ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12878 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:878 om sanering av förfallna fastigheter har frågat samhällsbyggnadsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att förbättra kommuners ekonomiska förutsättningar att ta ansvar för saneringen av fastigheter utan saluvärde, som ägs av upplösta juridiska personer. Frågan om efterbehandling av förorenade områden faller under miljöministerns ansvarsområde. Regeringen har i propositionen Herrelösa fastigheter samt ansvar för konkurskostnader (prop. 2004/05:35) föreslagit att en god man ska kunna utses för upplösta juridiska personer i mål och ärenden om expropriation. Genom förslaget blir det möjligt att expropriera herrelösa fastigheter. Motsvarande ordning kommer även att gälla för inlösen enligt . Det innebär att det blir möjligt att definitivt ta hand om fastigheter som blivit herrelösa. När det gäller förorenade områden gäller enligt 10 kap. att det i första hand är den som bedriver eller har bedrivit den verksamhet som orsakat föroreningen som är ansvarig för efterbehandling. regler innebär dock att ansvar endast kan utkrävas om den faktiska driften vid en miljöfarlig verksamhet har pågått efter och verkningarna av verksamheten fortfarande pågick när trädde i kraft . Enligt regler kan även den som förvärvar en förorenad fastighet bli ansvarig för sanering, om fastigheten förvärvats efter . beslutar om medel för sanering av förorenade områden på anslaget Sanering och återställande av förorenade områden. Anslaget disponeras av . Under perioden 1999@2003 fördelade totalt ca 561miljoner kronor i bidrag till saneringsåtgärder och ca 206miljoner till investeringar och undersökningar av förorenade områden. Anslaget uppgår till ca 555miljoner kronor. Bidrag kan beviljas om det inte finns någon ansvarig verksamhetsutövare som kan bekosta saneringen eller om det finns synnerliga skäl. Några andra möjligheter för kommuner att få stöd till sanering av fastigheter finns inte. har dock i sin rapport till delmål för efterbehandling av förorenade områden 2005@2010 föreslagit att skulle ändras så att kommuner som förvärvar förorenade fastigheter i syfte att sanera dem inte blir rättsligt ansvariga för efterbehandlingen. Ett antal remissinstanser är tveksamma till förslaget. Regeringen avser att behandla frågeställningen i samband med den kommande miljömålspropositionen senare i vår.
frs · GS12879 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:836 om fördelning av ekonomisk ersättning till jägareförbunden, 854 om god viltvård, 865 om och 879 om medelstilldelning för har frågat mig vilka överväganden jag gjort till grund för beslutet att fördela ekonomisk ersättning till per halvår i stället för helårsvis som är den normala metoden att fördela resurser. har frågat mig vad jag avser att göra för att ge möjlighet att utföra den av landets jägare finansierade viltvården, vilket är en förutsättning för att ett förtroende ska kunna finnas inom viltvårdssektorn . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få ett klart besked om verksamhetens framtid före sitt styrelsemöte . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga framtiden för . Bakgrunden till frågorna är regeringens beslut att anvisa ur viltvårdsfonden för Svenska Jägareförbundets arbete med det så kallade allmänna uppdraget för tiden januari@juni 2005. har ett allmänt uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i . För detta ändamål anvisas medel ur viltvårdsfonden till förbundet. har beloppet uppgått till . I propositionen 1999/2000:73 om jaktens villkor gjorde regeringen den bedömningen att statens uppdrag till borde behållas och utvecklas med tydliga krav på mål och syften. Inom har därför rapporten av Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i landet tagits fram. I rapporten görs den bedömningen att de föreslagna verksamheterna inom ramen för det allmänna uppdraget bör rymmas inom penningvärde. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen kommer att ta ställning till rapportens förslag om vilka preciserade verksamheter som ska utföras samt syften och mål med uppdraget. Eftersom huvuddelen av bidraget används för personal- och lokalkostnader fann dock regeringen i det ovan nämnda regeringsbeslutet att medel för arbetet med det allmänna uppdraget för borde anvisas med ett oförändrat belopp för i jämförelse med föregående års anslag. Regeringen kommer att i samband med beslutet om precisering av uppdrag ta ställning till bidraget för tiden juli@december 2005.
