ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111852 · 2005-06-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1852 av () till statsrådet om E4 mellan och planer för den nya sträckningen av mellan och har ändrats från en fyrfilig motorväg till en trefilig två-plus-ett-väg. Det är en konsekvens av att direktiv utgått till att anpassa projekteringen till en kostnad på . Det ska jämföras med att en fyrfältsväg kostnadsberäknats till . En ekonomisk besparing på , eller 6,, motiverar byggandet av en väg som är betydligt sämre för såväl säkerheten som framkomligheten. Planeringsändringen har skett trots att ansökt om och av regeringen fått beviljat tillåtlighet för en fyrfältsväg. Det som därefter har hänt är att regeringen i sin ekonomiska vårproposition föreslagit minskade väganslag och aviserat ytterligare neddragningar på utgiftsområdet . I det svar som statsrådet lämnade på en skriftlig fråga om E4 Enånger@Hudiksvall bortförklarades helt regeringens ansvar för vilken standard som väljs för de vägar som i den nationella väghållningsplanen angivits som "mötesfria". Statsrådet lade i sitt svar hela ansvaret för standarden på . Av avgörande betydelse är dock de resurser som regeringen i sitt budgetförslag avsätter till . Frågan om standarden på ligger slutligen i regeringens och händer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillförsäkra ekonomiskt utrymme för en sådan utbyggnad av Enånger@Hudiksvall till fyrfältsväg som regeringen beslutat om tillåtlighet för?
fr · GS111853 · 2005-06-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1853 av () till statsrådet om försäljningen av alkohol Svenskar i allmänhet och skåningar i synnerhet dricker inte mindre . Troligtvis har den totala konsumtionen tvärtom ökat . Däremot dricks mer alkohol köpt i utlandet då försäljning av alkohol drivs ut ur landet med höga skatter och dålig tillgänglighet. Systembolaget svarade för av försäljningen av den totala alkoholkonsumtionen i . Smuggling och resandeinförsel i stod för mer än hälften av skåningarnas totala anskaffning. kan man handla alkohol i varannan närbutik i . och är extra utsatta genom sitt geografiska läge, men med ökad färjetrafik över kommer också andra städer att få ökad tillgång till olaglig alkohol utan kontroll av vare sig kvalitet på varor eller kundernas ålder. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att försäljningen av alkohol som konsumeras i landet i högre grad också säljs i landet?
fr · GS111854 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1854 av () till justitieminister om effektivare polis Platsen är polisen i : Brottsutredarna vill ha egna mobiltelefoner. "Vi skulle bli effektivare", skriver utredningspersonalen i ett brev till sina chefer. JO har ju riktat kritik mot Dalapolisen att man handlägger ärenden . I skrivelsen från personalen anges flera konkreta fall där en tjänstemobil skulle ha underlättat och effektiviserat arbetet. Bland annat refereras till fall av kvinnomisshandel där vittnen inte kunnat nå polisens utredare. Åklagare och advokater har också klagat på svårigheter att nå utredarna då de saknar mobil och då de är ute "på fältet" på uppdrag. Vad säger ansvariga chefer om det lilla och enkla önskemålet om att utredarna ska få mobiltelefoner? "Det finns inget ekonomiskt utrymme för detta lokalt, utan det här är ett led i de allmänna besparingarna", säger en chef. Det hela låter ju som små investeringar för att få till en effektivare polis. Avser statsrådet att agera så att de problem som finns vid polisen i @ och säkert andra län @ snabbt kan lösas?
fr · GS111855 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1855 av () till justitieminister om självmord på fängelser och häkten Enligt statistik från så har 130 människor avlidit inne på anstalter och häkten. Av dem begick självmord. Den vanligaste dödsorsaken är alltså att den intagne eller häktade inte har orkat leva längre utan själv har orsakat sin död. Likaväl som självmord kan förebyggas ute i samhället så borde det vara möjligt med suicidprevention på häkten och anstalter. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra självmord på fängelser och häkten?
