ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121735 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1735 om utlokaliseringen av Riksutställningar till har frågat mig hur jag kommer att agera för den händelse verksamheten vid Riksutställningar i rent logistisk mening skulle bli dyrare efter förflyttningen till . Frågan är ställd med anledning av regeringens beslut att omlokalisera Riksutställningar. Kostnaderna för omlokaliseringen skiljer sig åt mellan de myndigheter som är berörda, liksom deras ekonomiska situation. Varje myndighet kommer därför att bedömas utifrån sina egna förutsättningar och de sammantagna kostnadsförändringarna kan komma att variera beroende på myndighetens storlek och verksamhet. Den totala kostnaden för myndigheternas omlokalisering, till exempel lokal-, löne- och flyttkostnader, kan bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Anslagsbehoven för Riksutställningar kommer därvid att prövas på samma sätt som för andra myndigheter som berörs av omlokaliseringen. Regeringen avser att vid behov återkomma till med redovisningar av det fortsatta arbetet med omlokalisering av statliga myndigheter samt eventuella finansieringsfrågor som en följd av detta. Jag vill slutligen framhålla att omlokaliseringarna ska ske på ett sådant sätt att verksamheterna långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet och ambitionsnivå.
frs · GS121736 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1736 om fortsättning på ROT-avdraget i har frågat mig vad jag är beredd att vidta för åtgärder för att tillvarata de positiva effekter ROT-avdraget har gett. ekonomiska vårproposition aviserades att ROT-avdraget skulle återinföras för åtgärder vidtagna till . Anledningen till att ROT-avdraget återinfördes var att arbetslösheten i byggbranschen var nästan högre än i andra branscher. Det angavs att avdraget skulle vara begränsat till den tid då det kunde bedömas vara särskilt angeläget med stimulansåtgärder. var första gången det var möjligt att lämna en ansökan om ROT-avdrag och därför har någon utvärdering ännu inte hunnit ske. Jag delar emellertid frågeställarens uppfattning att det är viktigt att en bred utvärdering görs för att följa upp, inte bara hur det påverkat sysselsättningen, utan även vilka andra positiva effekter som ROT-avdraget haft. Jag avser emellertid inte att föreslå en förlängning.
frs · GS121737 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1737 om undantaget från skatteplikt för huvuddelägares aktier har frågat mig vilken inriktning jag givit utredningsarbetet i vad gäller förmögenhetsskattens eventuella framtid, särskilt vad avser att ersätta undantaget från skatteplikt för huvuddelägares aktier. I budgetpropositionen säger regeringen att den i det fortsatta arbetet med förmögenhetsskatten avser att överväga förändringar som syftar till att öka likformigheten och minska orättvisorna i beskattningen. En fråga som bör övervägas, säger regeringen vidare, är om undantaget för huvuddelägares aktier ska avskaffas och ersättas med ett tak för uttag av förmögenhetsskatt. För dagen har jag inga ytterligare besked att ge när det gäller det fortsatta arbetet med förmögenhetsskatten.
frs · GS121739 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1739 om postservice för småföretagare och hushåll har frågat mig hur jag ska klargöra för de svenska småföretagarna vad som kommer att hända med den dagliga postservice som de har behov av. Frågan är ställd mot bakgrund av Posten AB:s yttrande över Post- och kassaserviceutredningens slutbetänkande Postmarknad i förändring (SOU 2005:5) som överlämnades till regeringen. Det finns i utredningens slutbetänkande inte något förslag om att slopa kravet på femdagarsutdelning av post. Jag delar uppfattning att småföretagare och hushåll i hela landet har behov av god postservice. Statens ansvar för den så kallade samhällsomfattande posttjänsten som omfattar femdagsutdelning finns fastlagt i våra nuvarande bestämmelser på området. Det är Posten AB:s skyldighet att tillhandahålla en rikstäckande postservice och regler om det finns i 8§ postförordningen (1993:1709) och i de tillståndsvillkor som har beslutat ska gälla för . De svenska bestämmelserna i detta avseende överensstämmer med på postområdet. Regeringen deltar aktivt i EU:s arbete på postområdet och följer noga utvecklingen både på den svenska och den europeiska postmarknaden. Jag finner ingen anledning att föreslå någon ändring när det gäller kravet på femdagarsutdelning.
