ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12848 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:848 om den politiska situationen i och 874 om situationen i har frågat mig på vilket sätt jag avser att göra klart för kung i att tar avstånd från upplösningen av regeringen och införandet av undantagstillstånd och stöder demokratirörelsen i . Även har frågat mig på vilket sätt jag avser att protestera med anledning av utvecklingen i . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Den senaste politiska utvecklingen i är mycket oroande och kan på intet sätt främja den önskvärda demokratiska utveckling i landet som det nepalesiska folket förtjänar. har därför tillsammans med övriga EU-länder gjort ett kraftfullt uttalande där EU uttrycker sin djupa oro över kungens åtgärder och den fortsatta bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna i . EU uttrycker särskild oro över de rapporterade inskränkningarna i civila och politiska rättigheter. EU understryker att det inte finns någon militär lösning på konflikten utan denna måste förhandlas fram. Alla demokratiska krafter måste tillåtas verka och delta i beslutsprocesser. EU uppmanar därför kungen att skyndsamt återupprätta ett demokratiskt system i . Jag bedömer att det är genom EU som kan agera med störst tyngd gentemot .
frs · GS12849 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:849 om äktenskap eller partnerskap för homosexuella tillkännagav att regeringen borde tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda frågan om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap. har frågat mig varför regeringen har anförtrott uppdraget åt en särskild utredare. Som beskriver har regeringen beslutat om direktiv till en särskild utredare som ska få i uppdrag att ta ställning till om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap. Utredaren ska även ta ställning till formerna för ingående av äktenskap och behovet av förändringar när det gäller partnerskapet. Utredaren ska biträdas av två referensgrupper, en med företrädare för riksdagspartierna och en med företrädare för trossamfund. Utredaren ska ha ett nära samarbete med referensgrupperna som ska ges tillfälle att kontinuerligt ge synpunkter på det som framkommer under utredningen och närvara vid sammanträden som utredaren har med experter och sakkunniga. Utredaren ska också ha en nära kontakt med homosexuellas organisationer och andra berörda. Genom att ge utredningen den här särskilda formen säkerställs att den får det parlamentariska inslag som är angeläget med hänsyn till frågornas karaktär. som stor vikt också kan läggas på kontakter med trossamfunden och andra berörda. Jag är övertygad om att utredaren kommer att vara lyhörd för de synpunkter som framförs såväl i referensgrupperna som vid andra kontakter under arbetet och att den valda utredningsformen bäst främjar just en sådan bred och förutsättningslös utredning som har efterfrågat.
frs · GS12850 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:850 om besparingar på åklagarna har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte omorganisationen inom åklagarväsendet ska misslyckas på grund av regeringens besparingar. Jag vill inledningsvis understryka att regeringen har gjort stora satsningar på . tilldelades åklagarorganisationen tillskott på , varav på tilläggsbudget. I budgetpropositionen föreslogs höjningar med och regeringen aviserade ytterligare . ekonomiska situation, med de tillskott som beslutats, måste ses som förhållandevis god. De utgiftsbegränsningar som relaterar till i sin fråga är generella för statsförvaltningen. Med några få undantag har de myndigheter som lyder under regeringen fått ställa av sina anslag samt det eventuella anslagssparande som fanns vid utgången av 2004 till regeringens disposition för att klara utgiftstaket för året. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa verksamhet och resultat och regeringen kommer att återkomma till om de ytterligare insatser som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av åklagarverksamheten.
