ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111368 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1368 av () till justitieminister om ansvar och sanktioner vid arbetsmiljöbrott anmäldes 92800 arbetsolyckor till . 51 hamnade i domstol. dog 185 arbetstagare i olyckor på jobbet. Tio dödsolyckor ledde under dessa år till fällande domar. I genomsnitt dömdes de ansvariga till 65 dagsböter på sammanlagt . De låga straffen känns olustiga. Det handlar om människors liv. Få dödsfall och andra olyckor på arbetsplatser hamnar i domstol. Dör någon på jobbet läggs polisutredningarna oftast ned. Om någon åtalas sker det efter lång tids utredning. Om någon fälls blir straffet oftast lågt, visar en genomgång som tidningen har gjort. Tidningen skriver att det finns tre skäl till att så få arbetsmiljöbrott hamnar i domstol. För det första anses arbetsmiljöolyckor sällan viktiga hos polisen. För det andra saknar polisen ofta de kunskaper som krävs för att utreda arbetsmiljöbrott. För det tredje är det svårt att slå fast vem som har ansvaret för arbetsmiljön. Allt detta går att råda bot på. Polisen prioriterar brott med högst straffvärde. Alltså bör högre straff kunna utdömas. Poliser och åklagare kan få bättre utbildning om arbetsplatsolyckor och arbetsmiljö. Lagen kan ändras så att det blir lättare att döma arbetsgivare, både själva företaget och enskilda chefer. Min fråga till justitieminister är vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med dessa problem.
fr · GS111369 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1369 av () till justitieminister om biometriska passfoton Regeringen beslutade att ge i uppdrag att förbereda ett eventuellt införande av biometrisk information i pass och andra resehandlingar. RPS redovisade uppdraget i en rapport . Dock redovisar det finska företaget på sin hemsida att en order motsvarande lagts gällande passunderlag. På företaget hemsida redovisas att beställt maskiner för svenska polisens räkning. Genom detta avtal får monopol på passfototagningarna. Tidslängden av avtalet är inte redovisat. Det är anmärkningsvärt att upphandling gjorts innan beslut ens fattats av . SFF, , ingick ej som remissinstans och har ej ingått i förhandlingar eller i upphandlingar vad gäller passfototagningarna. Andra europeiska länder har både involverat och förhandlat med fotograferna, dock ej i . Konsekvens av detta är att uppskattningsvis 1000 fotografer, företrädesvis kvinnor, kommer att förlora sitt arbete. utfärdas mellan 800000 och 900000 pass , vilket kommer att fördubblas då giltighetstiden halveras. Polisens arbete med passhantering, passfotografering som tar minst per kund, med färre stationer och bibehållen personal är till synes helt ogörligt. Polisens uppdrag borde ligga på allt annat än administration av passhandlingar. Hur avser statsrådet att hantera upphandlingsfrågan och de tusen arbetstillfällen som försvinner bland fotograferna i ?
fr · GS111370 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1370 av () till socialminister om i Inför bildandet av och redogjordes i proposition 1996/97:108 för lokalisering av regional offentlig förvaltning. Av denna framgår att ledningsfunktion ska lokaliseras till och att länsverksamhet också ska förläggas till . Uppgifter tyder nu på att en process inletts som innebär en successiv flyttning av länskontoret till , vilket innebär att tjänster flyttas från . Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att ledningsfunktion, enligt fattade politiska beslut, även i fortsättningen ska vara lokaliserad till ?
fr · GS111371 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1371 av () till näringsminister om chefslöner i statliga bolag Med anledning av en redovisning av de höga chefslönerna i statliga bolag skrev bland andra jag följande i en motion: "Att företagen drivs i bolagsform kan inte innebära att staten som ägare överlämnar åt bolagen själva och deras styrelser att hantera den här frågan. Poängen med statligt ägande är väl just att staten har inflytande och sätter upp riktlinjer för hur verksamheten ska bedrivas. Regeringen bör därför fastlägga en policy för löner och anställningsförmåner i statliga bolag och med inriktning att minska skillnaderna i villkor mellan chefer och de stora löntagargrupperna." Regeringen uttalade då att en översyn skulle göras. Det kan dock ifrågasättas hur framgångsrikt det arbetet har varit. Vi har kunnat läsa om miljonregn i bonus till ledande chefer. Tio höga chefer får dela på 9,7miljoner i "rörlig ersättning". Det är knappast i linje med den striktare policy som regeringen har aviserat. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han tänker vidta när det gäller chefslöner, bonus och andra anställningsvillkor i statliga bolag.