frs · GS12880 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:880 om internationella åtgärder för minskade färjeutsläpp och 881 om utsläpp från färjetrafiken har frågat miljöminister om dels vilka åtgärder hon avser att vidta på internationell nivå för att minska utsläppen från färjetrafiken, dels om hon avser att ta initiativ för att skapa incitament för rederier att finna lösningar vad gäller minskade utsläpp från de färjor som trafikerar svenska hamnar. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att jag svarar på frågor om sjöfartens miljöpåverkan. Jag delar inställning om att de luftburna utsläppen från sjöfarten måste minskas för att göra detta trafikslag mer miljövänligt. Det gäller inte minst färjetrafiken. Tack vare ambitioner från svenska redare, miljömedvetna kunder och insatser från hamnar liksom från staten har världens mest miljövänliga handelsfartyg i svenska vatten. Användning av lågsvavlig bunkerolja och avgasrening förekommer i större utsträckning hos oss än på något annat håll i världen. Vi har all anledning att glädja oss åt detta, men får för den skull inte slå oss till ro. För att ge ytterligare stimulans till dem som redan har vidtagit åtgärder @ och för att ge andra större anledning att miljöanpassa sina fartyg @ ökade miljörabatterna i farledsavgifterna . De nya farledsavgifterna innebär att miljörabatterna höjs för svaveloxider och för kväveoxider. har hanteringen av farledsavgifter förenklats för att svara upp mot näringens önskemål. Rabattsystemet har till exempel rensats och det är möjligt att dygnet runt hantera avgiftsproceduren via Internet. Sjöfarten är en i hög grad internationell näringsgren och mycket av arbetet med att minska sjöfartens luftföroreningar måste därför ske i olika internationella forum. Särskilt viktigt är arbetet inom IMO och EU. Jag gläds därför åt att EU är på väg att anta ett direktiv om minskade svavelutsläpp från sjöfarten. EU:s miljöministrar enades om att man bör införa en gräns på 1,5viktprocent svavel för bunkerolja som används i fartyg som trafikerar , och Engelska kanalen. Samma gräns bör gälla för reguljär färjetrafik mellan hamnar inom EU. En gräns på 0,2viktprocent svavel föreslås av rådet vidare gälla för fartyg vid kaj. föreslås denna gräns skärpas till 0,1viktprocent. förhandlar rådet med om nämnda direktiv. Det är även min uppfattning att den internationella sjöfartsorganisationen måste skärpa reglerna i bilaga VI i miljöskyddskonventionen Marpol. Bilagan reglerar sjöfartens luftburna utsläpp och träder i kraft i vår. Trots att bara ett fåtal länder @ däribland @ har ratificerat bilagan, kan den redan betraktas som föråldrad och behöver därför skärpas. Det här är en fråga som måste få hög prioritet inom IMO:s arbete och som kommer att driva. Jag vill avsluta med att nämna det ministermöte, som kommer att äga rum i inom ramen för . Mötet blir ett utmärkt tillfälle att lyfta fram förslag från intresseorganisationer och sjöfartsnäringen om olika incitament för att finna lösningar vad gäller att bekämpa sjöfartens luftföroreningar. Det kan till exempel handla om att främja landbaserad elanslutning av fartyg och att öka tillgången till lågsvavligt bunkerbränsle.