frs · GS12851 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:851 om omfördelning av bidrag till frivilligförsvaret har frågat om jag nu avser att komma med nya riktlinjer för hur bidragen till frivilliga försvarsorganisationer ska fördelas. omvärld ser annorlunda ut än den gjorde när systemet för frivilliga försvarsorganisationer skapades. Inriktningen av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet har utgått från hotet om ett väpnat angrepp. Regeringen anförde i propositionen Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret (prop. 2001/02:159) att stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna måste anpassas till de förändringar som sker i övrigt inom totalförsvaret. Regeringen konstaterar i sin proposition (2004/05:05) Vårt framtida försvar att de frivilliga försvarsorganisationerna nu står inför en ny situation. Med ett ökat behov av frivilliga resurser för grundläggande och mer vardagsnära krisberedskap är det nödvändigt att tänka bredare, i termer av olika typer av frivilliga organisationer. Det fredstida och mer vardagsnära behovet av frivilliga organisationer ställer krav på att staten är tydlig och visar vad staten faktiskt vill ha ut av organisationerna. För att staten ska vara tydlig har regeringen tagit ett antal initiativ för att pröva hur vi kan och har möjlighet att använda resurser avsatta för frivillig verksamhet på bästa sätt. Regeringen har gett i uppdrag att analysera behovet av och ge förslag på utformning av personella förstärkningsresurser vid svåra påfrestningar på samhället i fred (Fö2004/1795/) där frivilliga organisationer är en del. Vidare har Försvarsmakten fått i uppdrag inom ramen för regeringens planeringsanvisningar för Försvarsmaktens budgetunderlag (Fö2004/2233/MIL) att redovisa behovet av frivillig personal inom den grund- och insatsorganisation som beslutats i och med det senaste försvarsbeslutet. ska redovisa sitt uppdrag och Försvarsmakten . avser regeringen att i en proposition om krisberedskap med mera formulera en strategi som grund för det fortsatta arbetet med att stärka samhällets förmåga inför hot och risker. I detta sammanhang blir överväganden om en eventuell ny inriktning för de frivilliga organisationerna en viktig del.
frs · GS12852 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:831 om uppdrag och sexualupplysning och 852 om arbete i har frågat folkhälso- och socialtjänstministern vilka åtgärder regeringen ska vidta med anledning av chefs uttalande om att ej ska arbeta med sexualupplysning. har frågat vad jag avser att göra för att frågan om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa även i fortsättningen ska vara en högt prioriterad fråga inom . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda frågorna och eftersom frågorna hänger nära samman väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Inledningsvis vill jag påpeka att tillträder som exekutivdirektör . Till dess är exekutivdirektör. Jag delar både och åsikt att är en viktig organisation med ansvar för centrala frågor i det internationella utvecklingsarbetet. Arbetet med barnets rättigheter är ett prioriterat område i utvecklingsarbete. Detta understryks också i regeringens proposition Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling, som antogs av . I budgetpropositionen betonas vikten av att arbeta för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) då det är en prioriterad fråga för . har en bra verksamhet kring bland annat familjeplanering och sexualundervisning för att förebygga att exempelvis hiv sprids. Det faktum att många tonåringar sexualdebuterar innan de fyller är ett exempel på varför det är naturligt att SRHR-frågorna också står högt upp på dagordning, och fortsätter göra det. Tillsättningen av chef beslutas av FN:s generalsekreterare. Inriktningen på arbete bestäms dock av medlemsländerna i organisationens styrelse. kommer fortsätta att driva att i sitt arbete ska utgå ifrån konventionen om barnets rättigheter och prioritera SRHR i sin verksamhet. Jag kommer också att ta upp dessa frågor då jag träffar och andra representanter för .
frs · GS12853 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:853 om ett lexikon mellan svenska och pashto har frågat statsrådet om vilka initiativ han avser att vidta för att ett svenskt-pashto-lexikon ska komma till stånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Språkutvecklingen är den kanske mest betydelsefulla faktorn i den personliga utvecklingen för elever i den svenska skolan som har ett annat modersmål än svenska. Goda kunskaper i det svenska språket är den allra viktigaste nyckeln till en bra skolgång men även möjligheten att få utveckla sitt modersmål kan ha stor betydelse i sammanhanget. För till exempel elever som har med sig goda ämneskunskaper när de kommer till kan ämnesundervisning på modersmålet i landet ha goda effekter. I språkutvecklingsprocessen kan lexikon vara ett värdefullt hjälpmedel. Myndigheten för skolutveckling @ och tidigare @ bedriver det så kallade där myndigheten har tagit fram lexikon och ordböcker för användning i undervisningen av nyanlända barn, ungdomar och vuxna. omfattar ca 30000 ord och finns på nio olika språk. Myndigheten har även påbörjat ett arbete med att ta fram lexikon baserade på bildanimationer och ljud. är väletablerat och mycket uppskattat. Regeringen anser att det är angeläget att myndigheten fortsätter utveckla och även tar fram lexikon på fler språk. Det är därför som regeringen i myndighetens regleringsbrev för (U2004/5173/DK) särskilt pekat ut att myndigheten ska använda utvecklingsmedel för fortsatt drift av projektet. Det är myndigheten själv som avgör vilka språk som det bör tas fram lexikon på och när detta kan ske. Vid kontakter med myndigheten har jag emellertid erfarit att pashto är ett av de språk som myndigheten nu överväger att skapa ett lexikon på.