fr · GS111372 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1372 av () till jordbruksminister om oklarheter i EU:s frikopplingsreform för det svenska jordbruket Jag har tidigare diskuterat det övergrepp mot äganderätten i EU:s frikopplingsreform som genomförs. Det visar sig att betydande tilläggsbelopp som tillhört och tillhör respektive nötköttsproducent kommer att tilldelas även åkermarker som denne arrenderar av andra, och sålunda långsiktigt överföras till dessa andra. Jordbruksministern har fruktlöst i sökt åstadkomma förändringar i detta. Den nötköttsföretagare som vill förhindra att dennes upparbetade tilläggsbelopp överförs till andra kan dela upp företaget i olika delar, där enbart den ägda marken ingår i det som placerar tilläggsbeloppen. Detta är juridiskt fullt möjligt, men det råder en gråzon om huruvida staten kommer att godkänna eller underkänna detta med avseende på , och om det i så fall till och med kan ge sanktioner av olika slag. När mängder av lantbruksföretagare nu vänder sig till länsstyrelser och får de inga klara besked om vad som gäller, trots att deras EU-ansökan måste vara inlämnad . Detta är ingen rimlig ordning och helt otillfredsställande för både lantbrukare och berörda myndigheter. Därför vill jag fråga: Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att dessa oklarheter reds ut omgående?
fr · GS111373 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1373 av () till jordbruksminister om fäbodar insåg man att lagstiftningen som berör fäbodbruket var gammalmodig, otydlig och inkonsekvent. Bland annat skrev jag en motion om detta (motion 1996/97:Jo209). Efter lång väntan tillsattes så en utredning som resulterade i ett betänkande SOU 2003:116. Jag skrev också en motion (2003/04:MJ303) om dessa frågor. Denna motion behandlades i riksdagsbetänkandet /04:MJU10, där det angavs att utskottet förutsatte att arbetet kunde slutföras utan dröjsmål och utskottet förutsatte också att synpunkterna i min motion kunde beaktas i det fortsatta arbetet utan något uttalande från sida. Tyvärr måste jag konstatera att inga lagförslag ännu har kommit från regeringen och frågans lösning verkar dröja än vad utskottet förutsatte . Enskilda personer i och , som är aktiva inom fäbodbruket drabbas av den osäkerhet som råder genom att modern och tydlig lagstiftning saknas. Därefter har regeringen i sitt handlingsprogram för minskad administration (skrivelse 2004/05:48) som punkt 136 angivit att lagen (1933:517) om ägofred ska ses över. Tidsplanen är nu att proposition kommer att lämnas till senast . Detta måste anses vara en oacceptabel tidsfördröjning. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skynda på arbetet med att skapa en modern och tydlig lagstiftning för fäbodbruket?
fr · GS111374 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1374 av () till statsrådet om diskriminerande regler vid organdonationer har vård- och äldreomsorgsminister presenterat ordförande och ledamöter i Nationella rådet för organ- och vävnadsdonation. I riktlinjer finns regleringen om att män som har haft sexuellt umgänge med andra män inte får donera organ. Det samma gäller för personer som kommer från områden med betydande spridning av hiv i befolkningen, till exempel centrala , samt sexualpartner till personer från sådana områden. Att utesluta grupper av människor som enbart för att de tillhör en viss grupp och inte se till de enskilda individerna är för mig en moralistisk och diskriminerande hållning som över huvud taget inte har något att göra med säkerheten vid organdonation. Det är en, minst sagt, märklig hållning att undanta grupper av människor för transplantation och i synnerhet homosexuella. Hur tänker man sig ta reda på den avlidnes sexuella preferenser? Jag förväntar mig att ansvarig minister och det nationella rådet för organ- och vävnadsdonation agerar då jag ser nuvarande synsätt och regelverk som en risk för smitta, eftersom jag tycker mig se en dold agenda som bygger på fördomar och inte relevanta fakta. Regelverket för vem som får donera organ är djupt kränkande och direkt diskriminerande. Dessutom är det helt orimligt med utgångspunkt av att det råder brist på organdonatorer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av vad som ovan anförs om att bland annat män som har sex med andra män och personer från per definition inte får bli organdonatorer?