fr · GS111856 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1856 av () till justitieminister om kampen mot prostitution och människohandel Det är bra att tar upp kampen mot prostitution och människohandel. Men att den väljer att göra det tillsammans med Bushadministrationen, som har en uttalad konservativ politik när det gäller preventivmedel och abort, ger konstiga signaler. internationella trovärdighet i arbetet med att värna om kvinnors rättigheter och möjlighet till utveckling sätts på spel med en sådan samarbetspartner. har visat att frågan om sexuell och reproduktiv hälsa är prioriterad. Denna fråga måste sättas in i sin helhet. När vi arbetar för hivprevention bland prostituerade så är det inte kravet på återhållsamhet som är det mest konstruktiva rådet. Därför måste värna om vad vi står för och därmed vilka vi samarbetar med @ för att inte skada trovärdighet och förminska röst för världens utsatta. Då dessa frågor hör tätt samman med frågan om prostitution och trafficking så blir signalen mycket tvetydig när regeringen väljer att samarbeta med en av de mest restriktiva krafterna inom sexualpolitiken. Min fråga till statsrådet är på vilka grunder man har valt att samarbeta med Bushadministrationen i en fråga där vi har principiellt olika ståndpunkter.
fr · GS111857 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1857 av () till utrikesminister om kvinnoförtryck i konstaterar i en rapport att trots att talibanväldet avskaffats så utsätts kvinnor för övergrepp av manliga anhöriga, av milis, polis och rättsväsen. riskerar afghanska kvinnor att bli bortrövade, våldtagna eller bortgifta mot sin vilja. De kan även behandlas som "lösöre" som kan säljas eller köps för att lösa någon tvist eller betala någon skuld. Amnesty visar i sin rapport att kvinnoförtrycket frodas inom många områden av samhällslivet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kvinnoförtrycket i ska försvinna?
fr · GS111858 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1858 av () till statsrådet om identitetskort utfärdade av I har det vid fler tillfällen dykt upp personer från Kosovo som bär identitetskort utfärdade av , United Nations Mission in Kosovo. Dessa identitetskort har föranlett reaktioner och ett ifrågasättande av grundvalarna för information på korten. ser man nämligen ofta en ung person, medan personal i realiteten möter någon som verkar betydligt äldre. Vid sådana tillfällen finns det uppenbarligen funderingar kring om såväl ålder och identitet verkligen stämmer och hur dessa distribueras. Det finns också anledning att ifrågasätta de rutiner som gäller för hur tar reda på att personen verkligen är densamme som kortet visar och vilka källor eller uppgifter som utfärdandet grundas på. I finns det principer som innebär att en förnyelse av passet kräver att det gamla passet visas upp jämte nytagna fotografier. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att Unmiks identitetskort omgärdas av sådana restriktioner och kontrollmekanismer att falsifikat kan undvikas?
fr · GS111859 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1859 av () till statsrådet om , , som presenterades , har inte föranlett någon intensivare debatt i sakfrågorna. Ändå innehåller utredningen en tydlig och entydig kantring sedan dagens riktlinjer för krigsmaterielexport började gälla 1993. Omvärlden har förändrats och en harmonisering med eftersträvas. Bestämmelsen att det neutrala under en konflikt inte ska exportera till de krigförande staterna har lyfts ut. anses som en stat att samarbeta med, motiverat med att vi är beroende av amerikansk teknologi och samarbete på materielområdet. , , är mycket positiv till att anpassar sitt regelverk till EU:s uppförandekod och att bedömningen rörande exempelvis mänskliga rättigheter grundar sig på ett gemensamt dokument. Huruvida ställningstaganden kring Krut överensstämmer med den av den svenska 2003 antagna politiken för global utveckling, PGU, är därmed oklart. Enligt min mening hänger frågor kring demokrati och etik delvis i luften eftersom Krut fokuserar mer på redan utförda förändringar av praxis och regelverk och förbigår grundläggande värderingar och etiska principer. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att regelverket för vapenexporten ska förnyas i enlighet med de ställningstaganden som gjort i PGU?
