frs · GS12743 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:743 om orkanberedskap har frågat statsrådet om hon tänker vidta några åtgärder för att förbättra samhällets beredskap inför orkaner. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som svarar på frågan. En kris som inträffar i , oavsett vilken typ av kris det är, får konsekvenser i en kommun. Den inträffar i den vardagliga verksamhet som bedrivs av kommunen eller av näringslivet. Alltså måste planeringen för att möta kriser, och förmågan att hantera dem, i första hand vara en uppgift för den kommun eller det företag där en kris kan inträffa. Som ett led i detta har till exempel kommunen ansvaret för den kommunala räddningstjänsten. Lagstiftningen ger räddningsledaren omfattande befogenheter när det gäller räddningstjänstinsatser. Det är med detta underifrånperspektiv som åtgärder vidtagits för att förbättra krishanteringsförmågan på lokal nivå. trädde lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting i kraft. Lagen innebär bland annat att i kommuner och landsting ska det finnas en fullgöra uppgifter under extraordinära händelser samt att en gång per mandatperiod ska en plan fastställas för hur extraordinära händelser ska hanteras. Staten och har mot bakgrund av den nya lagen om extraordinära händelser kommit överens om kommunernas uppgifter och ersättning i det nya krishanteringssystemet. Överenskommelsen innebär att kommunernas uppgifter i krisberedskapen anpassas till den breddade hotbild samhället möter . Enligt avtalet ska kommunerna bland annat genomföra risk- och sårbarhetsanalyser för all verksamhet som måste upprätthållas vid en extraordinär händelse, verka för en samordning av statens, , företags och organisationers förberedelser för hanteringen av en extraordinär händelse och regelbundet utbilda och öva politiker och tjänstemän så att de kan lösa sina uppgifter. Dessutom ska kommunerna hålla informerad om vad som görs för att minska risker och sårbarhet i kommunen och för att förbättra krishanteringsförmågan. För de nya uppgifter som kommunen får tillförs kommunerna . Ett förslag till rättslig reglering av detta överlämnades till mig . Regeringen avser att återkomma till med anledning av förslaget. ersattes räddningstjänstlagen av lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Lagen innebär bland annat att kommunernas möjlighet att anpassa det förebyggande arbetet, tillsynsverksamheten och räddningstjänstorganisationen efter lokala förhållanden ökar. Genom en minskad detaljreglering och en större erfarenhetsåterföring kommer effektiviteten att öka i det olycksförebyggande och skadeavhjälpande arbetet. Jag har inhämtat från att man inom ramen för sitt tillsynsansvar kommer att följa upp de problem som förekommit då det gäller kontakter med . När det gäller det fortsatta arbetet med att förbättra samhällets krishanteringsförmåga avser regeringen att överlämna en proposition till som kommer att handla om samhällets säkerhet och beredskap. I den propositionen kommer frågan om robusthet i elförsörjningen och elektroniska kommunikationer att ingå. Jag kan också nämna att staten över anslaget 7:5 Krisberedskap, satsar ca för elberedskapsåtgärder. Regeringen tar beredskapen inför naturolyckor på största allvar. I partiledardebatten i uttalade statsministern att regeringen kommer att tillsätta en utredning för att analysera hur samhället kan bli mera robust mot klimat- och miljörelaterade påfrestningar. Dessa frågor har också en tydlig internationell dimension. Regeringen kommer därför att ta motsvarande initiativ inom Europeiska unionen. Vidare kan nämnas att regeringen avser att överlämna en klimatproposition till .