ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111602 · 2005-05-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1602 av () till justitieminister om kampen mot brott En ny doktorsavhandling redovisar att många duktiga poliser redan har eller är på väg att tappa motivationen. Så här kan det inte få fortsätta. Regeringens passivitet när det gäller kampen mot brott måste brytas. De signaler som regeringen sänder ut med minskade anslag jämfört med tidigare utlovade är förödande. Det är också deras ointresse för att se och lära av hur andra länder och städer arbetar med brottsbekämpning. En väsentlig del av människornas trygghet handlar om att bekämpa brott. Få saker skapar så mycket oro och otrygghet som kriminalitet. Våld och brott är förödande för människors frihet och trygghet. I exempelvis arbetar den politiska ledningen och polisen mycket aktivt och förebyggande gällande bekämpningen av brott. Varje polischef har ett tydligt resultatansvar. Därtill används brottsstatistiken i det förebyggande arbetet. Polisen arbetar och syns där brotten begås. Flyttar brottsligheten så följer polisen efter. Därutöver har varje polis större befogenheter och ansvar än i . Polisen i är motiverad och vågar i högre utsträckning ta fler initiativ. Socialdemokraterna lovade inför förra valet bland annat att polis ska finnas närvarande dygnet runt i hela landet och organiseras så att den arbetar på tider och platser där brotten begås. Av detta löfte har blivit ingenting. Vilka konkreta initiativ avser justitieministern att vidta för att uppfylla att polis ska finnas närvarande dygnet runt i hela landet?
fr · GS111603 · 2005-05-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1603 av () till jordbruksminister om framtiden för odlingslandskapet har tillsammans med några andra myndigheter studerat vilka miljöeffekter EU:s gemensamma jordbrukspolitik fått för det svenska odlingslandskapet. Resultatet är oroväckande för den negativa trenden med minskning för de flesta marktyper fortsätter. Totalt sett så håller landskapet på att växa igen i de undersökta 20 referensområdena. Rapporten visar även att lador, stallar och ängslador runtom i landet förfaller, vilket gör att stora kulturella värden som ger karaktär åt landskapet håller på att försvinna Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga framtiden för odlingslandskapet?
fr · GS111604 · 2005-05-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1604 av () till statsrådet om pojkars bristande skolresultat i den skolpolitiska debatten har diskussionen handlat om hur flickor ska få en större plats i skolan, hur deras intresse för naturvetenskap, teknik och högre studier i allmänhet ska främjas. Medan denna debatt förts, som historiskt sett definitivt inte varit oberättigad, kan man konstatera att det finns ökande skillnader mellan flickors och pojkars studieresultat @ till pojkarnas nackdel. I princip alla parametrar som karakteriserar studieframgång pekar entydigt på att pojkar i dagens svenska skola inte lyckas särskilt bra vid jämförelse med flickorna. Detta gäller på alla stadier i skolsystemet @ grundskola, gymnasium och vuxenutbildning. Parametrarna som avses är till exempel betyg, provresultat från nationella prov, genomströmning i skolsystemet etcetera. Kvinnor utgör en majoritet av de studerande vid högskolan (), medan männens andel successivts sjunker. Det måste ses som problematiskt om utvecklingen med allt sämre studieresultat för pojkar fortsätter, och om könsfördelning inom den högre utbildningen blir allt skevare. Det är möjligt att många fortfarande, åtminstone utanför skolans värld, felaktigt antar att det är pojkarna som ensidigt har fördel i dagens skola och att det är flickorna som behöver extra stöd. De olika könens olika jämställdhetsproblem kan uppenbarligen inte beskrivas eller lösas så enkelt. Vad avser statsrådet att göra för att jämställdhetsarbetet i skolan bättre ska svara mot de olika könens olika behov?
