ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12798 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:798 om Lissabonprocessen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att klarar målen i Lissabonprocessen vad gäller drivkrafter för att arbeta och utbilda sig. Lissabonstrategin bygger på tre dimensioner, den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga dimensionen. Målsättningen är att EU 2010 ska vara "världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning". I en samlad bedömning av respektive lands resultat i Lissabonstrategin ligger väl till. I den senaste uppföljningen av Lissabonstrategin gjorde kommissionen bedömningen att tillsammans med , , , och presterar bäst i förhållande till Lissabonmålen. På sysselsättningsområdet har vi på EU-nivå enats om följande mätbara mål: ska antalet sysselsatta utgöra av den arbetsföra befolkningen, av alla kvinnor ska vara sysselsatta och av de . Därutöver har vi enats om ett barnomsorgsmål, nämligen att av barnen och av barnen ska ha tillgång till barnomsorg . uppfyller med god marginal samtliga sysselsättningsmål i Lissabonstrategin. Men, detta innebär inte att vi lutar oss tillbaka. Att pressa ned arbetslösheten och öka sysselsättningen har högsta prioritet. För att förkorta arbetslöshetstiderna satsar regeringen på aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Åtgärder vidtas för att förbättra kontrollen och tillämpningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och arbetslöshetsersättningen. Regeringen bedriver ett långsiktigt arbete med att minska marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemen. Den pågående inkomstskattereformen, med bland annat kompensation för den allmänna pensionsavgiften, riktar sig främst till låg- och medelinkomsttagare. Fullt genomförd kommer inkomstskattereformen att minska marginalskatterna med mellan . Dessa skattesänkningar har tillsammans med reformer i bidragssystemen och införandet av en maxtaxa i barnomsorgen medfört ökade drivkrafter för individen att söka och acceptera erbjudanden om arbete.
frs · GS12799 · 2005-02-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:799 om arbetslösheten har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Låt mig först konstatera att den ekonomiska utvecklingen var något bättre än den bedömning som regeringen gjorde i budgetpropositionen . Den starkare konjunkturen, tillsammans med de åtgärder som föreslogs i propositionen, väntas leda till ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet . Att hålla tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen är en huvuduppgift för regeringen. Målet om att den reguljära sysselsättningen för personer i åldern 20@64 år ska uppgå till ligger fast, även om det inte uppnåddes 2004. Regeringen fortsätter löpande att följa utvecklingen på arbetsmarknaden och kommer att föreslå åtgärder för att målet ska nås. Den öppna arbetslösheten ska pressas tillbaka mot .
frs · GS12800 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:800 om svenskt bistånd till har frågat mig hur jag avser att agera framöver när det gäller bistånd till utvecklingsprojekt på . Låt mig först säga att jag till fullo delar frågeställarens oro över utvecklingen på i skuggan av den separationsbarriär som i strid med folkrätten fortsätter att bygga på ockuperad mark. Också utvidgningen av bosättningarna på är mycket oroande. Jag delar också FN:s bedömning att separationsbarriären på ockuperad mark är oförenlig med utvecklingsbehov i fråga om grundläggande sociala tjänster och infrastruktur. Detta tillsammans med de rent folkrättsliga aspekterna ligger också till grund för den uppfattning att separationsbarriären på ockuperad mark måste nedmonteras och att ersättning ska utgå till dem som drabbats. Precis som beskriver så finns det en överhängande risk att den osäkerhet som separationsbarriären skapar gör att internationella biståndsgivares tveksamhet att bidra kan öka. En sådan utveckling skulle vara mycket olycklig. Den är medveten om dessa risker. I arbetet med att ta fram en ny landstrategi för det svenska utvecklingssamarbetet med och tas denna problematik på stort allvar. Särskild uppmärksamhet kommer till exempel att riktas mot behoven hos de palestinska befolkningsgrupper som riskerar att isoleras, eller som på grund av separationsbarriären redan har isolerats, från den övriga befolkningen på . Det internationella utvecklingssamarbetet bidrar till att skapa möjligheter att bryta den förlamning av det ekonomiska livet som den israeliska avspärrningspolitiken resulterat i, men en långsiktigt hållbar lösning kan bara uppnås med politiska medel. Den kommer att verka för en fortsatt balans mellan insatserna på de palestinska områdena. Särskild vikt kommer att läggas på fortsatta stöd- och utvecklingsinsatser för . Samarbetet med EU-länder och andra internationella givare kommer att intensifieras. Det humanitära stödet kommer att fortsätta för att lindra de oacceptabla levnadsförhållanden som alltjämt råder på de palestinska områdena. Fortsatta krav kommer att ställas på att uppfylla ockupantens folkrättsliga skyldigheter.
