ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111066 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1066 av () till näringsminister om tjänste- och servicesektorn i visar hur tjänste- och servicessektorn driver tillväxten i elva tillväxtregioner i landet. Fyra av fem nya företag etableras inom detta område. Jobbtillväxten 1995@2002 var mer än dubbelt så stor där som inom industritillverkning. Detta till trots beskriver dynamiken i det svenska näringslivet som alltför svagt. efterlyser en regionalpolitik som blir mer tillväxt- och företagsinriktad. Små- och medelstora företag klarar inte att växa sig stora och nyföretagandet är alldeles för lågt. presenterade Västvenska en undersökning som visar att nära sju av tio industriföretag i diskuterar, planerar eller håller redan på att flytta verksamhet från regionen till utlandet. Det belyser ytterligare motiven till att öppna för gynnsammare förutsättningar för service- och tjänstesektorn i regionen. Förslag har tidigare framförts i om att låta ett utpräglat småföretagarlän som gå före som frizon och på prov införa hushållstjänstavdrag. Mot bakgrund av ovanstående: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öppna för en starkare tjänste- och servicesektor i ?
fr · GS111067 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1067 av () till näringsminister om förutsättningar för företagande i presenterade Västvenska en undersökning som visar att nära sju av tio industriföretag i diskuterar, planerar eller redan håller på att flytta verksamhet från regionen till utlandet. Bara tre av de 98 tillfrågade västsvenska företagen visade på ett arbete för att ta hem tillverkning eller verksamhet till . I stället överväger 67 av de 98 tillfrågade industriföretagen att flytta verksamheten utomlands. I undersökningen redogörs också för att varslen om uppsägning på företagen är tio gånger fler än behoven av nyanställningar. Det är illavarslande för jobbutvecklingen i och är särskilt bekymmersamt mot bakgrund av att undersökningen är gjord i det som ofta beskrivs som en högkonjunktur, vintern 2004@2005. Mot bakgrund av ovanstående: Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att skapa gynnsammare förutsättningar för företagande i ?
fr · GS111068 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1068 av () till statsrådet om annonsering på polisbilar Kan annonsera på polisbilar? I kan man se polisbilar skyltade med vilket är en sajt för i . Polisbilen är statlig egendom men används alltså som anslagstavla eller annonsplats. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att tillåta att statlig egendom får användas som annonsplats och är den i så fall tillgänglig även för kommersiella företag och politiska partier?
fr · GS111069 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1069 av () till statsrådet om I diskussionerna kring kollektivtrafikens utveckling i kommer glada besked från regeringen om att tunneln under med två nya spår för pendeltågen kommer att börja trafikeras . Det verkar som om regeringen anser sig kunna ge detta löfte trots att finansieringen inte är klar. i backspegeln undrar man ju hur trovärdiga sådana tidsplaner är. Jag frågade kommunikationsministern om när skulle vara färdigbyggd upp till . Då fick jag svaret: "De här åren har lärt mig att det är mycket svårt att lägga fast slutdatum för sådana här projekt beroende på att detaljplaner skall fram osv. Men räknar jag med att banan skall kunna vara i gång." (Protokoll 1996/97:80, anf.53.) verkar det som om skulle kunna bli färdig först . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet vad hon avser att göra för att ska bli färdigställd .
fr · GS111070 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1070 av () till utbildnings- och kulturminister om halvering av doktorandtjänster i statsvetenskap i Regeringen har under en följd av år i praktiken minskat anslagen till universiteten. Det här drabbar bland mycket annat doktorandutbildningarna framför allt på de samhällsvetenskapliga fakulteterna. De doktorandtjänster som anslagsfinansieras från de samhällsvetenskapliga fakulteterna blir allt färre. Vid flera universitet handlar det i praktiken om en halvering av antalet doktorandtjänster. Den statsvetenskapliga institutionen i , som av rankades som landets mest framstående, är en av de institutioner där antagningen av doktorander av ekonomiska skäl har halverats. Fram till och med antog institutionen fem@sex doktorander . antar institutionen bara fyra doktorander . Från sida har vi under en följd av år varnat för den utveckling som regeringens nuvarande forskningspolitik leder till. Regeringens mål är att antalet doktorander ska fördubblas. Dock talar inte utbildningsministern om vilka konsekvenserna av detta blir för finansieringen av doktorandtjänsterna och för kvaliteten i forskarutbildningen. I praktiken innebär regeringens politik att doktoranderna ska söka finansiering på egen hand och att fakulteternas egna resurser till doktorandtjänster dräneras. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att forskarutbildningarna med fasta anslag vid de samhällsvetenskapliga fakulteterna åter ska uppnå normalt antal doktorandtjänster och inte halveras?