frs · GS121740 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1740 om tobaksprevention har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att rökavvänjningsprodukter får säljas lika fritt som snus. Detaljhandeln med tobaksvaror regleras i tobakslagen (1993:581). Ikraftträdandet av förbudet att röka på serveringsställen påverkar inte reglerna om detaljhandeln med tobaksvaror. Ett serveringsställe kan fortsätta att försälja rökverk och andra tobaksvaror. tog fram en rapport om rökavvänjning som riktar sig till landstingen som ett stöd att bygga upp rökavvänjningsverksamhet. Det är fortfarande stor skillnad i landet vilken rökavvänjningsverksamhet som erbjuds. Landstingen, såsom huvudmän för hälso- och sjukvården har ansvar för att erbjuda rökavvänjning, en bevisat förebyggande åtgärd. En stor del av de som försöker sluta röka eller använda tobak lyckas inte första gången, eftersom det är ett långvarigt beroende som ska brytas. Det krävs ofta ett antal försök innan man lyckas. av medicinsk metodik har i en rapport om metoder för rökavvänjning givit en bakgrund till faktorer som påverkar möjligheten att sluta röka. På cigarettpaketen finns telefonnummer till Sluta-röka-linjen vid , . Sluta-röka-linjen får 5 miljoner över statsbudgeten för att även kunna upprätthålla ett 020-nummer och en nationell täckning. Sluta-röka-linjen erbjuder personlig rådgivning per telefon med tobaksavvänjning. Läkemedel är avsedda att enligt läkemedelslagens definition lindra eller bota sjukdom eller sjukdomssymptom. Läkemedel som innehåller nikotin kan vara ett hjälpmedel för att sluta röka. finns flera godkända läkemedel för rökavvänjning. De ska lindra nikotinabstinens och förhindra återfall i rökning. Receptfria nikotinläkemedel finns i olika beredningsformer: plåster, tuggummi, sugtabletter, mikrotabletter som löses under tungan och inhalatorer. Vid godkännande av läkemedel som innehåller nikotin har, som för övriga läkemedel, ingått en bedömning av doseringsregim, kontraindikationer, varningar för försiktighet vid vissa sjukdomar samt vid graviditet och amning. Liksom för övriga läkemedel finns restriktioner att de enbart får säljas av apotek eller apoteksombud.
frs · GS121741 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1741 om ökningen av barndiabetes har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att i första steget stoppa ökningen och i andra steget minska den höga frekvensen av barndiabetes i . Låt mig först säga att jag delar oro för det höga antalet barn med diabetes typ 1, det som tidigare kallades ungdomsdiabetes, och hur detta kommer att påverka deras hälsa längre fram i livet. Orsakerna till typ 1-diabetes är till viss del okända men ärftlighet är en bidragande faktor. Mycket talar för att det snabbt ökande nyinsjuknandet i typ 1-diabetes är kopplat till en vikt- och längdökning tidigt i livet, vilket i sin tur beror på en överkonsumtion av energirika livsmedel. Typ 1-diabetes tycks krypa nedåt i åldrarna i alla välfärdssamhällen. Vetenskapliga studier visar att även måttlig vardagsmotion tycks skydda mot insjuknande i diabetes för kvinnor och män. Sannolikt gäller detta även för barn. Generella insatser för ökad fysisk aktivitet och ändrade kostvanor är nödvändiga redan tidigt i åldrarna. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att främja fysisk aktivitet. Fysisk aktivitet har också skrivits in i läroplanerna för och gymnasieskolan för att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att följa och stödja skolornas arbete med att implementera de nya målen och rapportera till regeringen hur de lyckats genomföra målet om 30 minuters fysisk aktivitet för alla elever. Ett nationellt resurscentrum för att främja fysisk aktivitet har inrättats. Centrets främsta uppgift är att stödja skolorna i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet. Centret ska också sprida erfarenheter och goda exempel från ämnet Idrott och hälsa och från andra insatser samt stödja och sprida forskning och utveckling. Regeringens "handslag med idrottsrörelsen". tillförs idrottsrörelsen, 2004@2006, under förutsättning att de bland annat intensifierar samarbetet med skolorna, öppnar dörrarna för fler att idrotta/motionera, satsar på flickors idrottande. Regeringen avser att lägga fram en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Syftet med en sådan handlingsplan är att vidta åtgärder som förbättrar förutsättningarna för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet och på så sätt bidra till det övergripande folkhälsomålet: Att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Regeringen har givit och i uppdrag att ta fram underlag för en sådan handlingsplan. Underlaget till handlingsplan överlämnades till regeringen och är ute på remiss och ska därefter beredas.
