,4, 5 och 3 självmord i genomsnitt. i relation till antalet vårddygn ligger än lägre. I jämförelse med dödstalen för befolkningen i övrigt är det i fler som dör av självmord i frihet än som frihetsberövade. Detta gör vårt land unikt, eftersom risken för självmord i alla andra länder är högre på anstalt jämfört med i frihet. Att förebygga och förhindra självskadande handlingar bland intagna i anstalt och häkte är ett arbete som prioriteras högt i kriminalvården. Arbetet med att utveckla rutiner för att upptäcka klienter i riskzonen och att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra sådana handlingar är ständigt pågående såväl vid som ute på häkten och anstalter. Kriminalvårdens personal har i sitt arbete tillgång till handledningsmaterial som underlag för klientsamtal vid förebyggande av självskadande handlingar. Som ett komplement till detta pågår vid arbetet med att ta fram ytterligare material för riskbedömning av klienter i riskzonen för självmord. Kriminalvården har tillsammans med andra huvudmän i samhället en viktig men svår roll i att förebygga denna typ av handlingar. Detta är ett arbete som ständigt utvecklas och aldrig betraktas som avslutat.
frs · GS121857 · 2005-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1857 om kvinnoförtryck i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kvinnoförtrycket i ska försvinna. Jag är väl medveten om att de afghanska kvinnornas situation alltjämt är mycket svår trots att mycket har förbättrats sedan talibantiden. Kvinnor behandlas fortfarande som andra klassens medborgare i flera sammanhang. Andelen kvinnor i administrationen har förvisso ökat men inte i tillräckligt hög utsträckning. har det skett en del positivt . Jag tänker till exempel på antagandet av en ny konstitution i vilken det klargörs att kvinnor och män har samma rättigheter och lika värde. Ett viktigt steg var också presidentvalet där omkring 8,1 miljoner afghaner, varav kvinnor, utnyttjade sin rösträtt. Det finns två kvinnliga ministrar i den afghanska regeringen och tillsattes den första kvinnliga guvernören i delstaten . Den afghanska oberoende kommissionen för mänskliga rättigheter, som etablerades , har även spelat en viktig roll för att främja kvinnors rättigheter. har ett långvarigt engagemang i . Vårt stöd har till stor del fokuserat på att förbättra situationen för kvinnor och flickor. ökades vårt utvecklingssamarbete till vilket gör till den tredje största mottagaren av svenskt bistånd. stöder bland annat program som fokuserar på flickors och kvinnors utbildning med . Den bangladeshiska enskilda organisationen bedriver även utbildningsinsatser med fokus på kvinnor med stöd från . driver omkring 400 skolor i . av eleverna i dessa skolor är flickor. En annan viktig insats är mikrofinansprojektet som strävar efter att skapa inkomstkällor på landsbygden. av lånen har gått till kvinnor. har agerat i såväl FN:s kvinnokommission som i FN:s kommission för mänskliga rättigheter för att uppmärksamma kvinnors situation i . Vårt stöd till Unifem har ökat och uppgår 2005 till . Vi har även arbetat genom EU för att förbättra kvinnans situation. EU:s särskilda sändebud har tagit upp frågan kontinuerligt med afghanska myndigheter. Kommissionen bidrog under 2003@2004 med till stöd för stärkandet av mänskliga rättigheter, jämställdhet och det civila samhället. Det råder dock ingen tvekan om att det är lång väg att gå innan diskrimineringen av kvinnor i upphör. Det internationella samfundet måste arbeta för att stödja i att säkra respekten för mänskliga rättigheter och öka jämställdheten.
frs · GS121858 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1858 om identitetskort utfärdade av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att Unmiks identitetskort omgärdas av sådana restriktioner och kontrollmekanismer att falsifikat kan undvikas. Frågan om oklara identiteter är generellt ett stort problem, inte bara när det gäller Kosovo. Det är viktigt att frågan uppmärksammas och att åtgärder vidtas för att säkerställa att de personer som kommer till är de som de utger sig för att vara. har utfärdat föreskrifter för vad som krävs för att registreras som invånare i Kosovo och därmed vara berättigad till ett . En av svårigheterna för är att det delvis finns i de delar av som den serbiska regeringen kontrollerar och att myndigheterna där inte lämnar ut någon information. I några fall har svenska myndigheter ifrågasatt det underlag som legat till grund för utfärdandet av . Problemet har i dessa fall inte varit att sökandens identitet varit falsk utan att personen inte har varit bosatt i . Frågan har således uppmärksammats och en dialog med har också inletts.