frs · GS12881 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:880 om internationella åtgärder för minskade färjeutsläpp och 881 om utsläpp från färjetrafiken har frågat miljöminister om dels vilka åtgärder hon avser att vidta på internationell nivå för att minska utsläppen från färjetrafiken, dels om hon avser att ta initiativ för att skapa incitament för rederier att finna lösningar vad gäller minskade utsläpp från de färjor som trafikerar svenska hamnar. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att jag svarar på frågor om sjöfartens miljöpåverkan. Jag delar inställning om att de luftburna utsläppen från sjöfarten måste minskas för att göra detta trafikslag mer miljövänligt. Det gäller inte minst färjetrafiken. Tack vare ambitioner från svenska redare, miljömedvetna kunder och insatser från hamnar liksom från staten har världens mest miljövänliga handelsfartyg i svenska vatten. Användning av lågsvavlig bunkerolja och avgasrening förekommer i större utsträckning hos oss än på något annat håll i världen. Vi har all anledning att glädja oss åt detta, men får för den skull inte slå oss till ro. För att ge ytterligare stimulans till dem som redan har vidtagit åtgärder @ och för att ge andra större anledning att miljöanpassa sina fartyg @ ökade miljörabatterna i farledsavgifterna . De nya farledsavgifterna innebär att miljörabatterna höjs för svaveloxider och för kväveoxider. har hanteringen av farledsavgifter förenklats för att svara upp mot näringens önskemål. Rabattsystemet har till exempel rensats och det är möjligt att dygnet runt hantera avgiftsproceduren via Internet. Sjöfarten är en i hög grad internationell näringsgren och mycket av arbetet med att minska sjöfartens luftföroreningar måste därför ske i olika internationella forum. Särskilt viktigt är arbetet inom IMO och EU. Jag gläds därför åt att EU är på väg att anta ett direktiv om minskade svavelutsläpp från sjöfarten. EU:s miljöministrar enades om att man bör införa en gräns på 1,5viktprocent svavel för bunkerolja som används i fartyg som trafikerar , och Engelska kanalen. Samma gräns bör gälla för reguljär färjetrafik mellan hamnar inom EU. En gräns på 0,2viktprocent svavel föreslås av rådet vidare gälla för fartyg vid kaj. föreslås denna gräns skärpas till 0,1viktprocent. förhandlar rådet med om nämnda direktiv. Det är även min uppfattning att den internationella sjöfartsorganisationen måste skärpa reglerna i bilaga VI i miljöskyddskonventionen Marpol. Bilagan reglerar sjöfartens luftburna utsläpp och träder i kraft i vår. Trots att bara ett fåtal länder @ däribland @ har ratificerat bilagan, kan den redan betraktas som föråldrad och behöver därför skärpas. Det här är en fråga som måste få hög prioritet inom IMO:s arbete och som kommer att driva. Jag vill avsluta med att nämna det ministermöte, som kommer att äga rum i inom ramen för . Mötet blir ett utmärkt tillfälle att lyfta fram förslag från intresseorganisationer och sjöfartsnäringen om olika incitament för att finna lösningar vad gäller att bekämpa sjöfartens luftföroreningar. Det kan till exempel handla om att främja landbaserad elanslutning av fartyg och att öka tillgången till lågsvavligt bunkerbränsle.
frs · GS12883 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:883 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av lokaliseringsutredningens förslag att flytta . riksdag har beslutat om en förändring av det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Detta är en av de största militära reformer som genomförs i i modern tid. Reformen innebär stora ingrepp i många människors vardag och får stora konsekvenser för flera orter och regioner. Regeringen har ett ansvar för att stödja de regioner som berörs av förändringarna. I propositionen Vårt framtida försvar (prop.2004/05:5) meddelades att särskilda insatser skulle vidtas i de mest berörda regionerna för att mildra försvarsomställningens negativa effekter. Bland annat aviserades betydande omlokaliseringar av statlig verksamhet. Det är rimligt att staten tar ett ansvar för de orter som förlorar många jobb med anledning av försvarsomställningen. Den särskilde utredaren har lämnat en första delrapport med förslag på möjliga omlokaliseringar. Ytterligare överväganden kommer att lämnas i den slutrapport, som ska lämnas till regeringen . Utredarens förslag bereds nu inom . Regeringen avser att presentera ett slutligt förslag i samband med ekonomiska vårproposition. Det är ofrånkomligt att en kommande omlokalisering av statlig verksamhet kommer att få konsekvenser för de myndigheter som berörs, både för personalen och för verksamheten. Det är av stor vikt att förändringarna genomförs på ett sådant sätt att de negativa följderna blir så små som möjligt. Jag kommer att noga överväga de tänkbara följderna av en omlokalisering av och så långt som möjligt vidta de åtgärder som erfordras för att förhindra negativa folkhälsopolitiska konsekvenser av en sådan förändring.