fr · GS111071 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1071 av () till jordbruksminister om uppföljning av beslut Enligt djurskyddsförordningen 1988:539 §§7@8 får fatta beslut om att prova ny teknik ur djurskyddssynpunkt. Den automatiserade mjölkningen, robotmjölkning, har efter beslut hos varit föremål för en sådan teknikprovning. När det gäller automatiserad mjölkning finns på marknaden ett antal märken som fungerar principiellt olika och därför beslöt att tillåta teknikprovning av fem olika fabrikat med skilda tekniska lösningar. Efter genomförd teknikprovning godkänner det aktuella fabrikatet, och identifierar även krav för beslutet i den mån detta är aktuellt. har det varit förbud att sälja ytterligare anläggningar av det aktuella fabrikatet. Först efter att fattat beslut har försäljning fått återupptas. I besluten har inte anvisat någon tid inom vilken eventuella krav ska vara uppfyllda och inte anvisat någon form av kontroll av att de är uppfyllda. Den lantbrukare som väljer att köpa en av teknikprovad och godkänd teknik för automatiserad mjölkning förutsätter att de beslut som fattar uppfylls av den som ansvarar för att saluföra roboten och systemet kring denna. Lantbrukaren har sedan det yttersta ansvaret för djurskyddet på gården när han använder roboten. följer ej upp hur beslutet uppföljs, ej heller verkar det finnas sanktionsmöjligheter från verkets sida om beslutet ej är uppfyllt. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att åtgärda brister i uppföljning av beslut?
fr · GS111072 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1072 av () till jordbruksminister om godkännande av ny teknik Enligt djurskyddsförordningen 1988:539 §§7@8 får fatta beslut om att prova ny teknik ur djurskyddssynpunkt. Den automatiserade mjölkningen har efter beslut hos varit föremål för en sådan teknikprovning. När det gäller automatiserad mjölkning finns på marknaden ett antal märken som fungerar principiellt olika. Efter genomförd teknikprovning godkänner det aktuella fabrikatet, och identifierar även krav för beslutet att godkänna fabrikatet i den mån detta är aktuellt. har det varit förbud att sälja ytterligare anläggningar av det aktuella fabrikatet. Först efter att fattat beslut har försäljning fått återupptas. Den lantbrukare som väljer att köpa en av teknikprovad och godkänd teknik för automatiserad mjölkning förutsätter att de beslut som fattar uppfylls av den som ansvarar för att saluföra roboten och systemet kring denna. Beslutet är kopplat till en produkt men är ställt till det företag som ansökt om teknikprovningen och som är ansvarig för produkten vid beslutstillfället. Om annat företag övertar marknadsansvaret för produkten verkar ej följa upp att de krav som identifierats vid godkännandet fortsättningsvis uppfylls av den nya marknadsaktören, som dessutom kan vara ett utländskt företag. Oklarhet finns även om vem som är ansvarig för uppföljning av beslutet kring godkännande av ny teknik om ny myndighet, till exempel , har övertagit handläggning av djurskyddet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av vad som anförts ovan?
fr · GS111073 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1073 av () till utbildnings- och kulturminister om vikten av kritiskt granskande medier Enligt tidningsuppgifter har ambassadör i blivit uppkallad till det italienska UD där man haft starka synpunkter på en reklamfilm i som är kritisk mot . menar att SVT lagt sig i "inre angelägenheter", ett begrepp vanligtvis använt av diktaturer. Demokratiska medier brukar kunna kommentera vad som sker i demokratiska länder utan att dessa länder höjer så mycket som ett ögonbryn. Detta är självklart eftersom det givetvis är ett mycket större övertramp mot de demokratiska spelreglerna att en politiker försöker tysta medier än att medier kommenterar en politiker. Liksom andra politiska ledare med en omdiskuterad politisk framtoning så har Berlusconi både diskuterats kritiskt och blivit föremål för satir i de demokratiska länderna, undantaget då möjligen . Vi diskuterar i regelmässigt andra länders politiska situation. Den dag man inte får driva med makthavare så befinner vi oss på ett sluttande plan. SVT slog helt uppenbart huvudet på spiken med sin reklam. En fri press och en fri diskussion är grunden för demokratin. Makt kräver information och informationens monopoliserande innebär alltid att makten graviterar ifrån de oinformerade. har genom sitt agerande inte bara förolämpat den fria svenska pressen utan man har dessutom förolämpat den genom att antyda att en svensk minister ens skulle drömma om att ingripa mot den fria pressen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kulturministern om han avser att framföra en protest mot agerande.