fr · GS111860 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1860 av () till statsrådet om utbyggnaden av till motorvägsstandard Regeringens så kallade Trollhättepaket innebar att andra viktiga infrastruktursatsningar fick stå tillbaka. En av dem är utbyggnaden av som har en helt avgörande betydelse för möjligheter att ta till vara växtkraften i . Utbyggnaden av till motorvägsstandard krävs också för att hela och resten av sydöstra fullt ut ska kunna ta del av tillväxten i . Efter att regeringen dragit undan pengar från E22 förbereds nu olika åtgärder för att förbättra den gamla vägbanan. diskuteras rondeller och så kallade två-plus-ett-vägar med mera för att mildra konsekvenserna av regeringens beslut. Sådana satsningar kan naturligtvis ha sina fördelar. Men det finns också en uppenbar risk att de kompensatoriska åtgärder som vidtas innebär att det som verkligen behövs, det vill säga en E22 med motorvägsstandard, blir alltmer avlägset. Ju mer man investerar i den gamla vägsträckan desto mer bygger man sig också fast i det gamla. i allmänhet och nordöstra i synnerhet behöver E22 med full motorvägsstandard. Vad avser statsrådet att göra för att åtgärder som vidtas för att mildra konsekvenserna av Trollhättepaketet inte innebär att utbyggnaden av till motorvägsstandard skjuts ännu längre ?
fr · GS111861 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1861 av () till statsrådet om behörighet för militära sjöbefäl i handelsflottan För den svenska marinen har det senaste försvarsbeslutet inneburit kraftiga nedskärningar. Välutbildade militära sjöbefäl är nu attraktiva för den svenska handelsflottan. Våra nordiska grannländer har alla infört en gemensam grund för sin sjöofficersutbildning, kallad STCW-95. Längst har kommit. För norska sjöofficerare ger sjötid på norska örlogsfartyg behörighet i olika omfattning med hänsyn till fartygens storlek. kan en motsvarighet till svensk befälsbehörighet ges till andra nationers sjöbefäl. Ett sådant endorsement innebär att utländska sjöbefäl ges rätt att segla på svenska fartyg under svenska regler. har godkänt den civila sjöbefälsutbildningen i , och . avslås ansökningar från svenska sjöofficerare för att vissa kunskaper eller speciell sjötid saknas. Flottan har under bemannat isbrytare och ännu de svenska sjömätningsfartygen. har driften skett i regi. Inte ens med denna kunskap hos har man kunnat eller velat bedöma sjöofficerares kunnande. Eftersom all sjötjänst för officerare i örlogsflottan under utbildning sker under handledning, borde sjötjänsten kunna tillgodoräknas enligt samma regler som sjötjänst i handelsflottan. Avser statsrådet att ta initiativ för att kunna tillvarata militära sjöbefäls kompetens för den svenska handelsflottan på samma sätt som våra nordiska grannländer eller genom att godkänna någon form av dispens eller övergångsregler?
fr · GS111862 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1862 av () till statsrådet om resurser till infrastruktursatsningar i genomgår en spännande utveckling just . Regionen håller på att etablera sig som en tillväxtmotor för norra . Det är viktigt för välstånd att den svenska sidan av har förmåga att locka till sig en stor del av de jobb och investeringar som kommer till del. För att klara att möta denna utmaning krävs att ett antal viktiga infrastruktursatsningar genomförs. Utbyggnad av och E22 är de kanske allra viktigaste, men det behövs också andra offensiva satsningar. Trots att behovet är stort ställs i strykklass av regeringen. Av de resurser som avsätts för investeringar, drift och underhåll för vägar och järnvägar, får en andel som varken motsvarar befolkningsandelen eller trafikmängden. Totalt handlar det om miljardbelopp som borde föras över till skånska satsningar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska få den andel av statens infrastruktursatsningar som motsvaras av befolkningsandelen?