frs · GS12801 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:801 om EU-perspektiv på miljöarbetet har frågat mig om jag kommer att verka för att processerna för att uppfylla miljömålen kompletteras med en strategi för EU-nivån. EU är en central och nödvändig politisk arena. Sedan inträdet i EU har målinriktade agerande haft stor betydelse för utvecklingen av EU:s miljöpolitik. Genom att aktivt driva miljöfrågor och prioritera de viktigaste problemområdena i EU uppnår vi inte bara en bättre miljö i utan i hela unionen. Det blir än mer viktigt nu när EU:s hittills största utvidgning genomförts. För att de 15 nationella miljökvalitetsmålen @ och deras delmål @ ska uppnås krävs i många fall beslut eller initiativ inom EU. Detta beror främst på att miljöproblemen är gränsöverskridande och lösningar kan endast uppnås genom införandet av gemensamma krav. Det gäller bland annat försurande och övergödande luftföroreningar, utsläpp till hav och gränsöverskridande vattendrag, samt exempelvis skyddet av flyttande fåglar. Vidare innebär det att den inre marknadens funktion i praktiken att miljökrav på produkter är harmoniserade inom EU. I regeringens skrivelse (2003/04:9) till redovisas de prioriteringar som regeringen gjort och gör i EU-arbetet. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Regeringen avser ge fortsatt hög prioritet åt för hållbar utveckling som antogs under det svenska ordförandeskapet och genomförandet av det sjätte miljöhandlingsprogrammet. För att uppnå miljökvalitetsmålen med delmål bör enligt regeringens mening även fortsättningsvis insatser inom följande områden prioriteras: klimat samt försurning och övriga luftföroreningsfrågor, kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågorna inom ramen för hållbara konsumtions- och produktionsmönster, en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologisk mångfald, miljöfrågor. Regeringen avser återkomma till i denna fråga inom ramen för den proposition om systemet med miljökvalitetsmål som kommer att lämnas till .
frs · GS12802 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:802 om Europaväg45 har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skynda på arbete med prövning av en snar uppgradering av riksväg45 till . bereds inom ett uppdrag till att redovisa möjligheterna för och konsekvenserna av att uppgradera hela eller delar av till . När beredningen är avslutad är det min målsättning att regeringen ska fatta beslut om uppdraget.
frs · GS12803 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:803 om anonyma jobbansökningar har frågat mig om jag är beredd att verka för att metoden med avpersonifierade ansökningshandlingar prövas i de statliga myndigheterna. Regeringen har i olika sammanhang betonat vikten av mångfald i arbetslivet och statens särskilda ansvar som föredöme. Regeringens ambition är att den etniska och kulturella mångfalden ska öka på alla nivåer i statsförvaltningen. Jag vill i detta sammanhang kommentera den statistik som refererar till i sin fråga. Det är riktigt att undersökning angav att andelen utrikes födda anställda i de 17 studerade myndigheterna var 5,. Dock ger det en missvisande bild av hur det ser ut i staten som helhet. ökade andelen utrikes födda anställda i staten från 5,till 8,. var andelen statsanställda med utländsk bakgrund 10,. För hela befolkningen i åldrarna uppgick andelen till 17,. Trots att bilden för staten som helhet ser bättre ut än i undersökning är den inte tillfredsställande. Regeringen anser att det är angeläget att vidta åtgärder för att öka mångfalden och minska risken för diskriminering i arbetslivet. Regeringen kommer därför att arbeta aktivt med mångfaldsfrågorna som en del i vår strävan att förstärka statens funktion som attraktiv arbetsgivare. Bland de åtgärder som planeras ingår att tillsätta en utredning som ser över förutsättningarna att inom staten införa ett generellt system med avidentifierade ansökningshandlingar när en myndighet avser att anställa en arbetstagare. Regeringen vill utreda frågan för att bland annat se över de juridiska förutsättningarna och eventuella hinder för ett sådant system.
