ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111147 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1147 av Axel Darvik (fp) till utbildnings- och kulturminister om rankning av universitet och högskolor har bedrivit ett framgångsrikt granskningsarbete av utbildningar på högskolor och universitet. Det är tydligt att kvaliteten på undervisningen varierar mellan lärosäten och utbildningar. De som väljer att påbörja en högre utbildning gör ett viktigt val. Många sökande lägger ned mycket tid på att hitta rätt utbildning och högskola/universitet. Det är inte alltid ett lätt arbete. Genom broschyrer, öppna hus, radioreklam, utskick etcetera försöker de olika aktörerna locka studenter. Informationen är inte alltid helt objektiv och många blivande högskolestudenter känner att de skulle behöva mer vägledning. borde få i uppgift att upprätta rankningslistor över hur bra de olika lärosätena presterar i granskningen. I en mer utbyggd form borde varje utbildning betygsättas utifrån vissa kriterier, till exempel kursernas kvalitet, vetenskapligt förhållningssätt, lärarnas pedagogiska förmåga, studenternas inflytande. Bra val grundar sig på god information. Rätt val från början hindrar slöseri med studenters och samhällets resurser. Min fråga till utbildningsminister är om han har för avsikt att ge i uppgift att ta fram rankningslistor över i första hand lärosätena och senare för olika utbildningar.
fr · GS111148 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1148 av () till utbildnings- och kulturminister om åtgärder mot mediekoncentration i SVT:s reklamkampanj Fri television tar upp vikten av fria medier och visar bland annat styrda television som ett skrämmande exempel. Jämfört med situationen i har vi det fortfarande relativt bra i , men även här finns växande problem på medieområdet. saknar till exempel en mediekoncentrationslag, något som till och med har @ även om Berlusconi lyckas kringgå och ordna undantag. , och dominerar stort inom främst dagspress, men också böcker, tidskrifter, radio och tv och trenden är att de breddar sig och ger sig in i nya mediesektorer. Ute i landet har mångfalden inom dagspressen minskat markant och på många orter finns numera endast en tidning. Denna trend är oroväckande ur bland annat demokratisynpunkt. Jag har i motioner @ /04:K388 @ också tagit upp frågan om hur dominerande ägare, i detta fall inom tidskriftsområdet, kontrollerar distributionskanalerna och på det sättet tillåts utestänga konkurrenter. Inom hela medieområdet finns alltså stora problem med minskad mångfald, sned konkurrens, koncentration av ägande och enfald av politiska åsikter även i . Behovet av åtgärder är stort och lösningen måste därför vara ett paket av åtgärder där en mediekoncentrationslag är en viktig del. Frågan om en sådan lag är väl utredd men något förslag har ännu inte lagts fram för att besluta om. Hur avser ministern att agera för att öka mångfalden inom svenska medier?
fr · GS111149 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1149 av () till näringsminister om otillräcklig infrastruktur Tillgång till en fungerande infrastruktur är nödvändig för att företag ska kunna växa, utvecklas och erbjuda nya arbetstillfällen. När infrastrukturen är otillräcklig på en ort väljer företag att flytta sina investeringar till andra platser som kan erbjuda bättre transporter för produkter och anställda, till exempel GM i . Om företagare i ska investera och växa behövs en utbyggd E20. är vägen otillräcklig för många företag och de väljer i stället att växa på andra orter. i behöver en motorväg för att kunna fortsätta investera i . Den föreslagna "2+1"-vägen är otillräcklig för deras breda transporter. Liknande problem har familjeföretaget i Edsvära utanför som "anpassar sig till politikernas tänkande" och tvingas att investera utanför som de helst ville göra. Vd:n för säger i att till följd av det dåliga vägnätet i alla lägen förlorar dragkampen om nya investeringar. Företagets misströstan angående E20 kostar och åtminstone 25 arbetstillfällen. I finns ingen spektakulär kris som den i till exempel och , men de uteblivna investeringarna och de små stegens neddragningar med flera varsel som droppat in med jämna mellanrum är i sitt perspektiv ändå kriser i . Man undrar om behöver en kris likt den i eller innan den ser problemen. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att inte fler investeringar ska utebli i näringsliv?