frs · GS121859 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1859 om har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att regelverket för vapenexporten ska förnyas i enlighet med de ställningstaganden som gjort i den av antagna politiken för global utveckling (PGU). Gällande svenska nationella riktlinjer för krigsmaterielexport härrör i sin nuvarande form från lagstiftning 1992 och 1995. tillämpar vidare de riktlinjer för EU-länderna som återges i den så kallade europeiska uppförandekoden från . I regeringens direktiv rörande en översyn av krigsmateriellagstiftningen sägs bland annat att det finns goda skäl att nu undersöka möjligheterna att integrera den europeiska kodens kriterier med de nationella svenska riktlinjerna. I framlagda betänkande, SOU 2005:9, föreslås också en integrering på visst sätt. Medlemskapet i EU innebär att deltar i ett samarbete för fred och hållbar utveckling. Den europeiska koden innehåller ett antal kriterier som ska beaktas innan tillstånd lämnas att exportera krigsmateriel. Kriterium Två innehåller villkor om respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt i det slutliga bestämmelselandet. Kriterium Åtta innebär en förpliktelse att beakta huruvida den tilltänkta exporten allvarligt skulle hindra den hållbara utvecklingen i mottagarlandet. beslutade , att ska föra en sammanhållen politik för att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling och att denna politik bör omfatta alla politikområden. förslag har varit föremål för remiss och i flera yttranden har påpekats vikten av att ett förnyat svenskt regelverk utformas med beaktande av beslut om en sammanhållen svensk politik för global utveckling. I den fortsatta handläggningen av förslag kommer jag att uppmärksamma kopplingarna till beslut om en sammanhållen svensk politik för en global utveckling.
frs · GS121860 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1860 om utbyggnaden av till motorvägsstandard har frågat vad jag avser att göra för att åtgärder som vidtas för att mildra konsekvenserna av Trollhättepaketet inte innebär att utbyggnaden av till motorvägsstandard skjuts ännu längre . framför att efter att regeringen dragit undan pengar från E22 förbereds nu olika smärre trafiksäkerhetsåtgärder för att förbättra vägen och att dessa investeringar innebär en risk för att E22 utbyggd till motorvägsstandard blir alltmer avlägset. När regeringen fastställde den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015 innebar det att avsattes till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Vanligtvis rör det sig om mötesseparering, korsningsombyggnader, sidoräcken, rensning av sidoområden samt separering av gång- och cykeltrafik. har ansvaret för att planera och genomföra de fysiska trafiksäkerhetsåtgärderna. När det gäller mötesseparering anger att kriterierna vid prioritering av objekt är kostnadseffektivitet vad gäller trafiksäkerhet samt möjlig samordning med underhållsåtgärder. Syftet med trafiksäkerhetsåtgärderna är att minska antalet dödade och svårt skadade. Genom detta förfarande försäkrar vi oss om att de insatser vi gör ger största möjliga effekt. Jag ser ingen orsak att ingripa i hantering av frågan.
frs · GS121861 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1861 om behörighet för militära sjöbefäl i handelsflottan har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att kunna tillvarata militära sjöbefäls kompetens för den svenska handelsflottan på samma sätt som våra nordiska grannländer eller genom att godkänna någon form av dispens eller övergångsregler. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar åsikt om vikten av att tillvarata militära sjöbefäls kompetens i den svenska handelsflottan. har det därför pågått ett arbete för att så långt möjligt jämställa civil och militär sjöbefälsutbildning. Behörighetsförordningen (1998:965) anger vilka krav som ska ställas för att ska utfärda behörighetsbevis som ger innehavaren rätt att tjänstgöra i en befattning på ett fartyg. För att få behörighet ställer behörighetsförordningen krav på dels teoretiska kunskaper och dels på praktik. När det gäller den teoretiska utbildningen uppfyller sjöbefäl utbildade i marinen till största delen behörighetsförordningens krav. För den praktiska utbildningen är det bara tjänstgöring på vissa av marinens fartyg som de får tillgodoräkna sig fullt ut som tjänstgöring på handelsfartyg. För tjänstgöring på övriga fartyg får inte hela tjänstgöringen tillgodoräknas, en viss del av praktiken måste ske ombord på ett handelsfartyg. Anledningen till det är att tjänstgöringen på marinens fartyg skiljer sig avsevärt från tjänstgöringen på handelsfartyg. Tjänstgöring på marinens fartyg ger därför inte fullt ut nödvändig praktik i hur arbetet på ett handelsfartyg går till. är det dock bara en mindre del av praktiken som måste ske ombord på handelsfartyg. Det är viktigt för sjösäkerheten att den som har behörighet för att tjänstgöra på en viss typ av fartyg också har tidigare erfarenhet från sådant fartyg. Jag har därför inte för avsikt att ändra på de nuvarande bestämmelserna.