fr · GS111863 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1863 av () till statsrådet om religionskunskap i gymnasieskolan Utöver de grundläggande basfärdigheterna @ att läsa, skriva och räkna @ har skolan tillsammans med föräldrarna ett ansvar för att förmedla den värdegrund som ligger till grund för vårt samhälle. Religionskunskapens roll bör därför utvecklas. Ämnet är en naturlig utgångspunkt för livsåskådningsfrågor och värdegrundsarbetet. Religionskunskapen är viktig för att lära känna det svenska kulturarvet men också andra länders religiösa och kulturella arv. Genom att bli förtrogen med både sin egen och andras kulturella tradition kan en ömsesidig respekt och tolerans skapas där främlingsrädsla och främlingshat minskar. Efter beslut om gymnasieskolan pågår arbetet med att mer detaljerat lägga fast gymnasieskolans framtida utformning. Religionskunskapsämnet är förvisso efter beslut ett kärnämne med kursen religionskunskapA. Men även på flera program, i synnerhet till exempel samhällsvetenskapsprogrammet, bör religionskunskapB vara ett obligatoriskt kärnämne för alla elever på programmet. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att ytterligare religionskunskap ska vara obligatoriskt i gymnasieskolans samhällsvetenskapsprogram?
fr · GS111864 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1864 av () till finansminister om entreprenörsavdrag Det finns förslag om att införa ett så kallat entreprenörsavdrag. Det skulle innebära att huvudentreprenören blir ansvarig för att skatter och sociala avgifter betalas in för de underentreprenörer som huvudentreprenören anlitar. Det är ett bra förslag anser många av oss, men när jag besökte Byggettans representantskap i fick jag indikationer på att det är säkert att det här avdraget blir av. Jag vill därför ställa följande fråga till finansministern: Har finansministern lagt förslaget om entreprenörsavdrag på is?
fr · GS111865 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1865 av () till statsrådet om blyammunitionsförbud I en interpellationsdebatt frågade jag miljöministern om en konsekvensutredning om blyammunitionsförbudet med anledning av flera remissinstansers synpunkter. På frågan om regeringen tänker göra en översyn av det så blev svaret "att vi kommer att återkomma så snart som vi kan. Det är alltså nu i vår som vi ska komma med förslag på hur vi ska gå vidare. Mer precis än så kan jag inte vara. Det är naturligtvis angeläget att detta hanteras så fort som möjligt eftersom vi redan är en bit in i processen, och vi har nya förbud som träder i kraft ." Det finns inga fullgoda alternativ till blyammunition. Det handlar om ballistiska egenskaper, säkerhetsaspekter, skogsindustrins krav med mera. Bly är en metall som är skadlig för miljö och hälsa. Men jägarnas blyammunition är ett litet utsläpp jämfört med allt annat bly som finns i naturen. Blyammunitionen uppgår till mellan 0,5 och per hektar. Nedfall från regn mm är per hektar. Mängden kabelbly uppgår till per hektar. Avser statsrådet att tillsätta en konsekvensutredning apropå blyammunitionsförbudet?
fr · GS111866 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1866 av () till statsrådet om tandvårdsreformer Över en miljon svenskar tvingas avstå från tandläkarbesöken, enligt en ny . Tandhälsan är redan en klassfråga och regeringen har åtskilliga gånger lovat att ta ordentligt tag i frågan. Stora delar av befolkningen avstår från tandläkarbesöken. Det är uppenbart att det finns brister i tandvårdsförsäkringen och att något måste göras. Enligt har tandvårdspriserna skenat iväg i en takt som gör det helt omöjligt för stora löntagargrupper med låga inkomster att gå till tandläkaren. Att det är de svagaste grupperna i samhället som drabbas värst är oomtvistlig. Enligt min mening är det mycket brådskande med en tandvårdsreform som har ett generell högkostnadsskydd för alla. Väl medveten om kostnadsaspekterna vill jag hävda att frågan är avgörande för välfärdssamhällets hållbarhet. Det är angeläget att regeringen presenterar ett kraftfullt förslag till en tandvårdsreform med högkostnadsskydd. Mot bakgrund av detta vill jag fråga ansvarigt statsråd vilka åtgärder statsrådet avser att vidta i frågan.