fr · GS111150 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1150 av () till försvarsminister om riktlinjer för fartygsunderhåll har fattat beslut om försvarspolitik för 2005@2007 och därmed godkänt regeringens förslag i underliggande proposition. I såväl proposition som i försvarsutskottets betänkande har riktlinjerna för fartygsunderhållet lagts fast. En tydlig markering finns i båda fallen om att det underhållet ska över på civil industri och därmed att verksamheten vid örlogsvarv överlåts till civil industri, underförstått till i . Det finns mycket starka skäl för det beslutet. Genom en kombination av underhåll och nyproduktion på ett ställe kan kompetensen för nyproduktionen bevaras för de små volymer det blir tal om för framtiden. En sådan ordning blir också effektivare sett ur marinens synpunkt. i kan svara för underhåll, uppgraderingar med mera och marinen koncentrera sig på utbildning och att genomföra operationer. Muskövarvet som drivs av Försvarsmakten ska säljas ut enligt beslutet. Det finns nu oroande tecken på att planeringen inom försvaret sker på ett sätt som innebär att riksdagsbeslutet kringgås och den planerade samordningen i inte utnyttjas och vi får kvar. Enligt uppgift lär Försvarsmakten planera enligt de direktiv som givits för en underhållsvolym på totalt . Det avser såväl båtar som tillhörande vapensystem 2005. Det finns då en risk för att merparten av underhållet kommer att hamna på och inte hos i och nybyggnadskompetensen spolieras. Mot den bakgrunden vill jag fråga försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att intentionerna i försvarsbeslut beträffande det underhållet genomförs?
fr · GS111151 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1151 av () till statsrådet om flexibla sjukskrivningsnivåer Arbetet med att förbättra folkhälsan och få ned sjukskrivningstalen fortsätter inom många områden. De flesta människor har i samband med sin sjukdom även en frisk sida. En sida som bättre behöver tas till vara. Det är viktigt att finna nya möjligheter och arbetsuppgifter. av sjukdom kan det inte alltid vara lätt att gå tillbaka till arbetet fullt ut, och i vissa fall inte ens så mycket som . Detta är den lägsta nivå där sjukpenning utfaller. Ersättningsnivåerna är låsta vid 25, 50, 75 eller . I strävan efter att människor så fort som möjligt ska komma tillbaka till arbetslivet efter en sjukdom måste en mer flexibel sjukskrivningsnivå vara möjlig. Detta skulle vara mer anpassat till den sjukes behov och därigenom förbättra möjligheterna till en återgång till heltids arbete. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att nivåerna i sjukförsäkringssystemet görs mera flexibla?
fr · GS111152 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1152 av () till statsrådet om sanering av förorenad mark Det finns många marksaneringsprojekt där staten är en part i ärendet. Det är projekt där statlig verksamhet har bedrivits under en följd av år och där föroreningar inträffat före miljöskyddslagens tillkomst 1969. Projekt där ansvarsfrågan därför inte kunnat ut. I finns ett projekt som handlar om marksanering av den skjutbana som före detta statliga använt för provskjutning av nytillverkade vapen. Projektet finansieras med bidrag från staten, men har fördyrats. En ansökan om förstärkt saneringsram lämnades till , men finns inget besked i ersättningsfrågan. Det kan inte vara rimligt att kommun, med hänvisning till interna tekniska och administrativa oklarheter mellan statliga myndigheter, ska ta huvuddelen av kostnaderna för sanering av mark. Kostnader som uppstått till följd av verksamhet som bevisligen bedrivits av den svenska försvarsindustrin genom före detta . Borde inte staten vara ett föredöme när det gäller att ta ansvar för sanering av förorenade områden till följd av egen verksamhet? Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inte kommuner ska bli betalningsskyldiga för marksaneringsprojekt där föroreningarna har förorsakats av statlig verksamhet?
fr · GS111153 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1153 av () till jordbruksminister om jaktförordningens paragraf28 I samband med att vargstammen breder ut sig uppkommer nya frågeställningar och nya problem för dem som lever med vargen i sin absoluta närhet. Problem som blir mycket påtagliga för de landsbygdsföretagare vars företag är uppbyggda på till exempel djuruppfödning och mjölkkor. En situation som de flesta människor inte kan tänka sig in i eller vars negativa effekter på företaget andra företagare inte skulle acceptera. Det som händer i många av de områden där vargen breder ut sig, till exempel i och norra , är att de redan alldeles för få betesdjuren försvinner, hagmarkerna växer igen och miljön förändras negativt. Detta eftersom bönderna inte vågar släppa ut djuren på bete. Det som efterfrågas är att vårdare av tamdjur inom stängsel ska kunna ha rätt att skjuta angripande djur vid det första angreppsförsöket, alltså en ändring av jaktförordningen paragraf28. Min fråga till ansvarig minister är: Vad avser ministern att göra för att vårdare av tamdjur fortsatt ska kunna, även då varg eller annat rovdjur finns i det geografiska området, låta djuren beta på hagmarker som annars riskerar att växa igen?