fr · GS111375 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1375 av () till statsrådet om trygga jobb behöver fler arbetstillfällen. Trots att vi lyckas bättre än de flesta andra länder med både jobb och ekonomi måste kampen mot arbetslösheten bli ännu mer intensiv. får vi inte glömma bort arbetet med att förbättra arbets- och anställningsvillkor för dem som redan har ett jobb. finns många olika former av anställningar som gör det svårt för människor att känna trygghet och som gör det omöjligt att planera för framtiden. I kombination med att många dessutom tvingas arbeta deltid blir problematiken ännu större. Jag undrar därför vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att öka människors möjligheter till trygga jobb som man kan försörja sig på.
fr · GS111376 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1376 av () till statsrådet om i Enligt beslut i 1997 skulle i lokaliseras till . Någon lokalisering till fler orter nämns inte i beslutet. Frågan om i var även uppe till behandling i 1999, då näringsminister , på fråga från riksdagsledamoten , svarade att länsarbetsnämndens kansli kommer att finnas i samt att den högsta ledningen kommer att vara placerad där. har frågor rests om bemanningen vid länsarbetsnämndens kontor i kan anses motsvara vad som rimligen krävs av en myndighets huvudkontor. Det sägs nu att länsarbetsnämnden sagt upp nuvarande lokaler i och tänker hyra nya lokaler anpassade till den begränsade verksamhet som finns där. I så fall indikerar det tydligt att det inte finns några planer på att öka bemanningen i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att länsarbetsnämndens "huvudkontor" i fortsättningen, enligt tidigare riksdagsbeslut, ska vara lokaliserat till ?
fr · GS111377 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1377 av () till socialminister om föräldraförsäkringen i Ett av alla de problem som drabbar pendlare i uppstår vid föräldraledigheten. Om den ena föräldern bor i men jobbar i får han eller hon sin ersättning från . Den andra föräldern får då @ om han eller hon jobbar i @ automatiskt tillgång till alla från i . Men för att båda föräldrarna inte ska kunna ta ut ersättning från båda länderna finns ett avräkningssystem. Om till exempel mamman jobbar i och tar ut början av föräldraledigheten, räknas pappans "svenska" föräldraledighet av mot mammans "danska" dagar i efterhand. I räknar vi hel- eller halvdagar, men i räknas enbart veckor @ det vill säga man tar alltid ut , medan vi ofta enbart tar ut ersättning för färre dagar än sju @ allt för att dryga ut dagarna hemma med barnet. Det vill säga om vi i tar ut avräknas de som sju på den danska sidan. Eftersom svenska föräldrar har rätt med ersättning, öronmärkta för den förälder som avstår från den större mängden dagar, oftast pappan, men inte har samma system "varnar" inte det danska systemet när föräldrarna enligt dansk räkneteknik förbrukat de danska dagarna. Något som leder till ett brutalt uppvaknande för de föräldrar som inte varit informerade om denna problematik och också i flera fall lett till att "pappadagarna" i praktiken förbrukats av mamman. Baserat på ovanstående vill jag fråga socialministern: Vilka initiativ ämnar socialförsäkringsministern ta för att snabbt råda bot på situationen för arbetspendlarna med småbarn i ?
fr · GS111378 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1378 av () till socialminister om ersättning i föräldraförsäkringen var pappornas andel av uttagna föräldrapenningdagar 18,. Det är den högsta andel som uppmätts sedan tillkomsten av föräldraförsäkringen 1974. Utvecklingen mot en mera jämställd fördelning av föräldraförsäkringen går i rätt riktning, även om takten är på tok för långsam. och mitt förslag för att öka jämställdheten är att höja inkomsttaket i föräldraförsäkringen. En expertgrupp vid presenterade på debattplats i en analys över vilka faktorer som påverkar pappornas uttag av föräldradagar. Analysen landade i att om inkomsttaket i föräldraförsäkringen skulle höjas kommer flera pappor att ta ut föräldradagar. har det ansvariga statsrådet argumenterat för en kvoterad föräldraförsäkring. Det är förvånande eftersom det ger intrycket att socialministern inte lyssnar till de egna experterna vid . Vilka åtgärder för att öka pappornas uttag av föräldraförsäkringen är statsrådet beredd att vidta mot bakgrund av egna beräkningar?
