ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122096 · 2005-08-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2094 om sänkningen av transportbidraget till Norrlandsföretag och 2096 om transportstöd för Norrlandsföretagen har frågat mig vad jag tänker göra för att kompensera de norrländska företagen för den sänkta transportersättningen. har frågat näringsministern hur han avser att hantera den uppkomna situationen för enskilda företag med anledning av de hastigt och kraftigt sänkta transportstöden. Arbetsordningen är så fördelad i regeringen att det är jag som ska svara på båda frågorna. och har ställt två liknande frågor varpå jag väljer att svara gemensamt på frågorna. Låt mig först understryka att regeringen kontinuerligt arbetar med att stärka näringslivets generella förutsättningar. Regeringen har beslutat om ett stort antal åtgärder, bland annat inom kapitalförsörjning, regelförenkling och infrastrukturinvesteringar, som gynnar företagen i hela , även Norrlandsföretagen. Regeringen aviserade i vårpropositionen förslag om att sänka anslaget inom utgiftsområde 19 Regional utveckling med för att finansiera utgifter till följd av stormen i . De anslag som är möjliga att sänka inom utgiftsområdet är anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder som primärt avses regional medfinansiering av tillväxtprogram, strukturfondsinsatser och företagsstöd, och anslag 33:3, Transportbidrag. I samråd med samarbetspartierna har regeringen fördelat besparingen med på vartdera anslaget. Det innebär att anslaget 33:3, Transportbidraget sänks från till . Frågan kommer att prövas på nytt i samband med budgetpropositionen . Nuvarande transportbidrag är godkänt till och med av kommissionen. Därutöver har anslaget 33:3 Transportbidrag belastats på grund av stigande transportkostnader i samband med ökad transportvolym. Att det går bra för de norrländska företagen vilket leder till ökad transportvolym är i sig självklart positivt för hela . Vidare har en större aktör beviljats stödet retroaktivt , vilket innebär ytterligare belastning på anslaget . Sänkningen av stödnivåerna behövde därför bli större än vad som krävs för att enbart finansiera utgifter till följd av stormen. Då bidraget betalas ut i efterhand behövde ändringarna träda i kraft för att få genomslag på statsbudgeten 2006. Utgiftsområdet för regional utveckling är viktigt för hela vårt lands möjligheter till positiv utveckling och livskraft. Jag är medveten om hur oerhört viktigt transportstödet är för våra företag i norra och kommer därför att följa besparingarnas konsekvenser noga. Besparingar innebär alltid svåra prioriteringar och vägval.
frs · GS122097 · 2005-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2097 om finsk eldningsolja har frågat mig vilka insatser jag avser att vidta för att minska smugglingen av lågbeskattad eldningsolja, så kallad rödolja, från till . En ökad harmonisering har skett av energibeskattningen inom EU genom det nya energiskattedirektivet. Direktivet har inneburit höjda minimiskattenivåer för beskattning av olja. fråga avser införsel till av olja, som i frigjorts för konsumtion och där beskattats med den finska skatt som gäller för användning för uppvärmning. Enligt gällande regler beskattas sådan olja även i . De stora skillnaderna i skatt på eldningsolja mellan och medför en risk för att olja förs till utan att skatt betalas här. beslutade om utvidgade straffrättsliga åtgärder mot skatteundandraganden avseende bland annat oljeprodukter (prop. 2004/05:149, bet. 2004/05:SkU32). De nya reglerna har trätt i kraft och har gett myndigheterna ökade möjligheter att effektivt bekämpa införsel av olja som sker från utan att skatt betalas i . Skatterna på bränslen utgör i viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. En sänkning av skatterna ned mot den nivå som gäller i skulle motverka de av fastställda målen för miljöpolitiken och den ökade miljöstyrningen av skattesystemet. Jag har därför inga planer på att föreslå några sänkningar av beskattningen av eldningsolja.
frs · GS122098 · 2005-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2098 om möjligheter för gifta med olika nationell bakgrund att få stanna i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjligheterna ska finnas för svenska personer som ingår eller har ingått äktenskap att leva tillsammans i när den ena partnern kommer från ett icke EU-land. Jag är förhindrad att uttala mig om enskilda ärenden hos och , men vill allmänt framhålla följande. Enligt utlänningslagen får uppehållstillstånd ges till en utlänning som är gift eller sambo med någon i bosatt person, om förhållandet framstår som seriöst och särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. Vid den prövning som görs är utgångspunkten att det rör sig om ett seriöst förhållande, men omständigheter kan föreligga som talar mot detta. Enligt huvudregeln ska ett uppehållstillstånd vara ordnat före inresan till , men i undantagsfall kan tillstånd även sökas i . Jag vill i sammanhanget också upplysa om att regeringen med anledning av EG-direktivet 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening, har för avsikt att lämna en proposition till . Propositionen syftar till att ytterligare stärka den principiella rätten till familjeåterförening med make eller sambo för en i bosatt person.