fr · GS111154 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1154 av () till utbildnings- och kulturminister om naprapat- och kiropraktorutbildningarna lämnade in sin uppföljning av utbildningarna vid och Kiropraktorhögskolan. Studenterna vid de här skolorna kan efter avslutad utbildning legitimeras hos som naprapater och kiropraktorer. Legitimation ska vara en garanti för att en yrkesutövare inom hälso- och sjukvårdsområdet uppfyller bestämda kunskapskrav och är kvalificerad att utöva sin verksamhet. Naprapathögskolan och Kiropraktorhögskolan falerar på den punkten. HSV menar att utbildningarna med nuvarande innehåll inte kan förse vården med kiropraktorer och naprapater som har tillräckliga kunskaper för att tillämpa föreskrifter. HSV riktar också på vetenskaplig grund hård kritik mot naprapatin och kiropraktiken som behandlingsmetoder: "De skriftliga inlagor som båda högskolorna ingivit rörande evidensen för kiropraktisk respektive naprapatisk behandling har inte övertygat bedömarna. Behovet av att förankra behandlingarna i vetenskap och beprövad erfarenhet beaktas inte i utbildningarna." HSV drar nu slutsatsen att de ifrågavarande utbildningarna måste inkorporeras i högskolan för att kunna stå på fastare vetenskaplig grund. Det kan ifrågasättas om det är rätt sätt att handskas med så kontroversiella teorier. Hur avser statsrådet att agera med anledning av , framför allt vad avser den avsaknad av vetenskapligt förhållningssätt som konstaterats på Kiropraktorhögskolan och Naprapathögskolan?
fr · GS111155 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1155 av () till justitieminister om kameraövervakning och integritet Användningen av kameraövervakning på platser dit allmänheten har tillträde har ökat kraftigt , trots att det finns mycket få vetenskapliga utvärderingar som visar att övervakningen har avsedda effekter. Stödet för övervakningen är stort. "Den som inte har något att dölja har ingenting att oroa sig för", är ett ofta upprepat argument. Kritiken mot den växande kameraövervakningen är främst knuten till frågor om hur bilder och filmer används och lagras. Man kan också fråga sig vem som tar ansvar för hur övervakningens infrastruktur används . Lagen om allmän kameraövervakning säger att tillstånd bara ska ges om intresset av sådan övervakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli övervakad. Trots det tycks begreppet personlig integritet i den allmänna debatten betraktas som ett gammalt fossil. täcker kameror in alltfler offentliga utrymmen: taxibilar, skolkorridorer, museer, tunnelbanestationer. Det är svårt att se att den enskildes intresse av att inte bli övervakad över huvud taget tillmäts någon vikt när tillståndsfrågor avgörs. Det åligger lagstiftaren och dess regering att utåt kunna förklara varför lagstiftningen ser ut som den gör. Det inbegriper förstås att fylla integritetsbegreppet med ett innehåll. Avser justitieministern att ta sin del av ansvaret för att tydliggöra integritetsaspekten i debatten om kameraövervakning?
fr · GS111156 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1156 av () till justitieminister om information till skolan om elevers brott Skolledarnas ordförande begär att sekretesslagen och reglerna för tystnadsplikt ska ändras så att skolan informeras när elever döms för brott. Ungdomsbrottslighet berör också skolan. De personer som begår brott som unga och deltar i organiserad ungdomsbrottslighet går ofta fortfarande i skolan. begår de brott också i skolan. Att skydda elever mot försäljning av droger, hot och våld måste vara en högt prioriterad uppgift för staten. Kriminalvården och får inte informera skolan när en elev begår brottsliga gärningar, ens när dessa gärningar är mycket grova och påvisar ett beteende som kan innebära fara för andra. Exempel på brott som skolan skulle behöva få kännedom om för att kunna möta berörda elever på rätt sätt och för att kunna säkerställa andra elevers och anställdas trygghet är misshandel, rån och narkotikabrott. Eftersom domstolarnas domar är offentliga är det svårt att se att integritetsskäl skulle tala emot att skolan informeras. Av praktiska skäl är det dock omöjligt för skolledningar att följa alla de domar som avkunnas för att se om elever berörs. Vad avser justitieministern att göra för att ändra den berörda lagstiftningen så att skolan ska kunna informeras när elever döms för brott?