fr · GS111074 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1074 av () till statsrådet om skyddet av rovdjuren Den riksbekanta vargen vid Ringvattnet bar på gener som hade kunnat bidra till att stärka den nordiska vargstammen. Den är nu avlivad efter att medgivit skyddsjakt. Skälen till medgivandet är skador som vargen orsakat. Det faktum att vargstammen lider av inavel har inte varit tillräckligt för att säga nej till skyddsjakt. Från flera håll har hävdats att beslutet strider mot jaktlagstiftningen, och att medgivandet är ett uttryck för brist på ansvarstagande i fråga om vargens fortlevnad. Åtgärder i form av skärpt lagstiftning eller tydligare anvisningar måste diskuteras. Därför vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att förhindra att beslut liknande det som togs beträffande vargen i Ringvattnet upprepas.
fr · GS111075 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1075 av () till statsrådet om ekologiska kris har frågan om ytterligare åtgärder ånyo aktualiserats mot bakgrund av Miljövårdsberedningens (MVB) rapport om den ekologiska krisen i . Trots att man tagit ett flertal aktiva steg för att minska övergödning har få förbättringar kunnat registreras. Orsaken tros vara att obalansen i har gått så långt att det finns skäl att tala om fullständigt ekologiskt haveri. Detta förklarar i sin tur varför åtgärder för att minska övergödning och syrebrist inte givit några nämnvärda effekter. biologiska förmåga till självrening är om inte eliminerad så i alla fall akut hotad. Denna ekologiska katastrof påverkar inte bara i sig utan i många avseenden även den samhälleliga strukturen, framför allt i kustområden där turism, jordbruk och andra näringar är beroende av ett levande Östersjölandskap. Det sägs att risken kan förminskas om utsläppen från jordbruk, trafik och avlopp minimeras ytterligare. uttrycker vissa forskare en hypotes om att det skulle behövas ett slags fullständig restaurering av hela , något som tar både och är mycket komplext. Enligt MVB krävs att frågan får hög politisk prioritet. Det behövs en omfattande och radikal beredskapsplan och ett långsiktigt, internationellt samarbete för att ombesörja . Jag vill fråga miljöministern: Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta för svensk del och i samverkan med andra länder och aktörer runt för att förhindra en sannolik biologisk kollaps av och hela dess ekosystem?
fr · GS111076 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1076 av () till statsrådet om utbildning av yrkesförare Inom komvux har det bedrivits påbyggnadsutbildningar med riksintag för yrkesförare för buss. Utbildningen har inte bara gett busskort utan även yrkesförarkompetens. I har man haft dels en nioveckorsutbildning och dels en 24-veckors som varit speciell utformad för kursdeltagare med utländsk bakgrund. När man nu ändrar statsbidragsystemet för påbyggnadsutbildningar har specialkursen , som endast bedrivs i och , inte kommit med och det finns därför inte ekonomiska förutsättningar att fortsätta bedriva denna utbildning vilket är mycket olyckligt. Denna utbildning är mycket unik och har varit en mycket lyckad väg för att ta sig in i det svenska arbetslivet. Resultatet av utbildningarna är att av kursdeltagarna har fått anställning som yrkesförare efter avslutad utbildning. Min fråga är vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att denna unika och viktiga utbildning ska få ekonomiska förutsättningar för att kunna fortsätta utbilda yrkesförare.
fr · GS111077 · 2005-02-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1077 av de () till samhällsbyggnadsminister om stöd till kommunala bostadsföretag Enligt Fastighetsägarna strider de svenska kommunernas ekonomiska stöd till deras egna bostadsföretag mot . Enligt revisionsföretaget , som på uppdrag av Fastighetsägarna utrett förekomsten av kommunalt stöd till deras egna bostadsföretag , får 273 av 287 undersökta kommunala bostadsföretag kommunalt stöd på totalt . Enligt en analys som juridisk expertis vid i låtit göra på uppdrag av Fastighetsägarna strider stödet mot . Den europeiska fastighetsägarunionen, , kommer att begära att ingriper mot detta. Det skulle kunna innebära att de kommunala bostadsföretagen blir återbetalningsskyldiga för allt stöd som beslutats då inträde i EU. I ett öppet brev kräver föreningen att de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll tas bort och att lagstiftningen ändras så att offentligt konkurrenssnedvridande stöd till offentlig näringsverksamhet förbjuds. Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av brevet från Fastighetsägarna ?