frs · GS121862 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1862 om resurser till infrastruktursatsningar i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få den andel av statens infrastruktursatsningar som motsvaras av befolkningsandelen. Investeringar i vägar och järnvägar prioriteras utifrån vilken uppfyllelse av de transportpolitiska målen som de ger. Det finns alltså ingen automatisk koppling mellan invånarantal och anslag till vägar och järnvägar. I de infrastrukturplaner som har fastställts för perioden 2004@2015 finns ett stort antal investeringar i . På järnvägssidan finns bland annat de mycket stora investeringarna och Hallandsåstunneln. Sammantaget är det län där kommer att investera mest i nya järnvägar . På vägsidan byggs både E4 och E6 ut till fyrafältig standard i hela . På E4 blev detta klart när etappen Örkelljunga@Skånes invigdes. Av de som har avsatt för regional transportinfrastruktur under perioden 2004@2015 har regeringen beslutat att ska få till den länsplan som regionen själv fastställer.
frs · GS121863 · 2005-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1863 om religionskunskap i gymnasieskolan har frågat mig vad jag avser att göra för att ytterligare religionskunskap ska bli obligatorisk på gymnasieskolans samhällsvetenskapliga program. är religionskunskap ett obligatoriskt ämne i . I gymnasieskolan är kärnämneskursen religionskunskapA, som omfattar 50 gymnasiepoäng, obligatorisk på alla nationella och specialutformade program. Enligt beslut med anledning av propositionen Kunskap och kvalitet @ elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4) införs en ny kärnämneskurs om 50 gymnasiepoäng i historia. Det innebär att totalt 800 av 2500 gymnasiepoäng utgörs av obligatoriska kärnämneskurser. 2000 konstaterade att kärnämnenas totala omfång är ett problem i sig. Å ena sidan finns det höga ambitioner om att ge alla en god gemensam grund för sitt kommande liv i alla dess aspekter, å andra sidan måste det finnas ett tillräckligt stort utrymme kvar för de kunskaper i karaktärsämnen som eleven behöver och för det individuella valet. Kraven på gymnasieskolan är omfattande och lämnar inte utrymme för ytterligare obligatoriska kurser. Nya obligatoriska kurser riskerar att minska utrymmet för karaktärsämnen och det individuella valet alltför mycket. framhåller att religionskunskap är viktig för att lära känna bland annat och andra länders kulturarv. Ett syfte med den nya kärnämneskursen i historia är bland annat att ge en bakgrund till förståelsen av vår tid och vår omvärld, det vill säga visa hur människor skapat och påverkat sina livsbetingelser, samhällen och kulturer samt ge insikt i hur samhällsutvecklingen kan påverkas nationellt och globalt. Mot denna bakgrund är jag inte nu beredd att föreslå något utökat obligatorium i gymnasieskolan.
frs · GS121864 · 2005-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1864 om entreprenörsavdrag har frågat mig om jag lagt frågan om byggentreprenadavdrag på is. Regeringen har prioriterat frågor rörande skatteundandragande. Bland annat med anledning av kartläggning av omfattningen av svart arbetskraft inom installationsbranschen tillsattes en utredning, , som lämnade betänkandet Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn (SOU 2002:115). föreslog bland annat att ett så kallat entreprenadavdrag skulle införas för bygg- och anläggningsbranschen. Förslaget fick ett blandat mottagande av remissinstanserna. Vidare föreslogs bestämmelser om så kallad omvänd skattskyldighet avseende mervärdesskatt inom byggsektorn. Även i denna del var mottagandet av remissinstanserna blandat, men i huvudsak positivt. förslag till åtgärder för att komma till rätta med skattefusket inom byggbranschen är en del av ett batteri med åtgärder mot skattefusk som behandlas inom (se det samlade program mot skatte- och förmånsfusk som presenterades i vårpropositionen). Kommissionens förslag har utvecklats och konkretiserats i en departementspromemoria från , Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms), Ds 2004:43. Promemorian har remissbehandlats och remissutfallet ger stöd för uppfattningen att åtgärder mot skattefusk behöver vidtas inom byggsektorn. Av remissvaren kan dock också utläsas att förslaget om byggentreprenadavdrag innehåller ett antal svårigheter och problem som behöver belysas och utredas ytterligare innan ett sådant system eventuellt kan införas. Bland annat ifrågasätts förslagets effektivitet då det exempelvis kan kringgås genom att utländska företag sätts in i entreprenörskedjan. Vidare kommer såväl som de seriösa företagen inom byggsektorn att drabbas av betydande administrativa kostnader. Regeringen vill också se över alternativa åtgärder som föreslagits av ett flertal remissinstanser, till exempel skyldighet att inneha förteckning över anställda och andra alternativ för att stärka personalkontrollen. Dessa frågor är under beredning inom . Även vad gäller den omvända skattskyldigheten (moms) bereds frågan inom och regeringen avser att i denna del återkomma med ett förslag till . Arbetet med frågor rörande skattefusk är prioriterat och jag avser att återkomma till detta .