fr · GS111605 · 2005-05-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1605 av () till statsrådet om familjesplittring vid avvisning En familj är en helhet, men är det inte ovanligt att familjer splittras vid avvisningar. Det kan gälla att vuxna par avvisas till skilda länder på grund av att de har olika etnicitet trots att de har barn. Ett sådant exempel är just nu uppe i . Ett annat aktuellt exempel är en familj där en tolvårig dotter har varit försvunnen . Flickan försvann när familjen fick avslagsbeslut. Trots detta avvisades familjen med polishämtning utan att flickan återfunnits. Familjen i övrigt har varit införstådd med att lämna landet, men inte utan den tolvåriga dottern. Det är inte humant att splittra familjer. Det strider dessutom mot flera konventioner. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att undvika att familjer splittras vid ett avslagsbeslut?
fr · GS111606 · 2005-05-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1606 av () till statsrådet om öppna förskolor Antalet öppna förskolor blir allt färre. har drygt hundra öppna förskolor lagts ned. fanns 447 öppna förskolor i landet. var de 551 till antalet så har på grund av försämrad ekonomi tvingats att begränsa sina varianter av öppen förskola. Detta innebär att tillgången till denna mötesplats för barn och småbarnsföräldrar där föräldern eller föräldrarna är hemma har minskats. Nedgången i antalet förskolor borde därför analyseras och åtgärdas. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bevara de öppna förskolorna?
fr · GS111607 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1607 av () till jordbruksminister om ripjakten har stämma i . Ett av kraven från stämman är att utländska jägare, även nordiska, ska anlita en guide för att få jaga ripa i vår fjällvärld. tvingas svenskar som vill jaga utomlands anlita guide. Detta gäller oavsett om det är inom eller i andra länder. Men den svenska lagstiftningen ser annorlunda ut. måste, förvisso, jägare från , eller anlita guider. Men den svenska lagstiftningen kräver inte att norrmän och finländare behöver guide. Man kan med andra ord säga att den svenska lagstiftningen på området är ovanligt generös och det har också fått sina konsekvenser. Under ripjakten är mer än hälften av ripjägarna i de svenska fjällen utlänningar. Enbart norrmännen står för av jägarna inom vissa fjällområden. Detta beror framför allt på den svenska lagstiftningen som gör att nordiska jägare, oavsett nationalitet kan jaga utan guide. Att ålägga även nordiska medborgare guidekrav innebär rättvisa regler och även att de små företag som ägnar sig åt jaktturism ges bättre förutsättningar att utveckla sin verksamhet. Vilket är viktigt inte minst för den växande turistnäringen. Avser statsrådet att vidta åtgärder som innebär att även nordiska medborgare kommer att åläggas guidekrav vid ripjakt?
fr · GS111608 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1608 av () till försvarsminister om kontakter med försvarsmakten i anlände till turiststaden vid den karibiska kusten. Svenska storföretag som och har tagit delar av utrymmet på i anspråk för att visa fram sina produkter och tjänster. har via sin chargé-d'affaires medverkat i arrangemang på . Enligt uppgifter handlar besöket inte bara om ett militärt utbyte utan även om ett slag för kommersiella förbindelser. ska dock ha gett Karlskona uppgiften att sälja när det gäller företagsvärlden. Den har utställningar som går hela vägen och är den nionde hamnen som fartyget går in i. I tas emot av en värd där just delar av de högsta befälen inom marinen i utpekats för delaktighet i några av de värsta massakrerna på civilbefolkning under den 40-åriga konflikten i . Hur avser försvarsministern att agera så att det tätare samarbetet, mellan dessa länders försvarsmakter, inte används för att legitimera de brott mot mänskliga rättigheter som armén i anklagas för?