fr · GS111379 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1379 av () till statsrådet om strandskydd Nuvarande strandskyddsregler har bidragit till att bevara värdefulla strandmiljöer från exploatering. Så bör det i all huvudsak vara även . Men hindrar den strikta bedömningen av dispenser från strandskyddet utvecklingen på många håll i vårt avlånga land. senast är det en dispensansökan från i som fått avslag. Vilket hindrar exploaterandet av både villatomter och byggande av fotbollsplaner, vilka är av stor vikt för föreningslivet i berörd kommun. Strandskyddsreglerna bör bli mer flexibla och inte hindra utveckling. bör utformandet mer präglas av ett underifrånperspektiv där kommunerna får mer att säga till om. En sådan utveckling skulle stärka det kommunala självstyret och även bidra till utveckling. Eftersom människor som söker nya livsmiljöer hindras trots att det ibland finns strandsträckor som gott och väl skulle räcka till hela kommunens befolkning. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att öka det kommunala självstyret i syfte att skapa flexiblare strandskyddsbestämmelser?
fr · GS111380 · 2005-04-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:1380 av () till statsrådet om sjukskrivningar En publicerad rapport från om sjukvårdens sätt att hantera sjukskrivningarna visar att patienter inte behandlas på bästa möjliga sätt när de sjukskrivs. Den främsta orsaken till detta är att det finns för litet kunskap om när och hur länge en person bör vara sjukskriven. Dessutom är det enligt rapporten oklart vilka som ansvarar för olika områden i sjukskrivningskarusellen. Ett annat problem som rapporten tar upp är att läkarna sällan är insatta i en patients hela sjukdomsbild. Ett bättre samarbete mellan olika aktörer i sjukskrivningsprocessen borde kunna minska antalet sjukskrivningar och sjukskrivningsdagar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra onödiga sjukskrivningar?
fr · GS111381 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1381 av () till statsrådet om avidentifierade ansökningar till offentliga tjänster Att avidentifiera personuppgifter vid ansökningar till statliga och kommunala jobb har visat sig effektivt för att minska diskrimineringen på arbetsmarknaden. Lokala försök har genomförts med lyckat resultat i både och . föreslog jag i en riksdagsmotion att regeringen utvecklar en modell för avidentifiering av personuppgifter för statligt arbetssökande. Syftet är att främja mångfald bland personalen inom staten. har kommunminister uttalat sig positivt om förslaget. Enligt uttalanden i massmedierna avser att tillsätta en utredning för att "se över de juridiska förutsättningarna" att införa ett generellt system med anonyma jobbansökningar. Det är förstås utmärkt att statsrådet på detta sätt vill öka invandrares chanser att få jobb på statliga myndigheter och i kommunerna i linje med mitt förslag. Däremot kan jag inte förstå att det ska krävas en stor statlig utredning när erfarenheterna från ett par kommuner redan är väl kända. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ta del av erfarenheterna från kommunförsöken så att ett system med avidentifierade jobbansökningar i offentlig tjänst kan genomföras?
fr · GS111382 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1382 av () till statsrådet om utredning om rätten till heltidsanställning Arbetslivsminister ska låta utreda rätten till heltidsanställning. Dessvärre riskerar perspektivet att bli för ensidigt. Det visar sig redan vid tillsättningen av referensgruppen. Där får de fackliga organisationerna tre representanter medan arbetsgivarsidan får en plats för de privata arbetsgivarna och två platser för de offentliga. En märklig underrepresentation av de för tillväxten så viktiga företagen. Näringslivet består av en mängd olika branscher med olika förutsättningar. Ett exempel är företagen inom tjänstesektorn som sannolikt är den del av svenskt näringsliv som kan ge störst möjligheter till utveckling och nya jobb. Arbetstiden i tjänsteverksamhet måste anpassas till när tjänsten ska levereras annars går det knappast att få det att gå ihop ekonomiskt. En lunchrestaurang behöver sin personal under lunchtid. Företag som lever i en helt annan konkurrensutsatt situation än de offentliga arbetsgivarna. Det är väsentligt att dessa perspektiv kommer fram i utredningen. Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder för att få en bättre representation av parterna i referensgruppen till utredningen om rätt till heltid?
fr · GS111383 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1383 av i (m) till utrikesminister om valet i I det senaste parlamentsvalet i stärkte president sitt järngrepp om parlamentet och landets fortsatta utveckling. Förutsättningarna för att demokratin, rättstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna ska återupprättas ser dystra ut. Det auktoritära politiska styret och den ökande intoleransen mot regimkritiska röster i har utan tvekan försvårat situationen för landets oberoende organisationer, och särskilt de som arbetar för mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. Med anledning av de allvarliga brister som kännetecknade det senaste parlamentsvalet är det anmärkningsvärt att utrikesminister uttalat sig mindre kritisk än flera av sina EU-kolleger. Den brittiske utrikesministern kallar till exempel valet seriously flawed medan utrikesminister väljer att hänvisa till att det finns "anledning att vara bekymrad över att det enligt oppositionen förekommit valfusk". På vilka sätt avser utrikesministern i sina bilaterala kontakter med att markera missnöje med det omfattande valfusk som förekom i det senaste parlamentsvalet?