frs · GS122099 · 2005-08-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2099 om regeringens uppfattning om rimliga prioriteringar, 2105 om verkningarna av regeringens beslut om minskat transportstöd till företag i samt 2106 om regeringens information om minskat transportstöd till företag i har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att vidta för at mildra effekterna av den aviserade besparingen på av transportbidraget. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att motverka att regeringens beslut får negativa regionala följder för företag och sysselsättning i de berörda Norrlandslänen, samt om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att företag får reda på ändringar i regeringens regler för transportstöd för att kunna undvika dramatiska förändringar i företagens verksamheter till men för sysselsättningen i . Jag väljer att besvara frågorna samlat. Låt mig först understryka att regeringen kontinuerligt arbetar med att stärka näringslivets generella förutsättningar. Regeringen har beslutat om ett stort antal åtgärder, bland annat inom kapitalförsörjning, regelförenkling och infrastrukturinvesteringar, som gynnar företagen i hela , även Norrlandsföretagen. Regeringen aviserade i vårpropositionen förslag om att sänka anslaget inom utgiftsområde 19 Regional utveckling med för att finansiera utgifter till följd av stormen i . I samråd med samarbetspartierna fördelades av besparingen på transportbidragsanslaget och på länsanslaget. Frågan om transportbidraget prövades på nytt i samband med regeringens budgetöverläggningar på . Budgetöverläggningarna resulterade i att det är nödvändigt med någon besparing på för att bekosta stormen i genom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Regeringen bedömer också att transportbidragsanslaget behöver tillföras för att bekosta ökade utgifter. Frågan om transportbidragets anslagsnivå behandlas i samband med budgetpropositionen .
frs · GS122100 · 2005-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2100 om hotet mot torvnäringen i har frågat mig om jag är beredd att ta omedelbara initiativ för att förbättra de konkurrensförutsättningar som torven har på energimarknaden. Dagens användning av energitorv är en följd av de stöd till pannor för torveldning som lämnades under för att minska det då stora beroendet av olja för uppvärmning. Ett annat sätt att främja användningen av energitorv har varit att undanta bränslet från koldioxidskatt. har ett antal nya ekonomiska styrmedel introducerats, elcertifikatssystemet och handel med utsläppsrätter, vilket föranlett nya överväganden. Vid behandlingen av propositionen om elcertifikat drog näringsutskott slutsatsen att torv bör ingå i elcertifikatssystemet. Skälen för denna slutsats är enligt utskottets betänkande miljömässiga. Om torv inte blir certifikatberättigat, kommer torven som bränsle i kraftvärmeverk att konkurreras ut av kol, vilket enligt utskottet leder till ökade miljöstörande utsläpp. beslutade i enlighet med betänkandet. Till följd av beslut ingår torven i elcertifikatssystemet. När det gäller torvens ställning i systemet för handel med utsläppsrätter, styrs detta av den internationellt bestämda definitionen av torv. Enligt IPPC:s definitioner räknas torv som fossilt bränsle och därför har torven fått denna ställning i handelssystemet. Detta är enligt min mening rimligt mot bakgrund av utsläppen av koldioxid från dagens torvanvändning. Jag är däremot positiv till de idéer som finns inom torvbranschen att inrikta det framtida torvbruket till de marker som är mer fördelaktiga när det gäller utsläpp av klimatpåverkande gaser. Ett exempel på sådan mark är utdikad torvmark där det växer avverkningsmogen skog. Syftet med utformningen av de gällande olika styrmedlen är att nå visionen att på lång sikt baserar energitillförseln på förnybar energi. En minskad användning av fossila bränslen såsom kol och successiv övergång mot ökad användning av biobränslen är en förutsättning för detta.