frs · GS12804 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:804 om försäljning av vapen till har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra att vapenexporten från EU-länder till ökar efter hävandet av EU:s vapenembargo. Under behandlingen i EU av frågan om EU:s vapenembargo mot har en viktig utgångspunkt för den varit att säkerställa att ett eventuellt hävande av embargot inte skulle leda till en ökning av exporten av krigsmateriel till . beslutade att arbeta för ett hävande av embargot, under förutsättning att enighet kunde nås om en förstärkt tillämpning av EU:s uppförandekod för vapenförsäljning. I slutsatserna från Europeiska rådets möte understryks att ett framtida hävande av vapenembargot inte får leda till en ökning av vapenexport från EU-länder till , vare sig kvantitativt eller kvalitativt. Ett embargo är inte ett långsiktigt sätt att sköta exportkontroll utan en åtgärd som i första hand är avsedd som en politisk markering. Vapenembargot mot , som infördes , är inte heller heltäckande utan omfattar enbart så kallad förstörelsebringande krigsmateriel. Export av övrig krigsmateriel från EU-länder till beräknas uppgå till och uppges ha ökat väsentligt . Den förstärkning i tillämpningen av EU:s uppförandekod som och andra länder verkar för innebär att öppenheten kring EU-länders beslut i krigsmaterielärenden kommer att öka. Eftersom all slags krigsmateriel ska omfattas av det nya systemet har det förutsättningar att i visst avseende bli ett bättre instrument än det nuvarande vapenembargot. Mot bakgrund av nationella regler och EU:s uppförandekod är det för svenskt vidkommande inte aktuellt med export av krigsmateriel till .
frs · GS12805 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:805 om kostnadsökningar för deltagande i har frågat mig hur jag förklarar den budgeterade kostnadsökningen när det gäller deltagande i insats i . Den kostnadsökning som det rör sig om är på en tolv månaders insats. Den viktigaste anledningen till ökningen är de erfarenheter vi nu har från det första årets insats. För det första har FN ännu inte lyckats fullgöra sina åtaganden, inte minst när det gäller att tillhandahålla rotationsresor och viss campverksamhet. Detta ansvar faller då på Försvarsmakten. Försvarsmakten upphandlar exempelvis rotationsresorna och FN betalar sedan de svenska kostnaderna för resorna i efterhand. Dessa erfarenheter visar att vi måste ha utrymme för den här typen av händelser i budgeten. För det andra är miljöns påverkan på utrustning och materiel mycket större än vad som förutsetts. Förstärkta resurser krävs därför för underhåll vilket leder till en ökad kostnad. En tredje anledning till kostnadsökningarna är de tre stabsofficerare som utgiftsområde 5 (Internationell samverkan) tidigare betalat. Dessa officerare ingår numera i den svenska kontingenten och finansieras därmed av utgiftsområde 6. Därutöver har det varit en treprocentig löneökning för personalen i utlandsstyrkan, samt en allmän kostnadsökning på . Sammantaget gör detta att kostnadsutrymmet för insatsen bör ökas med . Det allra mesta kommer FN att återbetala till men det sker med en viss fördröjning.
frs · GS12806 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:806 om frystorkning av avlidna har frågat vilka åtgärder utbildnings- och kulturministern är beredd att vidta för att det ska bli möjligt att pröva frystorkning som ett alternativ att ta hand om avlidna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågan. Frågan om hur vi tar hand om våra avlidna medmänniskor utvecklas kontinuerligt. Det kan vi tydligt se i det historiska perspektivet. Därför är det välkommet att ny teknik och nya metoder utvecklas också inom begravningsverksamheten. Frystorkningsmetoden har diskuterats och det råder olika uppfattningar om den. Bland annat är meningarna delade när det gäller metodens miljömässiga, juridiska och ekonomiska konsekvenser. Ännu saknas forskning kring metoden och de långsiktiga konsekvenserna är därför inte utredda. Av stor betydelse i sammanhanget är den etiska aspekten, exempelvis när det gäller hanteringen av den avlidna i själva processen. Det är inte heller klarlagt vilken folklig förankring metoden har. Regeringen följer försöksverksamheten och i väntan på de resultaten är det inte aktuellt att från regeringens sida ta några initiativ.
frs · GS12807 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:807 om svenska statens forskningssatsningar och Lissabonprocessen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att klarar målen i Lissabonprocessen vad gäller statlig satsning på forskning. enades EU:s medlemsländerna på ett möte i om att öka utgifterna för forskning och utveckling till av BNP varav från offentlig finansiering och från näringslivet. Den offentliga FoU-satsningen i uppgick till 1,av BNP . Utöver detta avsätter näringslivet mer än på FoU. Sammantaget avsätts av BNP för FoU. Av senast tillgänglig statistik från , som avser , framgår att inget annat EU-land satsar mer offentliga medel för forskning än . fråga baseras således på felaktiga fakta.