fr · GS111609 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1609 av () till statsrådet om utsläpp från den kärntekniska anläggningen i inlämnade jag en motion till om att den bör agera för att förmå att minska utsläppen från plutonium vid den kärntekniska anläggningen i . Bakgrunden till motionen var att fick anläggningen i tillstånd att öka sina utsläpp av plutonium till 700 GBc. Som ni säkerligen redan vet så avger plutonium radioaktiv alfastrålning som i värsta fall kan förstöra arvsmassan hos både människor och djur. Frågan om behovet att minska utsläppen i har blivit högaktuell på nytt. ska enligt uppgift över av en vätskeblandning med salpetersyra, uran och plutonium ha läckt ut. Enbart det utläckta plutoniumet ska ha uppgått till en vikt av ca . Vi befinner oss mitt i med växande globala problem på miljöområdet där vi alla måste ta vårt ansvar. kärntekniska anläggning i är en viktig del inom energiproduktionen i . har den en betydande roll att spela när det gäller att förhindra radioaktiva utsläpp i våra närområden. Min oro när det gäller kärnkraften bottnar mycket i hur vi hanterar det radioaktiva avfallet. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet genomföra för att förmå den brittiska regeringen att minska de radioaktiva utsläppen vid den kärntekniska anläggningen i ?
fr · GS111610 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1610 av Per () till statsrådet om bör få byta från till län. kom den senaste utredningen som stödde hebybornas önskan om att byta län. Förra gången en utredning gjordes @ med samma resultat @ var 1999. som utrett frågan även har stor kompetens. Han har sysslat med samhällsutredningar och är bland annat sakkunnig i . har en näringsgeografisk koppling till som bara blir starkare. De som flyttar till kommer i första hand från och och en majoritet av Hebys gymnasieeleverna söker sig till för sin utbildning. hör kommunen endast administrativt till på grund av historiska skäl från tiden då drevs. En majoritet, 57,, röstade för ett byte till län. Valdeltagandet uppgick till 75,. Med stöd av detta valresultat beslutade fullmäktige att inge en framställan till regeringen om att kommunen skulle överföras från till län. Fullmäktigebeslutet var enhälligt. Såväl folkomröstningar som politiska konstellationer och gamla och nya utredningar ställer sig positiva till att ska tillhöra läns landsting. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att hebybornas demokratiskt beslutade hemställan om länsbyte tillgodoses?
fr · GS111611 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1611 av () till statsrådet om en väl fungerande tågtrafik i hela landet låter regeringen privata entreprenörer ta över tågtrafiken på de sträckor som är olönsamma men på de sträckor där lönsamheten är god står statens eget bolag, , fortfarande för trafiken. Det här skapar skevheter i systemet. drog , som trafikerar , in ett nattåg till . Skälet var att linjen gick med förlust och att Rikstrafiken inte kunde tillföra ytterligare medel. har ytterligare resurser avsatts i vårbudgeten men det finns mycket som tyder på att dessa kommer att hamna i . Och det är svårt för att som entreprenör trafikera en olönsam linje. Trots att vissa av våra tåglinjer i landet är olönsamma är en väl utbyggd infrastruktur en viktig förutsättning för att skapa möjlighet för tillväxt i hela landet. I stället för att staten, som , genom Rikstrafiken, styr resurser till de olönsamma sträckorna borde all tågtrafik läggas ut på entreprenad. Det skulle medföra större flexibilitet. En entreprenör skulle exempelvis då, kunna trafikera en olönsam linje, med stöd från staten, och trafikerar en lönsam linje. På så sätt skulle vi få en ökad konkurrens på tågtrafiken i hela landet och kunna ställa högre krav på de entreprenörer som kommer att trafikera de olönsamma sträckorna. Något som exempelvis hade varit bra sett ur Norrbottenssynpunkt. Avser statsrådet att vidta åtgärder som leder till ökad konkurrens på samtliga järnvägssträckor i landet?