frs · GS121742 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1742 om finansiering av svensk klimatmodellering har frågat mig om jag är beredd att agera så att den långsiktiga finansieringen av det aktuella forskningsarbetet kan säkerställas. Det avser är den klimatforskning som bedrivs vid Rossby centrum, . Klimatforskningen vid Rossby centrum är en nationell resurs av stor betydelse för det klimatpolitiska arbetet. Att säkerställa denna kompetens är för mig en viktig angelägenhet. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med besked om den långsiktiga finansieringen av verksamheten vid Rossby centrum.
frs · GS121743 · 2005-06-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1708 om svenska ministrars uttalanden om barriären på , 1710 om rätt till skydd, 1717 om försvar mot terrorattacker och 1743 om Jämtins uttalande angående barriär har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att tydliggöra syn på rätt att skydda sina medborgare från terroristattacker. och har frågat statsminister vilka åtgärder han vidtagit eller avser att vidta för att nyansera vad som beskrivs som de senaste dagarnas israelfientliga uttalanden från svenska ministrar/uttalanden avseende svensk utrikespolitik. har frågat vad jag avser att göra för att uttrycka stöd för rätt till liv och skydd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågorna och med tanke på det snarlika innehållet besvarar jag samtliga frågor i ett sammanhang. Låt mig först understryka att jag inte delar uppfattning att statsrådet uttalande och omdömen skulle vara befängda, eller att det skulle vara angeläget att regeringens företrädare "hyfsar sitt språkbruk" som anser. Statsrådet gjorde under sitt besök i och de palestinska områdena en markering mot det israeliska folkrättsstridiga byggandet av en separationsbarriär på ockuperad mark. Hon uttryckte därvid också sin känslomässiga upplevelse. Genom att resa och uppleva saker på plats skaffar vi oss kunskap som vi inte kan få på något annat sätt. Närvaro innebär ofta starka känslor. Efter att själv ha besökt området och bevittnat konsekvenserna av separationsbarriären känner jag igen den känsla som gav uttryck för. Som politiker ställs vi ofta inför ett val av olika uttryckssätt. Hur vi uttrycker en upplevd känsla måste var och en få avgöra själv. och frågor om säkerhet ger anledning att upprepa den mångåriga svenska grundinställningen i frågan. har inte endast rätt, utan också skyldighet att skydda sin befolkning och sitt territorium. Denna uppfattning framfördes också av till såväl israeliska företrädare som medierna, däribland till TT , under hennes resa. Det finns inget motsatsförhållande mellan kritik mot att bygger delar av separationsbarriären på ockuperad mark och denna grunduppfattning. är i sin fulla rätt att uppföra barriären på egen mark, men de delar som byggs på ockuperad mark bryter mot internationell rätt. Denna uppfattning delar med i stort sett hela världssamfundet. har i ett rådgivande yttrande kommit till samma slutsats och i en resolution i stod ett enigt EU bakom denna uppfattning. Jag ser därmed heller ingen anledning att "nyansera de senaste dagarnas israelfientliga uttalanden" som föreslår. beskriver i sin fråga konflikten som mycket komplicerad och att kritik kan riktas mot bägge parter. Detta är också anledningen till att regeringen har varit tydlig och kommer att fortsätta vara tydlig i sin kritik mot såväl som den palestinska myndighetens agerande i olika skeenden av den israelisk-palestinska konflikten.
frs · GS121744 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1744 om vård i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att vård/behandling/undersökning inom EU behandlas likvärdigt vad gäller reskostnader. En patient kan erhålla vård i utlandet på olika villkor. När patienten remitteras av ansvarigt landsting är det oftast så att även bekostar resekostnaderna. När patienten däremot själv väljer att söka vård utanför gäller andra regler. Utanför EU har en patient, med undantag för vissa länder med vilka har avtal, inte rätt till ersättning för uppkomna vårdkostnader utan får betala dessa själv. Inom EU och EES-området kan en patient söka vård genom att ansöka om förhandstillstånd hos den lokala . I dessa fall gäller reglerna i EG-förordning 1408/71 som samordnar systemen för social trygghet inom EU. Förordningen anger att patienten får sitt vårdbehov tillgodosett i vistelselandet på bekostnad av det land där patienten är försäkrad. Resor omnämns inte särskilt och det finns inte heller praxis som säger att dessa ska ingå i den ersättning som utgår vid beviljat förhandstillstånd. har däremot tecknat ett särskilt avtal med de övriga nordiska länderna som bland annat inkluderar ersättning för resekostnader. sker inom en översyn av möjligheterna att söka ersättning för vård i andra EU- eller EES-länder med stöd av . I detta arbete behandlas bland annat frågan om reseersättning. Vad som blir resultatet av denna översyn är ännu för tidigt att säga.