fr · GS111867 · 2005-06-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1867 av () till samhällsbyggnadsminister om vindkraftens möjligheter Energipolitiken handlar i första hand om att formulera krav beträffande hälsa, säkerhet och miljö och, lika viktigt, att kontrollera att kraven uppfylls. Sådana krav som innebär en tydlig styrning av energiproduktionen finns ännu inte. En form som torde ha stora möjligheter att konkurrera, om hälso-, säkerhets- och miljökrav är tydliga, är vindkraften. Enligt en rapport från kan vindkraften teoretiskt sett försörja hela världen med el. Även om slutsatsen av rapporten är överdriven kan det på goda grunder antas att det finns en stor potential för vindkraft. Rapporten säger att det finns en potentiell effekt i världen för vindkraft på ca , vilket ger ca . Detta kan jämföras med den samlade elproduktionen 2002, . Världens samlade kapacitet i kärnkraftverken var ca = och elproduktionen ca . Världens samlade kapacitet 2000 var ca = och elproduktionen ca . Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att mer effektivt tillvarata den stora potentiella effekten av vindkraft?
fr · GS111868 · 2005-06-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1868 av () till statsrådet om förtidspensionering av unga Enligt den senaste statistiken så har antalet personer som förtidspensioneras, eller uppbär sjuk- och aktivitetsersättning som det numera heter, i åldern 16@29 år ökat kraftigt. ska ökningen vara 600 personer vilket innebär att totalt 22300 personer i denna ålder är förtidspensionerade. Det är oroande att så många slås ut från arbetslivet vid en så ung ålder och tvingas leva på bidrag och känna sig utanför samhället och arbetslivet. Sambandet mellan hög arbetslöshet och ökningen av förtidspensioneringarna tycks finnas, inte minst om man ser till statistiken för länen. Till exempel rapporteras att har haft en ökning på av förtidspensioneringarna i denna åldersgrupp. Jag tror att det är oerhört viktigt att förhindra att ungdomar fastnar i bidragsberoende, inte minst för deras eget välbefinnande. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas för att den uppföljning och omprövning av förtidspensioneringar i låg ålder, och som ska ske efter högst , syftar till att bryta bidragsberoendet. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder som vidtas för att dels minska förtidspensioneringarna och dels säkerställa att uppföljningen och omprövningen av förtidspensioneringar i ålderskategorin under förbättras.
fr · GS111869 · 2005-06-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1869 av () till utrikesminister om dödsstraffet i är ett land där medborgerliga fri- och rättigheter är starkt eftersatta. Rättssystemet präglas av korruption och rättsosäkerhet. Tortyr för att tvinga fram "bevisning" och hot mot offrens anhöriga är vanligt förekommande. Det hålls hemliga avrättningar och anhöriga får vare sig träffa offren innan avrättningen eller begrava kroppen efter avrättningen. Det finns ingen säker siffra på hur många som avrättats , men presidenten har uppgivit att avrättades 50@60 personer. Troligen var det hundratals. och är de enda länderna i före detta som vi vet fortfarande utfärdar dödsstraff. Min fråga är: På vilket sätt verkar utrikesministern för att dödsstraffet avskaffas i ?