fr · GS111157 · 2005-03-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1157 av () till statsrådet om strukturella reformer för yrkeslärarutbildningen fem första år examinerades ca 800 yrkeslärare för att sjunka till ca 300 . Orsakerna till detta kan vara flera: de sökandes ålder är ofta 30@40 år med yrkeserfarenhet. Det finns flera problem. Redan yrkesverksamma människor, oftast socialt etablerade med familj, ser inte studiemedel med lån som en realistisk möjlighet att finansiera en studietid där lönen senare som utbildade lärare oftast inte är högre än den lön de haft som yrkesverksamma. Inte sällan förekommer misstänksamhet mot den akademiska världen och den ekonomiska situationen gör att många inte kan tänka sig att sätta sig i skuld för denna utbildning eller flytta från familjen för studier på annan ort. Validering och den särskilda lärarutbildningen () är bra som tillfälliga vägar. Valideringen resulterar ofta i 40 högskolepoäng. innebär att obehöriga lärare arbetar kvar på deltid på sin skola och studerar till lärare . är mycket positiva till dessa lösningar, men är mer intresserade av att de underliggande strukturella problemen åtgärdas. Vi har bland annat föreslagit att man bör titta närmare på hur yrkeslärarutbildningen är upplagd i och . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att genomföra strukturella reformer som gynnar yrkeslärarutbildningen?
fr · GS111158 · 2005-03-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1158 av () till statsrådet om asylsökande barn vars föräldrar håller sig gömda Asylsökande barn som kommer till utan sina vårdnadshavare kallas ensamkommande barn. har beslutat att barn med gömda föräldrar ska behandlas som ensamkommande barn och i praktiken innebär det att barnen kan avvisas utan sina föräldrar. När polisen inte kan hitta föräldrarna kommer eller polismyndigheten att ta kontakt med svenska ambassaden och i det aktuella landet, för att se vem som kan ta emot barnen och därefter skicka barnet till ett barnhem eller eventuell släkting i det aktuella landet. Barnet skickas alltså antingen till ett barnhem eller till en släkting de kanske aldrig träffat och till ett land vars språk de möjligtvis inte talar. Detta betyder att man splittrar familjer och straffar barn vars föräldrar försöker undvika utvisning. röker ut föräldrarna genom att hota barnen med utvisning. anser att detta bryter mot . Vad avser statsrådet att göra för att säkra barnens välmående och vilka åtgärder tänker ministern vidta för att kunna sammanföra föräldrar och barn som skiljts från varandra?
fr · GS111159 · 2005-03-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1159 av () till statsrådet om komplettering till kommunernas upphandlingsregler lade Socialdemokraterna i 25 kommuner i , på olika sätt, fram förslag till sina kommunstyrelser om behov av komplettering av kommunernas upphandlingsregler Bakgrunden är den arbetsrättsliga tvist som varit aktuell i . Tvisten har handlat om krav på att svenska kollektivavtal ska tillämpas på arbetsplatser i . hävdas det i olika sammanhang att kommuner och landsting ej kan ställa krav på kollektivavtal vid upphandling. Möjligheten att som offentlig upphandlare ställa krav på kollektivavtal har stärkts genom EU:s nya upphandlingsdirektiv, där man kan läsa följande: "Gällande lagar, förordningar och kollektivavtal rörande arbetsvillkor och arbetarskydd, på såväl nationell som gemenskapsnivå, är tillämpliga vid fullgörandet av ett offentligt kontrakt om dessa bestämmelser och tillämpningen av dem överensstämmer med gemenskapsrätten." Självklart ska vi ha en stor öppenhet för att företag från andra länder ges möjlighet att utföra tjänster och entreprenader i , men lika självklart är det att det sker på samma villkor som gäller för svenska företag. Min fråga är: Avser statsrådet att förmå fler kommuner i att komplettera sina upphandlingsreglementen så att det klart framgår att leverantörerna, vars varor och tjänster som ska produceras i , ska följa gällande svenska kollektivavtal?
fr · GS111160 · 2005-03-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1160 av () till justitieminister om i Polisutbildningen i vårt land står inför ett hot om drastiska nedskärningar . I medierna har det cirkulerat uppgifter om att det finns viss risk för att någon av polishögskolorna kan komma att läggas ned. För oss som bor i norra innebar det en stor framgång när lokaliserades till , där närheten och kopplingen till utgjorde en viktig faktor för beslutet om etablering. Satsningen på utbildning av nya poliser har varit framgångsrik, och det är inte längre några problem att rekrytera poliser i . Men kommer ett ganska stort antal poliser att pensioneras, och nyrekryteringar kommer att bli nödvändiga. Det är därför av stor vikt att polisutbildningen i finns kvar. Det är mycket viktigt med en långsiktighet i polisutbildningen @ inte stora satsningar och neddragningar under en annan. För att kunna hålla god kvalitet i utbildningen och behålla goda lärarkrafter måste det finnas en god planering, inte ryckighet. Avser justitieministern att säkra den framtida polisutbildningen i ?