frs · GS12884 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:884 om bullerstörningar i barns vardag har frågat vad jag ämnar göra för att vi inte ska få hela generationer med olika hälsoproblem kopplade till buller. Frågan berör buller i skolor och dagis och höga ljudnivåer i barns hem- och fritidsmiljöer. Det finns en oro för att skador på grund av höga ljudnivåer blir fler och allvarligare i takt med att ljudnivåerna på musik som spelas på diskotek och andra ställen har ökat. Barn och ungdomar lyssnar mycket till musik. Undersökningar har också visat att förvånande många tonåringar som går på konserter anser att ljudnivån är för hög. Det verkar som om tinnitus ökar bland unga människor , men exakt jämförbara data finns inte. Undersökningar av kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder visar att ett stort antal av de uppmätta diskoteken @ nästan hälften @ överskred de av rekommenderade högsta ljudnivåerna (genomsnittsnivåer @ ekvivalent @ och maxnivåer). har utfört ett regeringsuppdrag att utvärdera om regelverket kring höga ljudnivåer ger avsedd effekt. Utvärderingen ledde bland annat till att föreslår skärpningar när det gäller höga ljudnivåer på diskotek och konserter där barn har tillträde. Förslagen har remissbehandlats och nya riktvärden förväntas beslutas av . Som ett led att få ned ljudnivåerna har för avsikt att koordinera ett nationellt tillsynsprojekt där höga ljudnivåer från musik granskas . 121 kommuner har anmält intresse att delta. kommer att i samarbete med länsstyrelserna följa upp kommunernas tillsyn över verksamheter där höga ljudnivåer från musik förekommer. Projektets målsättning är att barn, ungdomar och vuxna ska kunna uppleva och njuta av musik utan att riskera hörselskador eller andra hälsoeffekter. genomför ett projekt med syfte att få en helhetsbild av skolans ljudmiljö. Undersökningen, som ännu inte är helt genomförd, visar på att barnen utsätts för 66@77 dBA under sin arbetsdag. Liknande undersökningar på dagis ger ibland något högre värden. Bullernivåerna är höga men inte direkt hörselskadande. Bullerfrågorna behandlas också i de miljömål som antagits för . Målsättningen är att ingen ska behöva bli störd av buller inom en generation.
frs · GS12885 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:885 om bonussystem på försäkringskassorna har frågat socialminister vad hon avser att göra för att sjukskrivna ska få rättssäkra prövningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan som rör sjukförsäkringssystemet. Frågan ställs med anledning av att det vid samtal som uppger sig ha haft med anställda på och med personer i socialförsäkringsnämnder runtom i landet vid olika tillfällen framkommit att ett bonussystem införts som innebär att bonus utges till handläggare som förkortar ärendekön. Enligt kan detta innebära en rättsotrygghet för dem som finns i systemet och hon ifrågasätter om sjukskrivna får den rehabilitering och utredning som är lagstadgad. Hon uppger att många sjukskrivna vittnar om att de utan avstämningsmöte eller utan att ha haft någon personlig kontakt med handläggare på lotsas ur systemet. Andra vittnar om att de beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning trots att de själva anser att de kan arbeta antingen på deltid eller i annan verksamhet. Även dessa personer upplever att de inte fått rehabilitering eller avstämningsmöten. anser att signalerna om bonussystem inom för tanken till om det finns samband mellan upplevda orättvisor för de sjukskrivna och statistiken som uppvisas. För det första vill jag meddela att uppgivit att det inte finns något bonussystem inom verksamhet. Eftersom det även i massmedierna angetts att bonus med 500kr har lämnats till handläggare vid i för arbete med sjukskrivna, vill jag upplysa om att det var fråga om generell engångsersättning till samtliga medarbetare. För det andra vill jag instämma i vad anfört om att alla som är sjukskrivna måste få rättssäkra bedömningar, oavsett var i landet man bor. Den genomförda organisationsförändringen med bildandet av en sammanhållen statlig myndighet syftar till att stärka tilltron till den allmänna försäkringen och administrationen av sjukförsäkringen. Det innebär att handläggningen måste vara rättssäker och kompetent utförd och organisationen effektiv. I anslutning härtill vill jag understryka att inriktningen är att avstämningsmötets betydelse i sjukskrivningsprocessen ska öka . Jag kan försäkra att jag regelbundet kommer att hålla mig informerad om hur administrationen utvecklas, givet de förbättrade förutsättningar den nya organisationen ger. Mot bakgrund härav avser jag @ om det skulle vara påkallat @ föra en dialog med myndigheten om detta.