fr · GS111612 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1612 av () till statsrådet om social ekonomi Inom den sociala ekonomin startas och drivs nya företag med syfte att underlätta etablering på arbetsmarknaden för grupper som ofta diskrimineras på arbetsmarknaden oavsett konjunktur. skapas och drivs med delaktighet från de människor de berör och arbetet organiseras med utgångspunkt i deras behov och förutsättningar. Detta som man producerar varor och tjänster på en marknad som styrs av efterfrågan och krav på kvalitet. De stora vinsterna i de sociala företagen uppstår på det personliga planet. Ökad livskvalitet, inflytande över det egna livet och att vara behövd och delaktig i samhället leder till bättre hälsa och minskade vårdbehov. Men fler företag och fler i arbete innebär också tydliga samhällsvinster genom tillväxt och minskat bidragsberoende. Kunskapen om den sociala ekonomin och socialt förtagande måste öka både nationellt, regionalt och lokalt. Det finns många goda exempel ute i landet som visar på de sociala företagens positiva effekter och som behöver lyftas fram. Vilka åtgärder tänker statsrådet, som samordnare av den sociala ekonomin, vidta för att öka kunskapen om den sociala ekonomin och därmed främja det sociala företagandet?
fr · GS111613 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1613 av () till statsrådet om tidigare betyg rapporterade att i ett handlingsprogram för hur fler elever ska nå målen i kommer att föreslå att betyg ska sättas redan i årskurs7 och att det ska bli tillåtet med betygsliknande omdömen vilka dessutom ska vara obligatoriska i årskurs5. De föreslagna åtgärderna är, enligt , en följd av resultaten i den senaste nationella utvärderingen och i två internationella studier. eget arbetsmaterial till handlingsprogrammet innehåller en mycket förenklad analys av orsakerna till att alla elever inte når målen, som dessutom inte tar hänsyn till den kunskap som finns om betygens negativa konsekvenser. Betygen ökar stressen och styr undervisningen mot ytliga och lätt mätbara kunskaper. De hämmar därför utvecklandet av ett kritiskt förhållningssätt och en helhetssyn på samhället. All erfarenhet visar att det främst är föräldrarnas inkomst och utbildning som påverkar elevernas betyg. betyg kommer därför att öka klassklyftorna, segregeringen och den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Endast genom att ge varje enskild elev likvärdiga möjligheter till kunskap kommer måluppfyllelsen att öka i . Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att förhindra att det införs tidigare betyg och betygsliknande omdömen i ?
fr · GS111614 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1614 av () till statsrådet om miljökonskevensbeskrivning i samband med stängningen av Enligt den svenska lagstiftningen ska Kraft, som driver kärnkraftverket , ha ett tillstånd för att stänga och avveckla kärnkraftverket. Tillståndet ska gälla från det att reaktorn stängs av. Det står tydligt i , närmare bestämt i förordning om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Där finns de verksamheter angivna som enligt 9kap. 6§ i ska tillståndsprövas eller anmälas. Det handlar om de verksamhetsplaner som på något sätt kan påverka miljön, ofta vid byggandet av något som exempelvis en väg eller bro. Men det handlar även om verksamhet som avvecklas. I fallet med beslutet av stängning av Barsebäck2 har dock varken aktören @ i det här fallet Kraft @ eller miljödomstolen fått en chans att utvärdera miljökonsekvenserna. I stället fattade regeringen ensam ett beslut. Detta måste anses som mycket anmärkningsvärt. Utanför beslutet lämnades också i län, som enligt sköter tillsynen av kärnkraften vid Kraft. är ansvarig för att som regeringens förlängda arm se till att Kraft följer lagstiftningen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att lagen om miljöfarlig verksamhet följs i fallet med ?
fr · GS111615 · 2005-05-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1615 av () till statsrådet om ungdomsarbetslösheten i landet Ams aprilrapport om arbetsmarknadsläget visar nya dystra siffror. Den totala arbetslösheten ligger . Neddragningar i kommunerna har inneburit ökad arbetslöshet bland kvinnor. har obalanstalet för ungdomar (18@24 år) ökat , till drygt 60000 personer. har långtidsarbetslösheten bland ungdomar ökat. Arbetslivsministern har tidigare i kammaren sagt att kampen mot ungdomsarbetslösheten är mycket högt prioriterad. Vi kan nu konstatera att den politik regeringen fört inte förbättrat situationen. Mot bakgrund av detta, vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att kunna återkomma till med nya konkreta förslag för att minska ungdomsarbetslösheten?