frs · GS12808 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:808 om graviditetsstödjande åtgärder har frågat mig vad jag avser att göra för att ge gravida kvinnor bättre stöd inför ett abortbeslut. Den av refererade rapporten bygger på ett 30-tal intervjuer med unga kvinnor. Enligt min mening är det inte möjligt att från ett så litet material dra några generella slutsatser. I bland annat hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) stadgas att patienten ska ges individuellt anpassad information om sitt hälsotillstånd och om de metoder för undersökning, vård och behandling som finns. Enligt abortlagen (1974:595) ska den kvinna som begär abort erbjudas stödsamtal innan den utförs. har utarbetat nya föreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFS 2004:4 [M]). I dessa anges att stödsamtal bör ges av en yrkesutövare med beteendevetenskaplig kompetens. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS12809 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:809 om vestibulit har ställt en fråga om hur jag avser att verka för ökad information, kunskap och forskning kring vestibulit. Precis som frågeställaren påpekar är vestibulit en diagnos som uppmärksammats alltmer . Den svåra smärta i underlivet som vestibulit kan ge upphov till är ett stort problem för de kvinnor som drabbas. Forskningen inom detta område visar på uppenbara problem med att diagnostisera och behandla vestibulit på ett korrekt sätt. Därutöver finns inget entydigt svar på vilka faktorer som utlöser vestibulit, vilket gör det förebyggande arbetet betydligt svårare. Då unga kvinnor tycks vara överrepresenterade i denna diagnosgrupp, finns det dock tecken som tyder på att livsstilsrelaterade problem kan utgöra påverkande faktorer. Då denna diagnos blivit vanligt förekommande först , finns det ännu luckor i kunskapsunderlaget och den kliniska forskningen på detta område. Inom gynekologkåren finns nu ett kunskapsnätverk och en särskild arbetsgrupp som utbyter erfarenheter och sammanställer ny kunskap kring vestibulit. Ett internationellt forskningsutbyte bidrar därutöver löpande till att stärka kunskaperna på området. Jag har dock inte möjlighet att i detalj styra över hur olika forskningsresurser används, utan detta är en fråga för exempelvis . Målet med hälso- och sjukvården är att alla ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor. Detta innebär att jämställdhetsperspektivet ska beaktas såväl inom den kliniska forskningen som i tillgången till korrekt behandling utefter mäns och kvinnors olika behov.
frs · GS12810 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:810 om utbyggnaden av i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att arbetsplanen Småröd@Håby fastställs skyndsamt, så att utbyggnaden av väg E6 ska kunna fortsätta utan avbrott. Fastställelse av arbetsplan är ett led i kedjan av beslut som krävs före byggstart av nya vägar. Ytterligare tillstånd kan krävas enligt , till exempel av miljödomstolen för byggande av broar i vatten eller enligt , eftersom bullerplank kräver bygglov. Inom bereds två ärenden som rör väg E6. Båda rör arbetsplaner vars fastställelsebeslut överklagats till regeringen. Det ena är arbetsplanen för omläggning av väg E6 på sträckan Skee@Hogdal och det andra gäller sträckan Saltkällan@Håby. Som jag tidigare svarat har regeringen tidigarelagt projekt på som ingår i den så kallade nordiska triangeln. Naturligtvis är det därför min ambition att båda arbetsplaneärendena ska beredas och tas upp till beslut så snabbt det bara är möjligt.
frs · GS12811 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:811 om vägar i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra infrastrukturen i . Regeringen fastställde den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Beslutet innebär att av den totala ramen på för åtgärder för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion som beslutat om har 2,85miljarder kronor fördelats till Region (, och ). Regeringen har tilldelat att fördela som bidrag till drift och byggande av enskilda vägar . I budgetproposition bedömde regeringen att anslagsposten för enskilda vägar skulle bli . I regleringsbrevet var motsvarande post . När det gäller de ekonomiska konsekvenserna av stormen har inkommit med en begäran om anslagskredit på med anledning av de akuta insatser som genomförts. Arbete pågår med att beräkna de mer långsiktiga behoven av åtgärder på det statliga vägnätet, liksom kostnaderna för de enskilda väghållarna. Jag kan därför inte lämna några besked om finansiering av dessa åtgärder.