frs · GS122101 · 2005-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2101 om alternativ till användning av Roundup har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de statliga verken ska vara goda föredömen och byta ut miljöfarliga bekämpningsmedel mot alternativ som är bättre ur miljösynpunkt. Som bakgrund till denna fråga pekar hon på användning av det kemiska bekämpningsmedlet Roundup vid bekämpning av ogräs på banvallar och bangårdar. Att minska riskerna med användning av kemiska bekämpningsmedel är ett viktigt led i att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och en högt prioriterad fråga för regeringen. Som framhåller är det också viktigt att de statliga myndigheterna är föredömen i detta arbete. Statliga myndigheter har regeringens uppdrag att medverka i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmål. Ett antal myndigheter, däribland , har ett särskilt sektorsansvar i miljömålsarbetet. Detta innebär att de ska vara pådrivande i arbetet för att uppnå miljömålen inom sina respektive sektorer. Dessutom pågår arbetet med miljöledningssystem i statliga myndigheter. är en av de 220 myndigheter som har regeringens uppdrag att införa miljöledningssystem. Vid bekämpning av ogräs på banvallar används bekämpningsmedlet som innehåller den verksamma beståndsdelen glyfosat. Kemikalieinspektionen har godkänt medlet för detta användningsområde. Glyfosat binds i banvallen till partiklar och rörligheten i marken blir därför begränsad. Risken för läckage till omgivande vatten eller till grundvatten bedöms som liten. samarbetar med kring metoder för vegetationsbekämpning, både då det gäller kemisk bekämpning och alternativa metoder. har tekniken för spridning av bekämpningsmedel utvecklats för att öka precisionen och minska dosen. Man har också prövat en rad olika alternativa metoder för ogräsbekämpning, men har ännu inte hittat någon som givit tillfredställande resultat. Det är viktigt att både och andra myndigheters arbete med att minska riskerna med användning av kemiska bekämpningsmedel fortsätter. Min bedömning att de styrsignaler och verktyg som behövs för att detta arbete ska fortsätta finns på plats.
frs · GS122102 · 2005-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2102 om återinfört bidrag för eget boende har frågat mig om regeringen överväger att återinföra bidraget för eget boende. Regeringen har uppmärksammat att andelen asylsökande i eget boende har ökat. Antalet har däremot minskat. Det är ännu för tidigt att säga något om hur borttagandet av bostadsersättningen påverkar valet av boendeform för dem som nyanländer. Som regeringen anförde i proposition 2004/05:28 var skälet för borttagandet av bostadsersättningen att komma till rätta med några av de negativa effekter som asylsökandes val av eget boende har visat sig ha. Det egna boendet innebär i många fall trångboddhet och att asylsökande koncentreras till bostadsområden i storstadsregionerna där majoriteten av befolkningen har utländsk bakgrund. Det faktum att många som väljer eget boende ofta byter bostad försvårar också för myndigheter och kommuner att organisera ett bra mottagande genom att erbjuda skola, hälsovård och tandvård för barn. Att återinföra bostadsersättningen skulle kunna innebära att de problem jag redogjort för ovan ytterligare skulle öka. Det är mot den bakgrunden inte aktuellt för regeringen att återinföra bostadsersättningen. Regeringen fortsätter följa frågan om de asylsökandes boende och avser att återkomma med förslag.
frs · GS122103 · 2005-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2103 om skyddad identitet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att få systemet med skyddad identitet att fungera bättre för att ge hotade kvinnor ett bra skydd. Frågor om våld och hot mot kvinnor är ett prioriterat område för mig och för regeringen. Det är samhällets uppgift att på bästa sätt skydda kvinnor som utsätts för hot eller våld. För att samhällets skydd ska fungera effektivt krävs att rättsväsendets myndigheter samarbetar med och andra aktörer som på olika sätt bidrar till att stödja och skydda kvinnor. Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder som syftar till att förbättra samhällets stöd och skydd för kvinnor som utsätts för mäns våld. Till exempel har nya regler i lagen om besöksförbud införts för att öka möjligheterna att ge dessa kvinnor skydd. För att ytterligare öka stödet till våldsutsatta kvinnor kommer regeringen att avsätta som bland annat ska användas till kvinnor och deras barn. Ett led i samhällets skydd är möjligheten att sekretessbelägga personuppgifter i folkbokföringen. Frågor som hör samman med hur systemet med skyddade personuppgifter fungerar har berörts i olika utredningar. annat Offentlighets- och sekretesskommitténs samt betänkanden finns förslag som syftar till att systemet ska förbättras. Båda dessa betänkanden bereds inom . I avvaktan på att arbetet med dessa betänkanden ska färdigställas är det nu inte aktuellt med andra åtgärder för att stärka skyddet för personuppgifter i folkbokföringen. Men jag är inte främmande för att ta initiativ till andra åtgärder som kan förbättra skyddet för kvinnor som utsätts för våld eller hot.