fr · GS111616 · 2005-05-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:1616 av () till statsrådet om diskriminering av stadsdelar i får för lite i kommunala skattepengar . Den nyutkomna rapporten vi råd med människor? från visar på en strukturell diskriminering, det vill säga en sned fördelning av särskilt utsatta bostadsområden i , och . I är ett sådant område. Det har utarmats till en nivå som aldrig skulle accepteras av omkringliggande mer välmående områden. Rapporten visar också att vissa stadsdelar får mer pengar än vad de behöver. För att beräkna stadsdelarnas behov har vägt samman sju faktorer. De tar hänsyn till arbetslöshet, socialbidragsberoende, andelen invånare med utländsk härkomst, antalet elever som saknar slutbetyg efter grundskola, ohälsotal, medelinkomst och andelen personer med eftergymnasial utbildning. Vi kan inte tillåta att vissa områden utsätts för den här typen av diskriminering. Vilka initiativ avser ministern att ta för att skapa ett rättvisare sätt att fördela resurserna i kommunerna?
fr · GS111617 · 2005-05-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:1617 av () till statsrådet om sprutbyten föreslog regeringens narkotikapolitiske samordnare att försöken med sprututbyten för narkomaner, som pågått i , skulle lagregleras och att liknande verksamhet skulle tillåtas över hela landet. Socialtjänstministern har lovat en proposition om detta . menade att internationell forskning ger stöd åt sprututbyten. Någon egen forskningsgenomgång har dock regeringen inte gjort. Det har däremot en expertgrupp, på uppdrag av ett antal folkrörelser, nu presterat. Resultatet, skriften Sprututbyte, presenterades på mässan . Genomgången av totalt 143 vetenskapliga artiklar landar i slutsatsen att sprututbyten saknar säkerställd effekt på smittspridning. Vid sidan av smittspridning var främsta argument för sprututbytesverksamhet att denna möjliggjorde kontakt med narkomaner. Denna kontakt skulle användas till att motivera narkomanerna att söka behandling. Även detta resonemang vilade på antaganden utan faktamässig grund. , alltså , har sprutmottagningen i försökt arbeta enligt en sådan modell. En artikel i senaste numret av tidningen visar att detta arbete har varit i stort sett fruktlöst. Av ca 1000 klienter lyckas man bara motivera något tiotal . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att inför den utlovade propositionen göra någon egen forskningsgenomgång samt utvärdera kontaktverksamheten vid sprutmottagningar?
fr · GS111618 · 2005-05-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:1618 av () till statsrådet om vård av strokepatienter En ny undersökning av visar att varannan strokepatient inte får tillräcklig rehabilitering och att av de insjuknade inte fått tillräcklig information om riskerna att bli sjuka på nytt. uppger att de inte fått tillräckligt med stöd från sjukvården. av dem som hade högt blodtryck innan stroke har inte fått någon behandling för detta trots att högt blodtryck är den vanligaste riskfaktorn för stroke. får någon i stroke och det är angeläget med både förebyggande och rehabiliterande behandling i större omfattning än vad som sker. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra vården av strokepatienter?
fr · GS111619 · 2005-05-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:1619 av () till jordbruksminister om miljövänliga skyddszoner längs vattendrag Enligt ansvariga myndigheter är övergödningen det mest angelägna miljömålet inom jordbruket. Den kanske effektivaste åtgärden för att minska denna är att anlägga skyddszoner längs åar och vattendrag. Ekologisk odling har liksom vanlig miljövänlig odling många miljöfördelar, men även vissa miljönackdelar. Vad gäller övergödning är ekologisk odling genom sina kvävefixerande grödor och stora stallgödselanvändning inte bättre än vanlig miljövänlig odling. Regeringen vill nu tillskjuta för att de som vill bli nya ekoodlare ska kunna fullfölja sina planer. De få miljoner som skulle behövas för att de som till större miljönytta vill anlägga skyddszoner längs vattendragen hålls däremot inne. Därför vill jag fråga: Avser jordbruksministern att agera så att det viktiga stödet till skyddszoner längs vattendrag kan utbetalas till dem som i god tro ansökt om detta ?
