ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121980 · 2005-07-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1980 om försämring av postservice har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Post- och riktlinjer ska ses över så att försämringen av postservicen stoppas. Frågan är ställd med anledning av att förändrar lantbrevbärarservicen i genom att postlådor flyttas och olika tilläggstjänster beläggs med avgift. Både jag och är överens om att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet. Det kravet är oförändrat. Däri ligger att är skyldig att se till att alla i hela landet, oavsett adressort har tillgång till en daglig postservice. Exakt hur postservicen ska vara utformad när det gäller till exempel placeringen av enskilda postlådor finns inte reglerat utan avgörs av . Det bestäms på lokal nivå i samråd med kunderna och ska ske med beaktande av de riktlinjer som tillämpas. Staten har inte haft anledning att ifrågasätta riktlinjerna och deras tillämpning utan accepterat dem som rimliga. Enligt Postens riktlinjer för utdelning på landsbygden får flertalet hushåll sin post utdelad i egna postlådor, i en postlådesamling vars placering bestäms av lantbrevbärarens färdväg. Lantbrevbäring anordnas normalt till bostadens närhet när det finns minst två åretruntboende hushåll per kilometer på en så kallad sidoväg. Det står dock fritt att erbjuda tilläggstjänster och att på affärsmässiga grunder ta betalt för dessa. Jag vill passa på att nämna att påbörjat ett arbete med att utforma allmänna råd som ska ersätta riktlinjerna. Min bedömning är att principerna för utdelningen därigenom kommer att förtydligas och tillämpningen, så långt det är möjligt, bli mer enhetlig. Mitt svar till är att jag naturligtvis kommer att överväga att vidta åtgärder om rapporteringen från skulle tyda på brister i den rikstäckande postservicen och att dessa inte avhjälps.
frs · GS121981 · 2005-07-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1981 om karantän för hundar har frågat miljöministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att nyordning vid hantering av insmugglade hundar inte ska leda till att vi får in smittsamma sjukdomar i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Det behövs åtgärder på många plan för att komma till rätta med problemet att människor smugglar in hundar till utan avmaskning eller rabiesvaccination. Dels behövs åtgärder från sida för att utreda och beivra misstänkta smugglingsbrott, dels behövs informationsinsatser från och berörda organisationer för att uppmärksamma allmänheten på riskerna och minska "marknaden" för insmugglade djur. och har utökat sitt samarbete för att effektivisera åtgärderna framför allt mot den organiserade smugglingen. Vidare har inrättat en arbetsgrupp med representanter från djurägarorganisationer, myndigheter, veterinärförbund med flera för att samarbeta i frågor rörande införsel av sällskapsdjur. roll när misstänkt insmugglade hundar påträffas inne i landet är att besluta om lämpliga åtgärder för att minska smittspridningsrisken. Enligt nuvarande praxis undersöks, identitetsmärks, avmaskas och rabiesvaccineras misstänkt insmugglade hundar för att sedan isoleras i hemmet. Enligt bedömning gynnas smittläget både av denna praxis. Om verket i stället skulle föreskriva om avlivning eller karantän finns en risk att fallen skulle hemlighållas och att djuren inte skulle bli föremål för behandling. Systemet med hemisolering tillämpas endast när det gäller djur från EU-länder och andra lågriskländer. Rabiessituationen har förbättrats avsevärt i EU . Trots mycket öppna gränser mellan flertalet EU-länder har man inte sett någon spridning av rabies med sällskapsdjur. För hundar från högriskländer och för hundar med okänd bakgrund är praxis fortfarande att djuren avlivas eller sätts i karantän. Jag följer denna fråga mycket noga. Bedömningen är att det inte finns anledning att vidta ytterligare åtgärder för att förhindra införsel av smittsamma sjukdomar till .
