frs · GS121031 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1031 om influensaepidemi har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska effekterna av en eventuell influensaepidemi i . Spridningen av fågelinfluensa i har lett till att behovet av en väl fungerande beredskap för pandemisk spridning av influensa kommit att uppmärksammas världen över. Fågelinfluensan i har drabbat fåglar i stor utsträckning, men endast smittat ett fåtal människor. Det största hotet mot människors hälsa är inte fågelinfluensan i sig, utan möjligheten att den ska ge upphov till en helt ny influensavariant med förmåga till snabb global spridning bland människor. Detta har inte varit fallet och kommer kanske aldrig att hända, men hotet om en världsomfattande influensaepidemi orsakat av ett förändrat virus kvarstår. Ett omfattande influensautbrott skulle innebära en stor belastning på samhället. Det är därför viktigt att vi har en beredskapsplan för detta. Ett intensivt arbete med att ta fram nationella handlingsplaner har sedan utbrottet av fågelinfluensa i först uppmärksammades pågått i de flesta västeuropeiska länder. Än så länge har det dock enbart resulterat i att ett fåtal länder presenterat nationella handlingsplaner. presenterade på regeringens uppdrag en nationell handlingsplan för beredskap mot pandemisk influensa. I handlingsplanen föreslås en rad åtgärder som behöver vidtas för att stärka den nationella beredskapen mot en influensapandemi, bland annat bör en nationell pandemigrupp inrättas, ansvaret för information och kommunikation preciseras, övervakningen av inträffade influensafall och vaccinationstäckningen förbättras. I handlingsplanen konstaterar även att landstingen bör hålla sig med vissa mindre lager av antivirala läkemedel. Styrelsen föreslår dock även att viss nationell beredskapslagring av antivirala medel bör komma i fråga för förebyggande behandling av personal inom samhällsviktig verksamhet, till exempel polis och hälso- och sjukvård, samt för behandling av personer med hög risk för komplikationer, till exempel hjärt- och lungsjuka. Med tanke på att det med de nu tillgängliga antivirala läkemedlen enbart finns möjligheter att skjuta upp epidemins förlopp gör styrelsen bedömningen att ytterligare lagerhållning ej bör komma i fråga. konstaterar även att erfarenheter från tidigare pandemier talar för att alla samhällssektorer kommer att drabbas av omfattande sjukfrånvaro bland de anställda. För landstingens del kommer detta att förorsaka en stor påfrestning på hälso- och sjukvården i en situation när den behöver klara av vården av ett stort antal patienter. I landstingens ansvar för hälso- och sjukvården och smittskyddet ligger dock ett ansvar för att utarbeta lokala planer för hantering av de effekter en influensapandemi kommer att ha på verksamheten, bland annat beträffande omfördelning och prioritering av sjukvårdsresurser, inventera möjliga nya vårdplatser samt insatser för att klara personalbemanningen. På motsvarande sätt måste andra samhällssektorer ha en beredskap för att viktiga samhällsfunktioner som sophantering, polisväsende och hemsjukvård ska kunna fungera. Som stöd för den planering som landsting och kommuner behöver vidta inför en influensapandemi ingår i handlingsplanen ett underlag för regional planering. Dessa åtgärder faller dock inom det ansvar som dessa huvudmän normalt sett har för att klara störningar i verksamheten och förutsätts därför av utan ytterligare resurstillskott. Sammantaget innebär handlingsplan att beredskapen mot en influensapandemi stärks väsentligt. Det finns dock fortfarande ett par frågor som behöver belysas ytterligare, bland annat formerna för försörjningen av vacciner. I dessa delar avser jag att uppdra åt att arbeta vidare med att ta fram ett fördjupat underlag.