frs · GS12886 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:886 om framtidsberedning i regeringen har frågat hur statsministerns tidsplan ser ut när det gäller att inrätta en framtidsberedning där forskningsfrågorna har en given plats. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som svarar på frågor gällande forskningspolitiken. Det står varje land och varje regering fritt att organisera på vilket sätt man vill att särskilda frågor ska beredas inom respektive regering. Hur en regering organiserar sig skiljer sig från land till land beroende på en mängd faktorer. Länder har olika statsskick, enskilda ministrar kan ha olika åtaganden, strukturer inom regering och regeringskansli är olika. I har man valt att ha ett flertal råd där statsministern sitter ordförande. Det finns som talar om, dessutom finns för vetenskap och teknologi och Rådet för informationssamhället. Det är framför allt i för vetenskap och teknologi som forskningsfrågorna behandlas. använder kommittéväsendet på det sätt som använder sina råd, för att bland annat utreda sakfrågor och ta fram rapporter. I fattar regeringen kollektiva beslut. har utbildnings- och forskningsministern haft ett särskilt ansvar för forskningsfrågorna i regeringen, men det är likväl regeringen som fattar beslut efter gemensamt övervägande. Forskningsberedningen, som inrättades av 1962, skapades för att främja en närmare samverkan mellan forskare, näringsliv och regeringen. Forskningsberedningen är ett rådgivande organ åt regeringen i forskningspolitiska frågor. inrättades dessutom ett Innovationspolitiskt råd som forum för diskussioner om riktlinjer för svensk innovationspolitik och strategier för tillväxt och förnyelse. Chefen för är ordförande för det . Regeringen har således både Forskningsberedningen och som viktiga rådgivande organ för framtida beslut inom forsknings- och innovationspolitiska frågor. har sin modell och har sin modell. Några planer på ett inrättande av en svensk framtidsberedning där forskningsfrågorna har en given plats finns således inte.
frs · GS12887 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:887 om skatt på annonser och reklam har frågat om jag avser att göra en översyn av tillämpningen av klassningen enligt 4 § lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, med syfte att åstadkomma en rättvis tillämpning av lagen. I den angivna bestämmelsen finns regler om undantag för skatt på annons i periodisk publikation som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade eller arbetshindrade medlemmar. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att den anser att reklamskatten bör avskaffas. Regeringen konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . Frågan om reklamskattens avskaffande har prioriterats i efterföljande budgetberedningar men regeringen har inte funnit förutsättningar föreligga för finansiering av ett avskaffande av den resterande reklamskatten. Regeringens avsikt är fortfarande att reklamskatten ska avskaffas så snart detta är möjligt. Med hänsyn härtill är jag inte beredd att nu föreslå någon översyn av lagen om skatt på annonser och reklam.
frs · GS12888 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:888 om bättre resursutnyttjande i stället för skattehöjning har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma ett mer effektivt resursutnyttjande inom den offentliga verksamheten så att höjda skatter kan undvikas. står inför stora utmaningar . Regeringen har i flera budgetpropositioner lyft fram utmaningen med den åldrande befolkningen. Dessa utmaningar finns också närmare beskrivet i den senaste långtidsutredningen. Regeringen delar utredningens analys att den åldrande befolkningen i kombination med stigande inkomster för hushållen kommer att medföra en påtaglig ökning av efterfrågan på välfärdstjänster . Det är sannolikt att fler och ännu bättre tjänster kommer att efterfrågas. Fler och bättre välfärdstjänster kräver helt enkelt mer resurser. Grunden i regeringens politik för att skapa förutsättningar att tillgodose den framtida efterfrågan på välfärdstjänster utgörs av en hög sysselsättning, sunda offentliga finanser och ett effektivt utnyttjande av de gemensamma resurserna. För att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande och därmed framtidens välfärd har regeringen vidtagit och avser vidta en mängd åtgärder. diskuterar bland annat hur den offentliga sektorn ska organiseras för att fungera optimalt och effektivt. Regeringen har också tillsatt en utredning för att närmare studera socialförsäkringarna. Ett effektivt resursutnyttjande är också ett kontinuerligt arbete. Därför har till exempel föreslagit att man ser över möjligheten att införa nya elektroniska informationsutbyten mellan myndigheter. Avsikten med detta är att förebygga fusk, öka effektiviteten och förbättra servicen. Arbetet med ett effektivt resursutnyttjande sker således på bred front. har vi en välfärdsmodell att vara stolta över. Standard & Poor's, ett av världens främsta kreditvärderingsinstitut, ger återigen högsta kreditbetyg, AAA. Den fortsatta reduceringen av den offentliga skulden, en konkurrenskraftig och diversifierad ekonomi samt ett uthålligt bytesbalansöverskott ligger bakom toppbetyget. Det höga betyget bekräftar bilden av att svensk ekonomi står stark. De främsta strategierna för att finansiera framtidens välfärd är således ökad sysselsättning och höjd produktivitet i offentlig sektor. Om detta inte räcker är dock regeringen beredd att höja skatterna , för att trygga den svenska välfärdsmodellen.