frs · GS121745 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1745 om ungdomars sommarjobb har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att lösa problemet med att kommuner gör olika bedömningar av hur stor inkomst ett barn kan ha av eget arbete utan att det påverkar familjens rätt till ekonomiskt bistånd. tar upp en problematik som regeringen är mycket väl medveten om. Först och främst kan vi vara överens om att barn aldrig kan vara försörjningsskyldiga gentemot sina föräldrar. Regeringen har i proposition 2000/01:80 uttalat att barns tillgångar endast kan ligga till grund för bedömningen av den del av biståndet som gäller barnet. Biståndsbedömningen handlar då bland annat om i vilken utsträckning ett barn, vars föräldrar är beroende av ekonomiskt bistånd, liksom sina kamrater ska ha möjlighet att tjäna lite egna pengar. Det finns dock ingen praxis om hur stor del av ferieinkomsterna som barn bör få behålla. Det överlåts därför på enskilda kommuner att besluta om vilken policy som ska tillämpas. Regeringen tillsatte en särskild utredare som har i uppgift att föreslå åtgärder som underlättar övergången från bidragsberoende till försörjning av eget arbete. Utredaren ska, förutom de övergripande åtgärder som ingår i uppdraget, även komma med förslag på hur stort belopp av ungdomars inkomster från feriearbete som ska undantas vid biståndsberäkning. Jag avvaktar utredningens resultat.
frs · GS121746 · 2005-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1746 om statsministerns ansvar efter nej har frågat statsministern vilka initiativ han avser att vidta inom EU rörande förslaget till konstitutionellt fördrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen gör en i grund positiv bedömning av förslaget till ett nytt konstitutionellt fördrag. Fördragets ikraftträdande skulle på angelägna områden stärka EU, genom bland annat mer effektivt beslutsfattande, mer öppenhet och tydlighet, och ökat parlamentariskt inflytande. Att de franska och nederländska folkomröstningarna om fördraget givit negativa utslag innebär en uppenbar motgång i ratifikationsprocessen. Exakt hur de två länderna avser att följa upp resultaten vet vi emellertid inte . Några officiella krav på omförhandling har exempelvis inte uttalats. I en sammanvägd bedömning av den fortsatta ratifikationsprocessen måste beaktas att tio länder redan har givit sina klartecken till fördraget. Hänsyn måste alltså tas till både de negativa utslagen i och , och de positiva i de andra tio länderna. Det är också viktigt att respektera principen att varje enskilt land bör ta ställning till fördraget, utan att ett lands demokratiska process kortsluts av andra länders ställningstaganden. Vid Europeiska rådets ordinarie möte den 16@17 juni förutses EU:s stats- och regeringschefer diskutera den fortsatta ratifikationsprocessen. Regeringen kommer att verka för ett utfall av diskussionerna som skapar ökad klarhet kring den fortsatta hanteringen. Utslaget i de franska och nederländska folkomröstningarna, och den debatt som följt runtom i , väcker frågeställningar av bredare karaktär kring EU-samarbetet och den europeiska integrationen. Det finns ett behov av analys, debatt och reflektion. Också detta anser regeringen bör återspeglas i slutsatserna från det europeiska rådets möte.
frs · GS121747 · 2005-06-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1747 om polisutbildning till har frågat mig om jag avser att fullfölja löften om en utökad polisutbildning och att låta och kommun komma i fråga när det gäller att infria detta löfte. Jag har fått flera frågor om polisutbildningen och mitt svar blir detsamma som . Dagens polisutbildning som sjösattes fungerar bra på många sätt men behöver nu utvecklas vidare för att möta samhällets alltmer ökade krav på polisen. Därför kommer jag att ta initiativ till en utredning som får i uppdrag att utvärdera den befintliga polisutbildningen samt lämna förslag på förbättringar bland annat när det gäller innehållet i utbildningen och var utbildningen bör vara placerad i landet framöver. Det är således för tidigt att uttala sig om vilka utbildningsorter som kan bli aktuella.