fr · GS111384 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1384 av () till statsrådet om splittringen i havsmiljöarbetet måste överbryggas Havsmiljöarbetet är splittrat. Flera departement och myndigheter är inblandade i ansvaret för våra hav. Problemet är att många av dessa departement och myndigheter arbetar efter olika inriktningar och målsättningar. Myndigheternas återrapportering och åtgärdsförslag bygger på för dem viktiga samband mellan mål och måluppfyllelse, men tyvärr saknas övergripande analys av de långsiktiga effekterna och samordnat agerade. Detta har varit känt länge och tydliggjordes mycket klart av (SOU 2003:72)och senast av regeringens eget råd, Miljövårdsberedningen, i promemoria 2005:1 Strategi för hav och kust utan övergödning. har problemen i och hoten mot haven, speciellt den känsliga , ökat . Splittringen inom havsmiljöarbetet måste överbryggas genom konkreta åtgärder. Med denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka konkreta åtgärder hon vidtagit och kommer att vidta för att åtgärda detta problem i allmänhet och vad gäller det ökande hotet från oljetankfartygsolyckor och övergödningen i i synnerhet.
fr · GS111385 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1385 av () till statsrådet om torven och klimatpolitiken är ett bränsle som används som resultat av statliga politiska beslut och det är därför rimligt att staten tar visst ansvar och inte ändrar politik i alltför tvära kast. Det har emellertid varit klart åtminstone att energiutvinning från torv står i motsats till klimatmål. Branschen har alltså haft en mycket god förvarning. Sysselsättningsargumentet är inte särskilt starkt, särskilt inte som en stor del av torven numera importeras. Om torven fasas ut kan den förväntas ersättas med trädbränslen, vilket ger minst lika mycket sysselsättning. klassas som ett förnybart bränsle i koldioxidlagstiftningen eftersom den är undantagen från koldioxidskatt. I elcertifikaten räknas torv också som ett förnybart bränsle eftersom torv är certifikatsberättigat. Detta senare beslutade . bestämdes emellertid att torv räknas som fossilt och koldioxidavgivande i handeln med utsläppsrätter. räknar i sin utsläppsrapportering till EU och FN torv som koldioxidavgivande, för det måste vi. Det säger och det säger FN:s vetenskapliga klimatpanel IPCC /IEA. Torven står för ungefär koldioxid , av växthusgasutsläpp. Torvens ställning är alltså avgörande för förmåga att klara befintliga och kommande klimatmål. Avser statsrådet att verka för en konsekvent behandling av torven?
fr · GS111386 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1386 av () till statsrådet om räddningsplan för Miljövårdsberedningens uppmärksammade promemoria 2005:1, Strategi för hav och kust utan övergödning, som lämnades till miljöministern visade bland annat att det behövs ett politiskt genombrott för att få igenom kraftfulla åtgärder för att rädda som kan ha fastnat i ett övergött tillstånd. Ett tillfälle för detta genombrott skulle kunna vara mötet mellan miljö- och jordbruksministrar, om just miljösituationen runt , i . Min fråga till statsrådet är vilka förberedelser som är gjorda och vilka allianser knutna för att kunna medverka till det internationella politiska genombrott som en räddningsplan för behöver.
fr · GS111387 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1387 av () till jordbruksminister om att minska kväveläckaget till Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1 Strategi för Hav och kust utan övergödning målar en dyster bild av en som kanske genomgått ett regimskifte och "fastnat" i ett övergött tillstånd. Jordbruket är den största utsläppskällan bakom övergödningen i havet och svarar för nästan hälften av utsläppen till egentliga . Övergödningen i haven är i första hand ett regionalt problem. är det land som har störst utsläpp av både kväve och fosfor, men här finns även den största befolkningen. Omräknat per capita släpper både och ut mer kväve per person än . Åtgärder för att nå målen om minskade utsläpp av vattenburen kväve inom jordbruket är ett av de svåraste miljömålen att nå men också ett av de viktigaste för . Min fråga till jordbruksminister är, bortsett från beslut inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik, vilka nationella åtgärder hon vidtagit för att kunna nå målet om minskad kvävebelastning av den hårt utsatta .