fr · GS111161 · 2005-03-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1161 av () till justitieminister om framtidens nämndemän lade fram sitt betänkande Framtidens nämndemän (SOU 2002:31). Betänkandet innehåller ett antal förslag till förändrade villkor för nämndemännen, bland annat förslag om ett högre arvode. Valet av nämndemän måste på ett bättre sätt representera befolkningen i landet. Domstolarnas personella sammansättning måste spegla det samhälle vi lever i, vilket är långt ifrån dagens situation i de svenska domstolarna. Med anledning av detta vill jag fråga justitieminister vilka åtgärder han avser att vidta för att påskynda arbete med prövningen av de förslag som berör nämndemännens villkor.
fr · GS111162 · 2005-03-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1162 av () till statsrådet om fjällflyget startade en budkavle mot det fjällflygsförbud som hade aviserats av och . Förslaget från de båda myndigheterna innebar att flygtrafiken i fjällvärlden kraftigt skulle regleras. Exempelvis skulle den norrbottniska flygtrafiken, som är starkt reglerad, ytterligare regleras. Den budkavle som undertecknades av turistnäringen i hela den svenska fjällvärlden som nådde miljöministern krävde att planerna på ett flygförbud skulle stoppas och att en konsekvensanalys av vad ett förbud skulle komma att innebära skulle göras. Efter att budkavlen nått var vi många som trodde, och hoppades på, att förslaget om ytterligare start- och landningsförbud i vår svenska fjällvärld skulle läggas åt sidan. I en fråga vid en frågestund svarar miljöministern att regeringen avser att "återkomma i den miljömålsproposition som läggs fram ". ligger den propositionen på bord, och med anledning av detta vill jag därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkra fortsatt flygtrafik i fjällvärlden?
fr · GS111163 · 2005-03-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1163 av () till utbildnings- och kulturminister om den geografiska fördelningen av ledamöter i högskolor och forskningsstiftelser Av regeringen utsedda ordförande och ledamöter i landets högskolestyrelser, forskningsråd och forskningsstiftelser kommer i mycket stor utsträckning från medan är mycket svagt representerat. Trots att de fem Norrlandslänen har nästan lika stor befolkning som är deras andel av tillsatta poster i högskolor, forskningsråd och forskningsstiftelser synnerligen låg. Som exempel kan nämnas att ca 20 ordförande i universitet och högskolor kommer från , bara ett par från . Andelen styrelseledamöter är ungefär en norrlänning på fyra stockholmare. När det gäller forskningsråd och forskningsstiftelser var sju ordförande från , men ingen från . Och andelen ledamöter från var ungefär en på tio från . Den sneda geografiska fördelningen är ett av många tecken på att systemet att regeringen utser representanter i högskolestyrelser inte fungerar. I stället borde lärosätena ges ansvaret att själva utse ledamöterna i styrelserna. Den lokala förankringen skulle därmed bli större. Avser utbildningsministern att vidta åtgärder för att öka den lokala representationen i högskolestyrelser, forskningsråd och forskningsstyrelser?
fr · GS111164 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1164 av () till justitieminister om kvinnor med skyddad identitet En kvinna lever med skyddad identitet på grund av sin exsambo. Han är dömd för vållande till hennes fyraåriga barns död. Han är dessutom dömd för misshandel av henne själv när hon låg på BB i samband med födseln av parets gemensamma barn. Kvinnan är rädd för att pappan ska få den nu fyraårige sonen att berätta var de bor, och säger därför nej till umgänge. Länsrätten i har trots dessa omständigheter beslutat att mannen ska få umgänge. Att en kvinna som lever med skyddad identitet inte ska kunna lita till att svensk lag skyddar henne och hennes barn är enligt min uppfattning ett lågvattenmärke för svenskt rättsväsende. Att både leva under de svårigheter det för med sig att ha skyddad identitet och dessutom inte kunna känna stöd från samhället är inte en värdig tillvaro för någon. En förälders rätt till umgänge med sitt barn måste ibland kunna ifrågasättas och också ibland anses förbrukad. Väl medveten om att statsrådet inte kan kommentera enskilda fall är min fråga: Avser ministern att ta initiativ för att kvinnor med skyddad identitet ska kunna lita till att svensk lag skyddar dem och deras barn från den tidigare förövaren?