fr · GS111870 · 2005-06-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1870 av () till statsrådet om flytt av jobb från Socialdemokraternas och stödpartiernas "flyttkarusell" med anledning av regementsnedläggningarna fortsätter. Vi har i minnet då exempelvis flyttades från till . Detta som en "hjälp" då flygflottiljen i lades ned. efter den flytten kom nedläggningen av Dalregementet i . Dåvarande näringsministern var snabbt ute och lovade ett antal flyttprojekt till . Jag anser att dessa flyttlöften inte uppfyllts @ i varje fall inte . Och , efter de nedläggningar som Socialdemokraterna genomförde tillsammans med och , ska tydligen en ny flyttkarusell genomföras. Men inte heller nu kommer nya jobb till @ nu ska jobb flyttas från . I dagens tidning meddelas att från i ska ett 20-tal jobb flyttas till så kallade nedläggningsorter. Alltså flytt från en nedläggningsort till en annan. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att stoppa denna typ av flyttkarusell?
fr · GS111871 · 2005-06-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1871 av () till samhällsbyggnadsminister om avbrottssäkra elnät Det är ett viktigt uppdrag som givits att framlägga lagförslag på hur man ska tvinga elnätbolagen åstadkomma elnät som är helt avbrottssäkra. De konsekvenser orkanen fick måste undvikas . Ett av de mindre elbolagen har uppmärksammat oss politiker på den konflikt som uppstår mellan höga krav som ska uppfyllas och värdet av att det finns på inte bara ett fåtal stora bolag utan också elnätsföretag med lokal förankring på marknaden. De nya kraven innebär bland annat att ska elnätet ha en standard som klarar att motstå en orkan motsvarande den . Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att möjliggöra för även små elnätsbolag att leva upp till högt ställda säkerhetskrav och kunna överleva?
fr · GS111872 · 2005-06-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1872 av () till samhällsbyggnadsminister om förslag till nya byggregler Den svenska fjärrvärmen har lett till en omfattande reduktion av koldioxidutsläppen, väsentligt mer än hela det svenska klimatmålet. förslag till nya byggregler hotar nu att bryta denna positiva utveckling. Syftet med de nya byggreglerna är att öka energieffektiviteten vid uppvärmning av byggnader, vilket är mycket angeläget, men också konstaterar att förslagets utformning "kan medföra att el och värmepumpar i större omfattning väljs som lösning på uppvärmningsbehovet". Detta medför att elanvändning, speciellt under kalla perioder, ökar ytterligare, samt hotar ambition att fjärrvärmen och biobränslen ska fortsätta att expandera. och har konstaterat att ökad elanvändning ökar produktionen och koldioxidutsläppen från kolkraftverk i , medan minskad elanvändning reducerar utsläppen. Det huvudsakliga problemet i förslag är att el och värme värderas lika, trots att el är en väsentligt mer högvärdig energiform som skiljer sig från alla andra energiformer. Avser statsrådet att vidta några åtgärder, exempelvis införa en högre energiomvandlingsfaktor på el än på värme, i syfte att kommande byggregler ska utformas på ett sätt som reducerar elanvändningen och inte motverkar klimatvänlig fjärrvärme och individuella uppvärmningsalternativ som pellets?
fr · GS111873 · 2005-06-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1873 av () till jordbruksminister om cesium 137 i livsmedel i Tjernobyl orsakade problem genom utsläpp av cesium 137. Problemen är av flera slag, såsom förhöjda cesiumvärden i livsmedel och direkt påverkan på allt levande i form av genetiska skador. Efter olyckan bestämde gränsvärden för cesium 137 i livsmedel. Gränsvärdena är per kilo för kött av ren och vilt, insjöfisk, vilda bär, svamp och nötter, och per kilo för övriga livsmedel. Enligt uppgift på webbplats får vi i oss per person och år genom den mat vi äter och som är köpt i butik. Kraftigt förhöjda halter av cesium har påträffats i insjöfisk, vilda bär och svamp liksom i kött av ren, älg, rådjur och får. Det kan antas att allmänhetens kunskaper om i vilka livsmedel som förhöjda värden uppmätts inte är särskilt stora. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att öka allmänhetens kunskaper om cesiumhalten i livsmedel?