frs · GS121982 · 2005-07-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1982 om beredskap vid eventuell skogsbrand har frågat mig vilka åtgärder jag avser att bidra med som komplement till de resurser för skogsbrandsbekämpning som finns i det stormdrabbade området i . har som svar på en anmodan från Försvarsdepartementet redovisat vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att hantera den ökade risken för skogsbränder i de stormdrabbade områdena. Av svaret framgår att flera åtgärder bör genomföras av såväl ägare, innehavare, verksamhetsutövare och kommuner som av staten. Exempelvis bör analyser, planering och utbildning genomföras för att dels förbättra förmågan till att förebygga hotet om skogsbränder, dels förbättra förmågan till insatser om en brand trots allt inträffar. Regeringen gav i uppdrag att vidta åtgärder som stöder arbetet med att förebygga skogsbränder och som förbättrar förmågan att hantera skogsbränder i de drabbade områdena. har medverkat till att ställa materiella förstärkningsresurser till förfogande i de drabbade områdena. Detta innebär framför allt att de statliga skogsbranddepåerna upprätthåller en hög grad av beredskap och användbarhet, och att vissa delar tillfälligt flyttas till Smålandsregionen. Vidare har vidtagit åtgärder som underlättar mottagande av hjälp genom räddningstjänstmekanismen inom EU och andra länder utanför EU, till exempel flygplan för skogsbrandsbekämpning. Mot bakgrund av den höjda risken för större bränder i de stormdrabbade områdena har regeringen också beslutat om finansiering av skogsbrandflyg till länsstyrelserna i , , , , , och april@oktober 2005. Skogsbrandflyget möjliggör en snabb upptäckt av bränder. Vid många större olyckor, till exempel omfattande skogsbränder, är Försvarsmaktens resurser ofta värdefulla. Mot bakgrund av den ökade risken för skogsbränder i områden som drabbats av stormen har Försvarsmakten till Försvarsdepartementet redovisat myndighetens möjligheter att med helikopter stödja räddningstjänsten. Av redovisningen framgår att Försvarsmakten har helikoptrar lämpliga för skogsbrandsbekämpning vid , och . Helikoptrar lämpliga för bland annat evakuering av personer finns dessutom på Malmen i . Flygtiden från dessa orter till de stormdrabbade områdena är mellan och . Av redovisningen framgår också att Försvarsmakten effektivast kan hjälpa de räddningstjänstansvariga instanserna om helikoptrarna bibehålls på sin ordinarie baseringsort. Om det skulle behövas kan Försvarsmakten omdisponera helikoptrar och stödresurser till de baser som ligger närmast Gudrunområdet och på detta sätt ytterligare förstärka beredskapen. Jag anser att ovanstående åtgärder förbättrar möjligheterna för räddningstjänsterna i det stormdrabbade området att såväl förebygga som hantera eventuella skogsbränder. (Försvarsdepartementet) följer kontinuerligt läget i hela landet och särskilt läget i det stormdrabbade området. Jag kommer också att tillse att vi följer upp och utvärderar effekten av dessa insatser.
frs · GS121983 · 2005-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1983 om samordning av energipolitiken och försvarspolitiken har frågat vad försvarsministern avser att vidta för åtgärder så att den framtida energipolitiken och försvarets behov går hand i hand. Frågan har överlämnats till mig. Jag håller med om att utbyggnaden av vindkraften inte går i tillräckligt snabb takt. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att påskynda utbyggnadstakten. Mycket handlar om att förbättra de planmässiga förutsättningarna. Bland annat utsåg 49 områden som riksintressen för vindkraft. Regeringen har vidare gett länsstyrelserna i uppdrag att redovisa planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar på land och till havs. Regeringen kommer att tillsätta en vindkraftsberedning och för varje större planerat projekt en samordnare med uppgift att underlätta samspelet mellan vindkraftsproducenter, myndigheter och andra aktörer på central, regional och lokal nivå. Det finns flera myndigheter och intressenter som utifrån olika utgångspunkter kan ha synpunkter som påverkar möjligheterna att bygga ut vindkraften. Vindkraftverk kan störa viss militär verksamhet, till exempel försvarets signalspaning. Regeringen gav därför Försvarsmakten i uppdrag att utreda vindkraftens effekter på militära övervaknings- och kommunikationssystem med mera. Det finns även annan militär verksamhet som kan påverkas negativt av utbyggnad av vindkraft. Mot denna bakgrund är jag positiv till en fortsatt och fördjupad dialog mellan Försvarsmakten och vindkraftsbranschen om den fortsatta utbyggnaden av vindkraften så att intressekonflikter så långt som möjligt kan undvikas. Avslutningsvis vill jag understryka att jag och regeringen inte ser någon konflikt mellan energipolitiken och försvarspolitiken i denna fråga. Av säkerhetspolitiska och försvarspolitiska skäl bör dock vindkraftverk inte byggas i ett område om utbyggnaden negativt påverkar viktig militär verksamhet.