fr · GS111620 · 2005-05-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:1620 av () till näringsminister om ett bättre företagsklimat Utvecklingen av små och medelstora företag med djup förankring i den svenska myllan har setts som lösningen i jakten efter nya jobb. Undersökningar visar att just dessa företagare planerar att minska sina personalkostnader . Det visas också att svensk konkurrenskraft försämrats ytterligare . Förmågan att locka utländska investerare till försämras alltmer. Allt detta kräver analys och eftertanke. Finns den stimulans som behövs för att små och medelstora företag ska våga anställa fler? Finns det sociala skyddsnät för dem som vill våga sig på att satsa på en ny idé? Finns det enkla regelsystem, i form av både skatter och övriga regler, som gör att de mindre företagen vågar satsa vidare? Frågorna är många och har diskuterats , men resultaten verkar dröja. Frågan är hur mycket arbetslösheten ska få sjunka, hur många fler sjukskrivna och förtidspensionerade vi ska ha innan krafttag tas för att stimulera företagen att anställa fler som de goda idéer som tveklöst finns i ges en chans att kunna förverkligas. Som situationen ser ut förefaller svensk näringspolitik sakna . Min fråga till näringsminister är: Vad avser ministern att göra för att skyndsamt vända den negativa trend som finns inom näringslivet och då främst riktad mot små och medelstora företagare?
fr · GS111621 · 2005-05-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:1621 av () till statsrådet om och fredsavtalet Länderna på tillhör världens allra fattigaste länder, och den humanitära situationen är svår. Förutom detta präglas regionen av interna samt gränsöverskridande konflikter. Gränsen mellan och bevakas av en fredsbevarande FN-styrka sedan ett fredsavtal antogs av länderna 2000. bedriver genom Sida ett långsiktigt bilateralt utvecklingssamarbete med . Områden av särskild prioritet i det svenska biståndet till är demokrati och mänskliga rättigheter, landsbygdsutveckling, hälsa, samt utbildning. Det står nu klart att inte håller sin del av fredsavtalet gentemot . Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd om inte kan söka att påverka tvivelaktiga agerande genom vårt bilaterala utvecklingssamarbete, samt genom EU.
fr · GS111622 · 2005-05-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:1622 av () till statsrådet om arbetstillfällen på i För någon vecka sedan fick vi veta att 40@45 arbetstillfällen försvinner från i . Skälet är att antalet asylsökande minskar. Men processen för asylsökande är också under förändring för att stärka de asylsökandes rättsskydd och förkorta handläggningstiderna. Förändringarna bör innebära att en del nya arbetstillfällen uppstår, främst vid länsrätterna och kammarrätten, men även inom eftersom fler asylsökande ska höras och få möjlighet att lägga fram sina skäl muntligt, verkställighetshindren ska prövas och handläggningstiderna kortas. I är vi redan hårt drabbade av arbetslöshet och behöver varje möjligt arbetstillfälle. Lägg därtill till att hyreskontrakt för lokalerna i sträcker sig långt framöver och att verket riskerar att få lägga 50 miljoner på lokaler utan att kunna fylla dem med verksamhet. När förändrar sin verksamhet vill vi i vara en del i förändringen och hoppas därför att den nya inriktningen kan leda till att gamla arbetstillfällen ersätts av nya på i . Med anledning av ovanstående frågar jag statsrådet : Kommer förändringarna i asylpolitiken och den nya processen att i någon del innebära nya tjänster på och kommer man i så fall att överväga placering av dem till ?