frs · GS121865 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1865 om blyammunitionsförbud har frågat mig om jag avser att tillsätta en konsekvensutredning apropå blyammunitionsförbudet. pågår ett arbete med att förbereda ett regeringsuppdrag till och Kemikalieinspektionen. Uppdraget syftar bland annat till att utreda konsekvenserna av det kommande förbudet mot ammunition som innehåller bly vid jakt och målskytte.
frs · GS121867 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1867 om vindkraftens möjligheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mer effektivt tillvarata den stora potentiella effekten av vindkraft. Först av allt vill jag instämma i konstaterande att vindkraften har en stor potential och klara miljöfördelar. Vindkraften är en viktig komponent i den framtida svenska energiförsörjningen. beslutade efter ett förslag från regeringen att ett nationellt planeringsmål för vindkraft skulle fastställas till en årlig produktionskapacitet på . Syftet med planeringsmålet är bland annat att synliggöra vindkraftsintresset i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövningen. Ytterligare åtgärder har vidtagits för att förbättra de planmässiga förutsättningarna. utsåg 49 områden som riksintressen för vindkraft. Regeringen har vidare gett länsstyrelserna i uppdrag att redovisa planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftanläggningar på land och till havs. Regeringen avser att utse en samordnare för varje större planerat vindkraftprojekt med uppgift att underlätta samspelet mellan vindkraftproducenter, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. En särskild vindkraftsberedning inrättas därtill med uppgift att svara för den övergripande samordningen av den fortsatta vindkraftutbyggnaden. Ändringar i har genomförts för att göra miljöprövningen snabbare och enklare utan att åsidosätta hälso- och miljöskyddskraven eller allmänhetens insyn och deltagande. Genom elcertifikatssystemet och ett kompletterande driftstöd har regeringen också skapat ekonomiska förutsättningar för en omfattande utbyggnad av vindkraft. kommer ett förslag om en förlängning av elcertifikatssystemet. Regeringen har som framgår av nämnda exempel vidtagit en rad åtgärder för att tillvarata vindkraftens möjligheter. Det förbereds därutöver ett utredningsarbete kring bland annat fördelningen av kostnaderna för nätanslutning för att se om det finns ytterligare åtgärder som kan vidtas för att effektivt tillvarata den vindkraftspotential som är rimlig och lämplig att bygga ut.
frs · GS121868 · 2005-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1868 om förtidspensionering av unga har frågat mig vilka åtgärder som vidtas för att dels minska förtidspensioneringarna, dels säkerställa att uppföljningen och omprövningen av förtidspensioneringar i ålderskategorin under förbättras. Frågan ställs mot bakgrund av den fortgående ökningen av antalet nybeviljade aktivitetsersättningar, det vill säga ersättningen till personer . anser att det är oroande att så många unga slås ut från arbetslivet och tvingas leva på bidrag och känna sig utanför samhället och arbetslivet. Jag kan dela den oro som känner för utvecklingen. Dessbättre visar de senaste beräkningarna att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar successivt kommer att minska betydligt . Detta beror till stor del på att antalet långa sjukfall fortsätter att minska, vilket minskar inflödet till aktivitets- och sjukersättning. Jag vill också erinra om vad reformeringen av förtidspensionssystemet innebär för personer . Införandet av aktivitetsersättning medför dels att förmånen alltid tidsbegränsas till längst i taget, dels att i samband med att den beslutar om att bevilja en person aktivitetsersättning ska undersöka om han eller hon ersättningen utges kan delta i aktiviteter som kan antas ha en gynnsam inverkan på sjukdomstillståndet eller den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Om den försäkrade kan delta i aktiviteter ska i samråd med denne utarbeta en plan för sådana aktiviteter. Vidare innebar reformeringen med aktivitetsersättning att personer i åldern 19@29 år, som på grund av funktionshinder inte har avslutat sin utbildning på grundskole- eller gymnasienivå har rätt till aktivitetsersättning denna skolgång varar utan att arbetsförmågan prövas. En första uppföljning av denna reformering visar att många unga personer deltar i aktiviteter, men det är ännu för tidigt att bedöma i vilken utsträckning detta leder till att fler unga personer kan komma ut i eller återvända till arbetslivet. Jag kommer att följa den utvecklingen. Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att följa upp utvecklingen av ungdomars hälsa i arbetslivet. I ett första skede ska identifiera och utforma indikatorer för att mäta utvecklingen av sjukskrivningar och aktivitetsersättningar i nära samverkan med . Målgruppen ska vara ungdomar i åldrarna . I ett andra steg ska i samråd med utifrån befintliga indikatorer belysa utvecklingen av dessa ungdomars ohälsa i arbetslivet. Resultatet ska lämnas i årsredovisningen . Detta kommer att vara ett viktigt underlag för regeringen vid bedömningen av om och i så fall vilka ytterligare insatser som kan bli nödvändiga för att bryta den negativa hälsoutvecklingen för de yngre i arbetslivet.