frs · GS121984 · 2005-07-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1984 om våld mot kvinnor med psykiska funktionshinder har frågat statsrådet om hon avser att vidta några åtgärder så att psykiskt funktionshindrade kvinnor som utsatts för våld får tillgång till tillfälliga boenden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har rätt i att det finns uppgifter om att har svårigheter att erbjuda våldsutsatta kvinnor med funktionshinder adekvata insatser. Bland annat har rapporterat om bristande tillgänglighet för våldsutsatta kvinnor med funktionshinder som söker hjälp. Våldsutsatta kvinnor med funktionshinder är en särskilt utsatt grupp som självklart ska ha samma skydd och stöd från samhället som andra våldsutsatta kvinnor. Regeringen har uppmärksammat problematiken och har därför initierat ett projekt inom Handikappförbundens samarbetsorgan för att inom handikapprörelsen öka medvetenhet, kunskap och engagemang i frågor som rör våld och övergrepp mot personer med funktionshinder. Vidare har inom ramen för sitt uppdrag på område publicerat en rapport rörande våld mot kvinnor med psykiska funktionshinder. Frågan är i allra högsta grad aktuell i den utredning som regeringen tillsatte för att göra en översyn av stöd till våldsutsatta kvinnor. Utredaren ska kartlägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut. Vidare ska utredaren analysera vad kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor enligt socialtjänstlagen innefattar. Med utgångspunkt i dessa analyser ska utredaren lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn bör vara utformat för att det ska motsvara kommunernas ansvar samt till hur stödet kan stärkas och förbättras. Utredaren ska både i kartläggningsdelen och i sina förslag särskilt beakta stödet till bland annat våldsutsatta kvinnor med funktionshinder. Uppdraget ska redovisas .
frs · GS121988 · 2005-07-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1988 om lika villkor för elever vid kommunala och fristående skolor har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att rätta till skillnader i bidrag för inackorderingskostnader mellan elever i kommunala respektive fristående gymnasieskolor. Stöd till inackordering lämnas till elever som har merkostnader på grund av att bosättning till följd av skolgången behöver ske på annan ort än hemorten. Rätten till stöd regleras på olika sätt beroende på vem som är huvudman för utbildningen. Till elever i den offentliga gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången ska hemkommunen lämna ekonomiskt stöd enligt skollagen (1985:1100). Om stödet ges kontant ska det utgå med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad @ . Beloppet får avjämnas till . Till studerande vid utbildningar som inte ingår i det offentliga skolväsendet, till exempel fristående skolor, kan statligt inackorderingstillägg ges enligt studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Den som har rätt till inackorderingstillägg, får det med ett belopp som beror på avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Av detta följer att tillägget både kan vara lägre och högre än det av exemplifierade beloppet . Så som bestämmelserna är utformade kan lägstbeloppet ses som ett golv. Det finns inget hinder i skollagen för en kommun att lämna stöd med ett högre belopp, om avståndet mellan hemmet och skolan motiverar detta. Exempelvis lämnar , utöver grundbeloppet, ett tilläggsbelopp till elever vars studier ligger mer än 500 kilometer från på . Jag finner således inte anledning att nu vidta någon åtgärd.
frs · GS121993 · 2005-07-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1993 om placeringen av Statens pensionsverks huvuddator har frågat mig @ mot bakgrund av uppgifter i pressen att det pågår diskussioner om att flytta Statens pensionsverks centraldator från till @ vad jag avser att göra för att utröna vilka känsliga datahanterade personliga pensions- och avlöningssystem som, utan att nationella säkerhetsaspekter också vägs in, rent fysiskt kan förläggas utom vårt lands gränser. () administrerar statlig tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring samt tilläggsprodukter och tjänster inom pensionsområdet. Marknaden består av främst statliga myndigheter. SPV tillhandahåller pensionsservice för samtliga myndigheter med ca 240000 anställda och 230000 pensionärer. SPV har som myndighet ansvaret för att denna service fungerar på ett säkert och effektivt sätt. SPV har aldrig @ som antyds i fråga @ haft egen stordatordrift utan har anlitat olika leverantörer. Efter den senaste upphandlingen anlitar för sin stordatordrift. SPV har numera inte någon drift av lönesystem utan endast pensionssystem. meddelade SPV att man önskade flytta stordatordriften till . SPV svarade, bland annat efter kontakter med myndigheter med känsliga anställningsuppgifter, att verket accepterade att driften flyttades till . Så har också skett . beräknas flyttningen medföra avsevärda effektivitetsvinster och besparingar för SPV. Driften styrs , liksom tidigare, från . Det är endast hårdvaran som finns i . Tillgång till informationen finns endast i . Betryggande säkerhet råder vid behandling av uppgifterna. SPV för dessutom en dialog med och får råd av sin tillsynsmyndighet i säkerhetsskyddsfrågor, nämligen Säkerhetspolisen. Mot bakgrund av redovisningen ovan anser jag att säkerhetsaspekterna har uppmärksammats i samband med den genomförda flyttningen av datordriften. Dessutom sker en fortlöpande diskussion i frågan. Jag finner ingen anledning att vidta någon åtgärd med anledning av vad som framkommit, men kommer att följa frågan.