fr · GS111078 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1078 av () till jordbruksminister om djurhållning vid framställning av östrogenpreparat Två östrogenpreparat som säljs i (Premelle och Premarina) framställs genom utvinning av vissa ämnen i urin från dräktiga ston. Uppsamlingen av urinen sker på stora farmar främst i och . Djurhållningen på dessa farmar är mycket frånstötande med uppbundna djur på minimala utrymmen. Denna djurhållning står i alla avseenden i strid med svensk djurskyddslagstiftning och vår syn på kommersiell användning av djur för såväl köttproduktion som för andra syften. Problemet i detta fall accentueras av att det finns syntetiska alternativ till de urinbaserade preparaten. Även om dessa preparat har minskat i användning så är de långt ifrån utfasade. Premarina finns exempelvis fortfarande som ett förstahandsval i . Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att komma till rätta med problemet?
fr · GS111079 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1079 av () till statsrådet om hemhjälp på lika villkor I en artikel i presenterades en avhandling från om effekterna av privatiseringen av äldrevården. Avhandlingen visar på stora brister i syn på hemhjälp och att kvinnor och män behandlas olika. En av slutsatserna i avhandlingen är att det är främst kvinnor som nekas hemtjänst och särskilt boende och det är oftast kvinnor som oavlönat vårdar sina äldre anhöriga. Alltfler äldre tvingas att klara sig utan hemtjänst när kommunerna sparar pengar. Många kommuner har också återinfört anhörigprövning som innebär att de äldre nekas hemtjänst om de har en nära anhörig eller släkting som kan hjälpa dem. Genom att också hushållsarbetet mer eller mindre är bortaget från ställs större krav på anhöriga att sköta mat och städning vilket resulterar i att kvinnor träder in som oavlönade anhörigvårdare. Studien visar också att kommunerna behandlar män och kvinnor annorlunda när det gäller rätten att få hemtjänst. Män som fick avslag var oftast de som var gifta eller sammanboende och som kunde få hjälp av sin maka. Medan kvinnor som fick avslag i högre grad var ensamstående och tvingas att förlita sig på hjälp från sin dotter eller svärdotter. Också i äldreberedningen Senior2005 kunde detta konstateras. Vidare konstaterades det att dessa beslut ofta hade kommit till utan politiskt beredningen. Ett problem är att många tillämpar så kallade anhörighetsprövning. Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa kvinnors rätt till omsorg på lika villkor som män?
fr · GS111080 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1080 av () till vice statsminister om skilda valdagar för kommunal- och riksdagsval ansökte om att på försök införa skilda valdagar mellan kommunal- och riksdagsval. Frågan om att återigen skilja mellan valdagarna har varit en konstitutionell het potatis . Det är en av frågorna som kommer behandlas i den sittande . För att utredningen ska få ett så gott beredningsunderlag som möjligt, och då det är en god princip, borde regeringen behandla ansökan i en positiv anda och söka möjligheter för att för den kommunens del skilja på valdagarna. En sådan åtgärd hade gett ökad tyngd för de kommunala frågorna som det hade inneburit att ett demokratiskt experiment som förser med nödvändiga erfarenheter blivit verklighet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga vice statsministern om han avser att verka för en positiv behandling av kommuns ansökan om att skilja på valdagarna mellan kommunal- och riksdagsval.
fr · GS111081 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1081 av () till utbildnings- och kulturminister om remissbehandling av översyn av icke-kommersiella etermedier lämnade regeringen ett uppdrag att göra en samlad analys av framtidsförutsättningarna för icke-kommersiell radio och tv. Analysens slutsatser är nu lämnade till under arbetsnamnet Öppna radio och TV. Det är av högsta vikt att nödvändiga förändringar görs för att säkra fortlevnaden av de icke-kommersiella lokala etermedierna. De öppna kanalernas arbete för lokal demokrati och integration kan inte underskattas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga kulturministern när han avser att sända den gjorda analysen av framtidsförutsättningarna för icke-kommersiell radio och tv på bred remiss.
fr · GS111082 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1082 av () till utbildnings- och kulturminister om elevkunskap i främmande språk drivs det mycket uppmärksammade, seriöst och noga utprovade och omfattande internationella projektet av . Ett stort och växande antal länder, även icke-OECD dito, jämför 15-åringars kunnighet i läsning/läsförståelse, matematik och naturvetenskap ("science"). Ett antal länder, främst icke-engelskspråkiga, önskade bland ämnena för den internationella jämförelsen även inkludera främmande språk. I det skedet intervenerade och åtog sig att själv göra denna del, "främmande språk", med metoder och i nära samarbete med . Dock, dessvärre dog därmed i praktiken planerna. har uppenbarligen lagt en död hand över planerna att jämföra skolor och elevers kunskaper i främmande språk. Vad avser ministern att göra åt att främmande språk inte finns med i den internationella jämförelsen av 15-åringars kunskaper, i till exempel EU och i ?