frs · GS12812 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:812 om utbetalning av bredbandsbidrag och 813 om bredbandsnätet har ställt två frågor till mig, dels vilka bindande garantier jag kan ge för att det ortssammanbindande bredbandsbidraget verkligen blir utbetalt och dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att en acceptabel analys om konsekvenserna för kommunerna blir gjord. Frågorna är ställda mot bakgrund av beslutet att anslagssparandet inte kan användas vid ingången av 2005. Frågorna besvaras i ett sammanhang. Jag är medveten om de konsekvenser den temporära frysningen kan få för alla inblandade parter och då särskilt för kommunerna. har godkänt de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordat, inklusive regeringens bedömning av åtgärder som måste vidtas för att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket. Kommunerna kommer att få sina pengar. Det statsfinansiella läget är avgörande för när, men senast kommer pengarna åter att vara tillgängliga. Jag vill understryka att bredbandsutbyggnaden även fortsättningsvis är ett prioriterat område för regeringen. Vi följer utvecklingen inom området mycket noga vilket bland annat har resulterat i att regeringen förlängde bredbandsstödet. Det aktuella stödet avser endast en del av statens samlade satsning på bredband till alla delar av . Stöd till områdesnät, stomnät och till nät i eftersatta områden som finansieras genom en kreditering på kommunernas skattekonto berörs inte.
frs · GS12813 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:812 om utbetalning av bredbandsbidrag och 813 om bredbandsnätet har ställt två frågor till mig, dels vilka bindande garantier jag kan ge för att det ortssammanbindande bredbandsbidraget verkligen blir utbetalt och dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att en acceptabel analys om konsekvenserna för kommunerna blir gjord. Frågorna är ställda mot bakgrund av beslutet att anslagssparandet inte kan användas vid ingången av 2005. Frågorna besvaras i ett sammanhang. Jag är medveten om de konsekvenser den temporära frysningen kan få för alla inblandade parter och då särskilt för kommunerna. har godkänt de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordat, inklusive regeringens bedömning av åtgärder som måste vidtas för att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket. Kommunerna kommer att få sina pengar. Det statsfinansiella läget är avgörande för när, men senast kommer pengarna åter att vara tillgängliga. Jag vill understryka att bredbandsutbyggnaden även fortsättningsvis är ett prioriterat område för regeringen. Vi följer utvecklingen inom området mycket noga vilket bland annat har resulterat i att regeringen förlängde bredbandsstödet. Det aktuella stödet avser endast en del av statens samlade satsning på bredband till alla delar av . Stöd till områdesnät, stomnät och till nät i eftersatta områden som finansieras genom en kreditering på kommunernas skattekonto berörs inte.
frs · GS12814 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:814 om skatteregler för fordon med alkolås har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte förmånsbilar med alkolås ska få en högre förmånsbeskattning i förhållande till bilar utan detta lås. Jag har tidigare svarat på en fråga om förmånsbeskattning av bilar med alkolås (2004/05:500). Jag svarade då, efter att i korthet ha redogjort för reglerna om beskattning av bilförmån, att regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda möjligheterna att införa krav på alkolås i nya bilar och att jag ville avvakta utredningens förslag innan jag tog ställning till om skattereglerna borde förändras i något avseende. Om ett krav på alkolås i nya bilar blir verklighet innebär det att alkolåsen blir standard i bilarna och inte en extrautrustning, vilket har betydelse för beräkningen av värdet av bilförmån. Jag vill fortfarande avvakta utredningens förslag innan jag tar ställning till om skattereglerna behöver förändras.
frs · GS12815 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:815 om statliga kreditgarantier för bostadsbyggande har frågat mig om jag är beredd att redan nu förlänga de förbättrade villkoren för de statliga kreditgarantierna för bostadsbyggande i avvaktan på mer permanenta lösningar för bostadsfinansieringen. Jag vill inledningsvis påpeka att jag i likhet med frågeställaren ser statliga kreditgarantier som ett av de viktiga instrument vi har för att stimulera bostadsbyggandet. Jag är medveten om att nuvarande regelverk för statliga kreditgarantier inte medger att garantier tecknas för bostäder som färdigställs , medan andra statliga investeringsstöd kan lämnas för bostäder som påbörjas fram till den tidpunkten. Jag kommer närmare att analysera vilka effekter detta kan få för bostadsfinansieringen.