frs · GS121996 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1996 om den helikopterbaserade har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att på fullgott sätt kompensera bortfallet av de militära helikopterbaserade sjöräddningsresurserna vid och . Jag delar uppfattning om att det är viktigt att sjöräddningsverksamheten fungerar väl och är effektivt organiserad. Det är, som påpekar, som ansvarar för att det finns fullgod sjöräddningsförmåga på svenskt sjöterritorium och internationellt vatten som tillhör svensk sjöräddningsregion. Målet för är att en nödställd i av alla fall ska kunna undsättas med en flyg- eller ytenhet efter det att ett larm inkommit till sjöräddningscentralen. Detta mål har inte ändrats på grund av minskningarna i Försvarsmaktens grundorganisation. har på uppdrag av regeringen analyserat vilka konsekvenser minskningarna i Försvarsmaktens grundorganisation kan få för . genomför nu de åtgärder som krävs för att samma kapacitet och yttäckning ska kunna bibehållas. Till dess att avslutat upphandlingen av helikopterresurser för att ersätta de militära resurser som inte längre står till förfogande kommer Försvarsmakten att upprätthålla beredskap så att de uppsatta sjöräddningsmålen kan uppnås.
frs · GS121997 · 2005-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1997 om konsumentupplysning till klädköpare har frågat mig om jag avser att agera så att vi i kan fortsätta att ha tvättråd i de kläder vi köper i vårt land. Som jag svarade och angående samma fråga (fråga 2004/05:1964 och 1976) delar jag uppfattningen att skötselmärkningen av textilier är en bra och praktisk märkning som är till stor nytta för oss konsumenter. Jag har därför i brev uppmärksammat mina kolleger i , kommissionär och kommissionär , på frågan och uppmanat dem att vidta åtgärder för att få till stånd en gemensam reglering om hur textilier bör skötas. Jag avser även att diskutera frågan med mina ministerkolleger i EU.
frs · GS121999 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1999 om kulturpartiet, 2003 om anslag till och 2011 om som opinionsbildare har frågat mig om jag bedömer att genom att finansiera ett kulturpartimöte i använder sitt statliga anslag på ett riktigt sätt. har frågat mig om jag avser att undersöka hur bidraget till har använts. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att svenska kulturmyndigheter inte ska slösa bort kulturens pengar på opinionsbildande verksamhet. Jag väljer att svara på frågorna samlat. Jag håller med frågeställarna om att det är viktigt att statens resurser används på ett korrekt sätt. Regeringen formulerar därför mål och återrapporteringskrav för hur statens bidrag till kulturinstitutionerna ska användas. Resultatet, som redovisas i årsredovisningen, är sedan utgångspunkt i den mål- och resultatdialog som departementet har med institutionerna om den framtida verksamhetsinriktningen. Resultatet redovisas även till i höstens budgetproposition. Det bör också påpekas att är en ideell förening som även styrs av mål fastställda av en kongress, som består av valda ombud för de regionala och lokala medlemsföreningarna. Totalt har drygt 38500 medlemmar över hela . Enligt min åsikt finns det ett väl fungerande system för att granska hur statliga medel används, vars slutsatser det inte finns någon anledning för mig att föregripa.
frs · GS122001 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2001 om resurser till har frågat mig om jag avser att agera för att tillskjuta ytterligare resurser för att kompensera den kostnad som stormen inneburit för . Det har varit en självklarhet för regeringen och för myndigheterna att vidta de åtgärder som krävs för att minimera de ekonomiska skadorna av stormen. har jag, som ansvarar både för den regionala utvecklingspolitiken och för infrastrukturen, stor förståelse för den besvikelse som uppstår när efterlängtat vägunderhåll riskerar att förskjutas framåt i tiden. Regeringen har tagit sitt ansvar för att bistå de drabbade genom att lägga fram det så kallade stormpaketet i samband med vårbudgeten, ett ansvar som också omfattar att föreslå nödvändiga prioriteringar av tillgängliga resurser. och tillhör dem som har till uppgift att fördela om medlen inom sina verksamheter. Riksdag och regering har i samband med infrastrukturpropositionen och fastställelsen av de långsiktiga planerna beslutat om en kraftfull satsning på infrastrukturen. Det handlar inte minst om att bevara och säkerställa befintligt vägnät genom förbättrad bärighet och tjälsäkring. Jag kommer självklart att även i fortsättningen arbeta för att dessa planer kan fullföljas som beslutat. Regeringen har även ansökt om bidrag ur . Ett positivt beslut bidrar till att statskassan tillförs resurser som kan användas för att kompensera för stormens effekter.