frs · GS12854 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:836 om fördelning av ekonomisk ersättning till jägareförbunden, 854 om god viltvård, 865 om och 879 om medelstilldelning för har frågat mig vilka överväganden jag gjort till grund för beslutet att fördela ekonomisk ersättning till per halvår i stället för helårsvis som är den normala metoden att fördela resurser. har frågat mig vad jag avser att göra för att ge möjlighet att utföra den av landets jägare finansierade viltvården, vilket är en förutsättning för att ett förtroende ska kunna finnas inom viltvårdssektorn . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få ett klart besked om verksamhetens framtid före sitt styrelsemöte . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga framtiden för . Bakgrunden till frågorna är regeringens beslut att anvisa ur viltvårdsfonden för Svenska Jägareförbundets arbete med det så kallade allmänna uppdraget för tiden januari@juni 2005. har ett allmänt uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i . För detta ändamål anvisas medel ur viltvårdsfonden till förbundet. har beloppet uppgått till . I propositionen 1999/2000:73 om jaktens villkor gjorde regeringen den bedömningen att statens uppdrag till borde behållas och utvecklas med tydliga krav på mål och syften. Inom har därför rapporten av Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i landet tagits fram. I rapporten görs den bedömningen att de föreslagna verksamheterna inom ramen för det allmänna uppdraget bör rymmas inom penningvärde. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen kommer att ta ställning till rapportens förslag om vilka preciserade verksamheter som ska utföras samt syften och mål med uppdraget. Eftersom huvuddelen av bidraget används för personal- och lokalkostnader fann dock regeringen i det ovan nämnda regeringsbeslutet att medel för arbetet med det allmänna uppdraget för borde anvisas med ett oförändrat belopp för i jämförelse med föregående års anslag. Regeringen kommer att i samband med beslutet om precisering av uppdrag ta ställning till bidraget för tiden juli@december 2005.
frs · GS12855 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:855 om psykiatrisk verksamhet för synskadade har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra den psykiatriska verksamheten för synskadade. Målet för den svenska hälso- och sjukvården är en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges på lika villkor och efter de behov som finns. Det är självklart att alla som söker vård, oavsett sjukdom eller handikapp, ska ha rätt till ett likvärdigt bemötande. Sjukvårdshuvudmännen har givetvis också ansvar för att personer med synskada samt psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder får det stöd och den vård de behöver. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att förbättra situationen för personer med psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder. Bland annat satsar regeringen totalt under detta år och nästa för att stärka vård, sysselsättning, boende och verksamhetsutveckling. Därutöver avser regeringen att teckna en överenskommelse med kommuner och landsting om att av de medel som har hanterats inom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården ska satsas på förbättringar av psykiatrin under åren 2005@2007. Det är min förhoppning att dessa förstärkningar kommer att innebära förbättringar även för de personer som vid sidan av psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder har ytterligare sjukdomar eller funktionshinder. Ett förbättrat bemötande av personer med funktionshinder är ett av tre prioriterade områden inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken @ Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). Detta omfattar bland annat kompetens, förhållningssätt, kunskap, värderingar och samsyn. Det kan handla om att bedöma behov och att se till att de som kommer i kontakt med myndigheter ges inflytande över insatser. Dessutom har utbildningsstöd (Sisus) haft regeringens uppdrag att ta fram ett nationellt program för kompetensutveckling. Enligt regleringsbrevet för ska Sisus i det fortsatta arbetet verka för att kompetensutveckling i bemötandefrågor kommer till stånd inom offentlig verksamhet vars personal regelbundet möter personer med funktionshinder eller arbetar med handikappfrågor. Vidare bör nämnas att LSS- och hjälpmedelsutredningen har lämnat två betänkanden, LSS @ Särskilt personligt stöd (SOU 2004:103) samt Hjälpmedel (SOU 2004:83), i vilka finns förslag som är avsedda att förbättra stödet till personer med funktionshinder. Regeringen kommer att ta ställning till förlagen efter avslutad remissbehandling. Vad slutligen gäller synskadades särskilda problem vill jag lyfta fram den verksamhet som bedrivs på syncentralerna. Dessa kan erbjuda stöd, träning och hjälpmedel och den enskilde kan ges kontakt med bland andra optiker, synpedagog, ögonsjuksköterska, kurator och psykolog. Allt med målsättningen att ge en god habilitering/rehabilitering som leder till ökad livskvalitet och självständighet för den synskadade.