frs · GS121869 · 2005-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1869 om dödsstraffet i har frågat mig på vilket sätt jag verkar för att dödsstraffet avskaffas i . Den senaste tidens händelser visar den uppenbara brist på respekt för de mänskliga rättigheterna som myndigheterna har i . Dödsstraff utdöms och verkställs regelbundet och dödsdomarna omgärdas av stort hemlighetsmakeri. Ingen officiell statistik finns tillgänglig och anhöriga informeras inte om avrättningarna. I flera fall har dödsdömda avrättats, trots att för mänskliga rättigheter bett om mer tid för utredningar av omständigheterna kring dödsdomarna. President har sagt sig vara för ett avskaffande av dödsstraffet men att opinionen i landet ännu inte är mogen för ett sådant steg. arbetar för avskaffandet av dödsstraffet. Vad gäller har tillsammans med övriga EU-länder verkat för att frågan om dödsstraffet uppmärksammats i för de mänskliga rättigheterna. Inom ramen för EU och i enlighet med de riktlinjer som EU utarbetat för arbetet mot dödsstraffet stöder den dialog som pågår med den uzbekistanska regimen och som behandlar upprätthållandet av respekten för de mänskliga rättigheterna i landet och där frågan om avskaffandet av dödsstraffet tas upp. Ett flertal EU-demarcher har också gjorts i med anledning av dödsstraffet och dödsdömda fångar. Ett moratorium är första steget på vägen mot ett avskaffande. stöder den verksamhet som bedriver inom ramen för samarbetet med och som syftar till att förmå landet att avskaffa dödsstraffet. Frågan om respekten för de mänskliga rättigheterna och avskaffandet av dödsstraffet tas också upp i de bilaterala kontakterna med företrädare för myndigheterna i . Själv talade jag med en företrädare för den uzbekistanska organisationen mot dödsstraff för att informera mig om situationen i landet. Vi kommer från svensk sida att, såväl multilateralt som bilateralt, fortsatt verka för att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls i och att dödsstraffet avskaffas.
frs · GS121871 · 2005-06-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1871 om avbrottssäkra elnät har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att möjliggöra för även små elnätsbolag att leva upp till högt ställda säkerhetskrav och kunna överleva. Efter den svåra storm som drabbade Syd- och den 8@9 januari 2005 uppdrog regeringen i beslut åt vid att föreslå åtgärder för att säkerställa en driftsäker eldistribution. överlämnade sin rapport, En leveranssäker elöverföring, till regeringen . I rapporten redovisade sina förslag till åtgärder för att säkerställa en driftsäker eldistribution. har sänts ut på sedvanlig remiss och remisstiden gick ut . Rapporten bereds nu vidare i . hölls en hearing som ett led i beredningsarbetet. Arbetet med att utvärdera förslag och remissinstansernas synpunkter pågår. Det är därför för tidigt att redan nu ge svar på hur systemet med att säkerställa en driftsäker eldistribution ska utformas i detalj. Jag vill dock säga att det inte finns anledning att tro att små bolag skulle ha sämre driftssäkerhet än stora. Regeringen avser att överlämna ett förslag till med de åtgärder som bedöms nödvändiga så att åtgärderna kan träda i kraft .