frs · GS122002 · 2005-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2002 om salmonellakontroll har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att krav på salmonellatest av importerat kött blir helt uppfyllda och för att tillsatserna i så kallade köttberedningar blir redovisade. Jag är glad att kunna ge besked om att den EG-lagstiftning som antogs gällande bland annat köttberedningar var en stor framgång för . Efter ett intensivt påverkansarbete från svensk sida blir nu salmonellaprovtagning av köttberedningar obligatorisk i hela EU och hittas salmonella får köttberedningen inte exporteras till andra länder. Detta innebär betydligt större trygghet för alla konsumenter, inte bara de svenska. Inom ramen för den nya livsmedelslagstiftning som antagits i EU och som gäller hela livsmedelssektorn ställs större krav på att producenter och handlare tar ansvar för att de livsmedel de säljer är säkra. Det ligger i deras eget intresse att följa lagstiftningen och säkerställa att de tar sitt ansvar mot konsumenterna. Detta gäller även uppfyllandet av de så kallade salmonellagarantierna för färskt, kylt och fryst kött som skyddar oss mot salmonella i importerat kött. Skulle vid sina kontroller trots allt hitta salmonella anmäler det exportören till livsmedelsmyndigheten i avsändande land. Dessutom går ett meddelande ut via EU:s varningssystem som används för att informera alla medlemsstater om att smittade livsmedel finns i omlopp på marknaden. Inom ramen för det omfattande arbete som lägger ned på att trygga folkhälsan är det också viktigt att redovisa den ytterligare förbättring som vi nått av salmonellagarantierna, vilka utvidgats till att omfatta även malet kött av fjäderfä. Med den nya lagstiftningen är alltså importerat kött och köttberedningar säkrare för konsumenten än .
frs · GS122003 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1999 om kulturpartiet, 2003 om anslag till och 2011 om som opinionsbildare har frågat mig om jag bedömer att genom att finansiera ett kulturpartimöte i använder sitt statliga anslag på ett riktigt sätt. har frågat mig om jag avser att undersöka hur bidraget till har använts. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att svenska kulturmyndigheter inte ska slösa bort kulturens pengar på opinionsbildande verksamhet. Jag väljer att svara på frågorna samlat. Jag håller med frågeställarna om att det är viktigt att statens resurser används på ett korrekt sätt. Regeringen formulerar därför mål och återrapporteringskrav för hur statens bidrag till kulturinstitutionerna ska användas. Resultatet, som redovisas i årsredovisningen, är sedan utgångspunkt i den mål- och resultatdialog som departementet har med institutionerna om den framtida verksamhetsinriktningen. Resultatet redovisas även till i höstens budgetproposition. Det bör också påpekas att är en ideell förening som även styrs av mål fastställda av en kongress, som består av valda ombud för de regionala och lokala medlemsföreningarna. Totalt har drygt 38500 medlemmar över hela . Enligt min åsikt finns det ett väl fungerande system för att granska hur statliga medel används, vars slutsatser det inte finns någon anledning för mig att föregripa.
frs · GS122006 · 2005-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2006 om ersättning för skyddszoner har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att återställa förtroendet mellan myndighet och brukare med avseende på ersättning för skyddszoner. Det är mycket glädjande att intresset bland lantbrukare för miljö- och landsbygdsprogram 2000@2006 är mycket högt. innebär det att de ekonomiska ramarna för programmet är ansträngda. har uppmärksammat regeringen på att de tillgängliga medlen i programmet sannolikt inte skulle komma räcka för att bevilja alla ansökningar om nya femårsåtaganden för samtliga tolv miljöersättningar. Regeringen beslutade att tillföra miljö- och landsbygdsprogrammet ca samt att medlen i första hand ska användas för ekologisk produktion, betesmarker och slåtterängar samt våtmarker och småvatten. För övriga nio miljöersättningar däribland skyddszoner har det varit ansvar att bedöma vilka ersättningar som ska hållas öppna utifrån de tillgängliga ekonomiska ramarna i programmet. har genom föreskrift (SJVFS 2005:28) beslutat att ersättning för skyddszoner är en av de två miljöersättningar som inte kommer att vara öppen för nya femårsåtaganden .