frs · GS12857 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:857 om pensionsutbetalningar i rimlig tid har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de långa handläggningstiderna för utlandssvenskar som söker pension. Låt mig först inledningsvis säga att jag håller med om att handläggningstiderna har varit alltför långa, vilket naturligtvis inte är acceptabelt. Förutsättningarna har dock inte varit de bästa. När ålderspensionssystemet reformerades fick utlokaliserade utlandskontor ta över en stor mängd gamla ärenden som skulle föras in i det nya systemet. skulle man klara av övergången till ett reformerat pensionssystem med ett inte färdigutvecklat teknikstöd. Att arbeta bort dessa balanser som man byggt upp en ny verksamhet har tagit tid. Det gör att handläggningstiderna varit långa trots att antalet beslut sedan starten varit större än inflödet av nya ärenden. På övriga förmånsområden har man nu helt lyckats arbeta bort köerna, och när det gäller pensioner är målet att samtliga gamla ärenden ska av . Handläggningstiderna för utlandssvenskars pensioner förväntas därför minska . finns det faktorer som gör att utlandsärenden alltid kommer att vara mer tidskrävande, faktorer som vi inte kan påverka. Då man söker via bosättningslandet kan det ta tid innan ansökan inkommer till svenska . Ofta måste ansökan kompletteras genom brevväxling, och uppgifterna i den måste kontrolleras. Hur effektiv den svenska handläggningen än är kommer vi alltid att vara beroende av hanteringen i andra länder. Jag delar som sagt uppfattningen att handläggningstiderna varit alltför långa, men problemen är på väg att minska. nuvarande målsättning är att klara av alla normala ärenden , vilket med tanke på ärendenas art får anses som tillfredställande. Naturligtvis avser jag att följa utvecklingen på området även i fortsättningen.
frs · GS12858 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:858 om Nattvandrare i @ har frågat socialministern vad hon avser att göra för att Nattvandrare i ska komma i åtnjutande av statligt stöd så att verksamheten kan tryggas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag håller med om att i bedriver en bra och viktig verksamhet i landet. Liksom jag svarade (frågesvar 2004/05:402) finns möjlighet att söka statsbidrag enligt förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Bidraget administreras av . i bör därför vända sig till och söka bidrag enligt förordningen för sin rikstäckande verksamhet. Jag har informerats om att i har vänt sig till för att söka statsbidrag och att har informerat nätverket om att redan har beslutat om statsbidrag . Vidare har informerat nätverket om hur organisationen ska gå till väga för att söka statsbidrag .
frs · GS12859 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:859 om beskattning av allmännyttiga stiftelser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stiftelser som skattemässigt ska behandlas på ett sådant sätt att det är möjligt för den att verka i . Huvudregeln för beskattningen av stiftelser är att de ska beskattas för all inkomst. Från denna huvudregel finns emellertid undantag. I lagtexten räknas flera kvalificerade ändamål upp. som bedriver en verksamhet i enlighet med dessa ändamål beskattas endast för vissa inkomster. Vad ändamålen inrymmer avgörs i huvudsak genom domstolspraxis. Några stiftelser har ansetts så höggradigt allmännyttiga att de direkt namnges i lagtexten @ den så kallade katalogen @ och därmed alltid inskränkt skattskyldiga. har endast ett fåtal subjekt lagts till i katalogen och bedömningen av vilka subjekt som bör omfattas av dessa bestämmelser har varit synnerligen restriktiv. föreslog i sitt betänkande 2004/05:SkU11 att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna om inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser och andra juridiska personer som bedriver allmännyttig verksamhet. har bifallit detta förslag. En utredning kommer således att tillsättas. Jag är medveten om att bestämmelserna är i behov av en översyn men jag är inte beredd att nu vidta några åtgärder utan jag vill avvakta vad den ovan aviserade utredningen kan komma fram till.