fr · GS111083 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1083 av () till statsrådet om barngrupper i förskolan De stora barngrupperna i förskolan har inneburit att många barn far illa. Andelen barn som är i behov av särskilt stöd har, enligt , ökat i sex av tio kommuner. Regeringen avsatte i budgetpropositionen riktade bidrag till kommunerna för att stärka kvaliteten i förskolan genom minskade barngrupper. Det visar sig nu att flera kommuner trots detta kommer att ha större barngrupper 2005 än föregående år. Enligt en enkät bland skånska kommuner är det bara fyra kommuner av 25 svarande som anger att såväl antal barn per årsarbetare som storlek på barngrupper kommer att minska . I medierna har det också framkommit flera exempel på kommuner runtom i där förskolegrupperna kommer att förbli oförändrade eller rentav bli större 2005 jämfört med . Detta är naturligtvis ett misslyckande för regeringens förskolepolitik. Avser statsrådet att återkomma till med förslag på ytterligare åtgärder för att se till så att barngrupperna i förskolan verkligen blir mindre?
fr · GS111084 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1084 av () till statsrådet om mobiltelefoner och strålningsskydd Återigen kan vi i kvällstidningarna läsa om en larmrapport kring hur farligt det är med mobiltelefonerande. Den här gången kommer det från ett irländskt läkarteam som påstår att var tjugonde engelsman redan är skadad av mobilerna. Resultatet har publicerats i engelska tidningar och blivit kommenterat av såväl andra forskare som ordförande för det engelska hälsodepartementet. Varje gång en ny rapport kommer blir det diskussioner om hälsopåverkan från telefoner, basstationer och . Hur försiktiga behöver vi vara? Vet vi vad vi utsätter oss för? TCO kräver för sina medlemmars räkning en försiktighetsstrategi för att minska användarnas exponering för strålning. De har därför tagit fram en kvalitets- och miljömärkning för mobiltelefoner. De arbetar även för att få till stånd en frivillig medverkan från tillverkarna i branschen. Detta är en viktig del av den konsumentkraft som krävs för att få tillverkarna att förstå behovet och börja tillverka telefoner med lägre strålning. I budgetpropositionen avsåg regeringen att utreda de rättsliga förutsättningarna för att staten i egen upphandling ska gå före och enbart inköpa lågstrålande telefoner. Jag vill nu fråga miljöministern hur långt hon har kommit i sin ambition.
fr · GS111085 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1085 av () till justitieminister om kriminella ungdomar i skolan Enligt dagens sekretesslagstiftning får rektorer eller berörd personal i skolan inte reda på om det går kriminella elever på skolan som väntar på att deras fängelsestraff ska verkställas. När elever i och andra omyndiga personer begår brott meddelas detta av polisen till som enligt sekretessbestämmelserna inte får vidarebefordra informationen till skolorna. Det är självklart ett problem att tungt kriminellt belastade elever som är våldsbenägna och i vissa fall drogberoende vistas på skolorna utan skolledningens kännedom. Det är extra oroande eftersom till exempel vittnat om att det är elever som är inblandade i organiserad brottslighet och har av kriminalitet bakom sig. Möjligheten för skolledningen att vidta åtgärder är obefintlig eftersom man inte har kännedom om vilka elever det gäller. Problemets omfattning blir än mer omfattande eftersom rektorerna ansvarar för elevernas och medarbetarnas säkerhet och enligt arbetsmiljölagstiftningen ska risker i arbetsmiljön förebyggas och i så stor utsträckning som möjligt elimineras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern om han avser att förändra sekretesslagstiftningen så att skolledningen i större utsträckning kan få tillgång till information om kriminellt belastade elever.
fr · GS111086 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1086 av () till justitieminister om information på polisens utryckningsfordon I kan man se polisbilar skyltade med "". Denna hemsida är en facklig hemsida knuten till i . En fråga som inställer sig är om det är förenligt med polisens verksamhet att upplåta ett slags reklamplats på utryckningsfordon på det sätt som sker. Om statsrådet anser att så är fallet är en av flera möjliga följdfrågor för vilka andra aktörer som samma plats ska kunna erbjudas. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att klarlägga vilket slags information som bör finnas på polisens utryckningsfordon?