frs · GS121748 · 2005-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1748 om besittningsskydd för butiksägare har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka en affärsdrivande lokalhyresgästs besittningsskydd vid uppsägning av hyresvärden på grund av skäl som inte är hänförligt till själva hyresförhållandet, exempelvis att hyresgästen inte vill köpa varor av hyresvärden. Inledningsvis vill jag framhålla att jag som statsråd inte får ingripa i ett enskilt fall. Det betyder också att jag inte är beredd att uttala mig om en pågående tvist. Rent allmänt gäller dock följande. En lokalhyresgäst har ett indirekt besittningsskydd. Det innebär att hyresgästen måste flytta från lokalen, om han eller hon blir uppsagd och inte kommer överens med hyresvärden om en förlängning av hyresförhållandet. Hyresgästen har dock rätt till ersättning för skada om hyresvärdens vägran att förlänga hyresförhållandet är att anse som obefogad. Tvister om hyresvärdens ersättningsskyldighet på grund av obefogad förlängningsvägran prövas av allmän domstol. En förutsättning för att en hyresgäst ska ha rätt till ersättning är dock att han eller hon har hänskjutit tvisten till . Vid en ersättningstvist får det alltså bedömas om hyresvärden haft befogad anledning att vägra att förlänga hyresförhållandet, exempelvis om hyresgästens vägran att fullgöra en avtalad skyldighet att köpa varor av hyresvärden utgör en sådan anledning. Alltsedan det indirekta besittningsskyddet infördes har det diskuterats om reglerna ger lokalhyresgästerna ett tillfredsställande skydd. har regelsystemet också setts över och ändringar genomförts som har inneburit att hyresgästens ställning har stärkts. Senaste gången som bestämmelserna ändrades var . Då infördes en rätt för hyresgäster till ersättning med minst en årshyra vid obefogad förlängningsvägran. Enligt min mening ger de nuvarande reglerna en rimlig balans mellan hyresvärdens och hyresgästens intressen. Jag följer dock givetvis utvecklingen noga.
frs · GS121749 · 2005-06-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1749 om införsel av alkohol och 1795 om halverade införselkvoter har frågat mig om jag avser att verka för att mer restriktiva regler införs inom EU för privat införsel av alkohol. har frågat mig vad jag har vidtagit för åtgärder för att de nordiska länderna och ska få gehör inom EU för sin målsättning att halvera införselkvoterna. Jag väljer att svara på båda frågorna . Målet för den svenska alkoholpolitiken är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Det ska uppnås genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende och genom att minska den totala alkoholkonsumtionen. Nationellt har arbetet med att genomföra och implementera den alkoholpolitiska handlingsplanen pågått . Jag anser att det är mycket angeläget att vi, förutom att vi också framöver aktivt arbetar nationellt med alkoholfrågor, bidrar till att föra diskussionen om mer restriktiva införselkvoter framåt internationellt. Frågan om införselreglerna är aktuell i ministerrådet och ligger under finansminister ansvar. driver med stöd av och frågan om att de så kallade indikativa nivåerna för privatinförsel ska halveras. Dessutom verkar för höjda minimiskatter på alkohol inom EU och ser rådsslutsatserna från som ett steg framåt i denna fråga. I slutsatserna uppmanas kommissionen att komma med ett förslag som innebär att minimiskatterna räknas upp med hänsyn till inflationen sedan alkoholskattedirektivet infördes . Kommissionen ombeds även hantera de klassificeringsproblem som uppstått, med den så kallade alkoläsken. Parallellt med detta arbetar aktivt för att kommissionen ska presentera en övergripande strategi på alkoholområdet. Målet med strategin är att skapa en gemensam plattform för att minska alkoholskadorna inom EU. Strategin avser att identifiera de områden där EU kan bidra till att stärka medlemsländernas egna alkoholpolitiska insatser. Den kommer att utgöra en viktig del i EU:s folkhälsoarbete och kan strategin bidra till att öka kunskapen om alkoholens negativa effekter och dess roll som en av de viktigaste bestämningsfaktorerna för den framtida hälsan inom EU.
frs · GS121750 · 2005-06-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1750 om sockerbetsodlare har frågat mig hur jag avser att fördela kompensationen för det sänkta pris och minskade kvoter som EU menar ska betalas till brukarna för att mildra effekterna av reformen. Än har inget förslag om marknadsordningen för socker kommit från kommissionen. När detta har presenterats kan vi från svensk sida ta ställning till i vilken utsträckning vi vill framföra förslag till ändringar i förslaget. När det slutliga beslutet tagits i ministerrådet kommer vi att på samma sätt som vid tidigare reformer behöva ta ställning till hur tillämpningarna bör se ut i . Vi vet inte vilka möjligheter det enskilda landet kommer att få vad gäller att besluta om särskilda nationella tillämpningsregler.