frs · GS12860 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:860 om spelmissbruk har frågat finansminister om han gör bedömningen att är tillräckligt för att minska spelberoendet. har vidare anfört att regeringen dragit ned stödet för arbete mot spelmissbruk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har föreslagit flera åtgärder för att stävja spelberoende. På regeringens förslag har beslutat om att för detta ändamål satsa 9miljoner kronor 2003 och 14miljoner kronor 2004 respektive 2005. har regeringen aviserat att utöka satsningen till 29miljoner kronor. Som framgår av ovanstående är uppgiften om att regeringen drar ned på stödet för arbetet mot spelmissbruk felaktig.
frs · GS12861 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:861 om rätt lönebidrag för närstående anställd har frågat om jag avser att införa möjlighet för arbetshandikappade att även kunna få lönebidrag hos närstående. Hon hävdar att arbetshandikappade personer inte har möjlighet att få anställning med lönebidrag hos en närstående arbetsgivare. Jag vill börja med att påpeka att begränsningen som talar om inte är reglerad i lag eller förordning utan att det är allmänna råd till förordning 2000:630 om särskilda insatser för arbetshandikappade som reglerar detta. I Ams allmänna råd föreskrivs att lönebidrag inte bör lämnas för en arbetstagare som är barn, make, maka eller syskon till den som äger det företag arbetstagaren är anställd i. Jag har erfarit att anledningen till att Ams har infört en sådan begränsning är att lönebidragsnivån fastställs genom förhandling och bedömning av den sökandes arbetsförmåga. När arbetsgivaren är en närstående uteblir det tvåpartsförhållande som i vanliga fall uppkommer i sådana förhandlingssituationer. Detta kan skapa risk för missbruk. Jag avser inte att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GS12862 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:862 om kunskap för pengarna har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att åstadkomma en oberoende granskning och utvärdering av Statens skolverks rapport kunskap för pengarna. Rapporten, som har valt att dra tillbaka, ska enligt verket ses som ett led i myndighetens arbete med att ta fram metoder för att mäta effektivitet i skolan. Detta är ett viktigt område och regeringen har i regleringsbrevet för prioriterat arbetet med att öka kunskapen om sambanden mellan lokalt beslutade förutsättningar och resultat. har på sin hemsida upplyst om att verket konstaterar att den tillbakadragna rapporten hade behövt nyanserats mycket tydligare än vad som gjorts och borde tydligare ha betonat studiens begränsningar samt att tolkningen av resultaten måste göras med stor försiktighet. konstaterar också att rapporten är ett led i ett långsiktigt metodutvecklingsarbete och välkomnar synpunkter på sitt fortsatta utvecklingsarbete och att detta granskas av forskare, lärarutbildningar med flera. Det är viktigt att myndigheten har ett välutvecklat kvalitetssäkringsarbete så att metoder och slutsatser blir tillförlitliga. Att myndigheten bjuder in forskare och lärarutbildningar att granska och lämna synpunkter på metodutvecklingsarbetet ser jag som ett tydligt uttryck för att tar sin uppgift på stort allvar. Jag har fullt förtroende för myndighetens arbete och ser fram emot verkets kommande slutsatser.
frs · GS12863 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:863 och 864 om tingsrätt har med hänvisning till tidigare ställda frågor om frågat när jag avser att tillsätta en utredning om rättsväsendets organisation i . har frågat om jag avser att verka för att återuppbyggs och för att får finnas kvar. Reformeringen av tingsrättsorganisationen har , med stöd, skett stegvis region för region. Arbetet initieras normalt genom att påbörjar en utredning av tingsrättsorganisationen i den aktuella regionen. När utredningen har remissbehandlats av verket ges den in till för fortsatt beredning. För del har jag emellertid aviserat att de stora geografiska avstånden kan kräva ett särskilt utredningsförfarande. Frågan om hur tingsrättsorganisationen i bör utredas bereds inom . I fråga om har jag tidigare uttalat att det även bör finnas någon form av dömande verksamhet där. När det gäller lokaler för tingsrätten har lämnat uppgift om att denna fråga tills vidare har kunnat lösas på ett för verksamheten tillfredsställande sätt. Den eventuella uppbyggnaden av det gamla tingshuset är närmast en fråga för och hyresvärden.