frs · GS122104 · 2005-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2104 om rymningarna från ungdomshem har frågat statsministern om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att samhället ska skyddas från rymningsbenägna brottslingar, också de som är unga eller som begått brottet . Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på denna fråga. Jag delar uppfattning att det är avgörande för förtroendet för rättssamhället att påföljder verkställs på ett säkert sätt. Detta gäller all verkställighet, inte bara inom ramen för kriminalvården. Det är givetvis inte heller acceptabelt att ungdomar som avtjänar sluten ungdomsvård (LSU) rymmer från ungdomshem. Syftet med att ha särskilda ungdomshem är att ungdomar som begått brott ska beredas vård och behandling i väl anpassad miljö. Det är viktigt att behandlingen möjliggör för den unge att på bästa sätt återanpassas till att klara ett liv ute i samhället. Målsättningen är att ungdomarna inte ska återgå i brottslighet efter verkställighet. En förstärkning av säkerheten får inte ställas i motsatsförhållande till det återfallsförebyggande arbetet utan ska i stället ses som en förutsättning. För att man ska lyckas krävs att de dömda inte avviker från behandlingshemmet. Inledningsvis vill jag påpeka att antalet avvikningar har minskat väsentligt från de särskilda ungdomshem som tar emot unga som dömts till sluten ungdomsvård. (SiS) arbetar kontinuerligt med säkerheten. En viktig del i säkerhetsarbetet är de risk- och hotbedömningar som ligger till grund för beslut om graden av öppenhet och för permissioner. Antalet dömda till sluten ungdomsvård har stadigt ökat alltsedan lagen trädde i kraft . Klienterna är våldsbenägna och de flesta har dömts för brott med våldsinslag. Den kraftiga ökningen av antalet ungdomar som dömts till LSU samt de våldsbenägna klienterna ställer särskilda krav på säkerhet. har SiS tagit fram nya säkerhetsföreskrifter avseende den interna säkerheten. Med anledning av de uppmärksammade rymningar som skett har säkerheten vid Sundbo ungdomshem utretts och skalskyddet kommer att förbättras och förstärkas. SiS har även beslutat att starta en omfattande intern utredning för att se över den totala säkerheten för LSU-dömda. Utredningen kommer bland annat att granska om rutinerna behöver skärpas ytterligare och hur den fysiska säkerheten kan förbättras. Vidare ska arbetet med risk- och behovsbedömningar granskas. En expertgrupp inom säkerhetsområdet ska finnas till stöd. Förslag till åtgärder kommer att presenteras . pågår det inom med förslagen i betänkande Ingripanden mot unga lagöverträdare. Utredningen har haft i uppdrag att följa upp och vidareutveckla påföljdsreform såvitt avser unga lagöverträdare. Avslutningsvis vill jag också nämna det möte jag hade med cheferna för de sex institutioner som har LSU-ungdomar för att diskutera det säkerhetsarbete som pågår. Vid mötet framhöll jag vikten av att påskynda den utredning av säkerheten som SiS inlett.
frs · GS122105 · 2005-08-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2099 om regeringens uppfattning om rimliga prioriteringar, 2105 om verkningarna av regeringens beslut om minskat transportstöd till företag i samt 2106 om regeringens information om minskat transportstöd till företag i har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att vidta för at mildra effekterna av den aviserade besparingen på av transportbidraget. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att motverka att regeringens beslut får negativa regionala följder för företag och sysselsättning i de berörda Norrlandslänen, samt om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att företag får reda på ändringar i regeringens regler för transportstöd för att kunna undvika dramatiska förändringar i företagens verksamheter till men för sysselsättningen i . Jag väljer att besvara frågorna samlat. Låt mig först understryka att regeringen kontinuerligt arbetar med att stärka näringslivets generella förutsättningar. Regeringen har beslutat om ett stort antal åtgärder, bland annat inom kapitalförsörjning, regelförenkling och infrastrukturinvesteringar, som gynnar företagen i hela , även Norrlandsföretagen. Regeringen aviserade i vårpropositionen förslag om att sänka anslaget inom utgiftsområde 19 Regional utveckling med för att finansiera utgifter till följd av stormen i . I samråd med samarbetspartierna fördelades av besparingen på transportbidragsanslaget och på länsanslaget. Frågan om transportbidraget prövades på nytt i samband med regeringens budgetöverläggningar på . Budgetöverläggningarna resulterade i att det är nödvändigt med någon besparing på för att bekosta stormen i genom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Regeringen bedömer också att transportbidragsanslaget behöver tillföras för att bekosta ökade utgifter. Frågan om transportbidragets anslagsnivå behandlas i samband med budgetpropositionen .
frs · GS122106 · 2005-08-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2099 om regeringens uppfattning om rimliga prioriteringar, 2105 om verkningarna av regeringens beslut om minskat transportstöd till företag i samt 2106 om regeringens information om minskat transportstöd till företag i har frågat mig om vilka initiativ jag är beredd att vidta för at mildra effekterna av den aviserade besparingen på av transportbidraget. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att motverka att regeringens beslut får negativa regionala följder för företag och sysselsättning i de berörda Norrlandslänen, samt om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att företag får reda på ändringar i regeringens regler för transportstöd för att kunna undvika dramatiska förändringar i företagens verksamheter till men för sysselsättningen i . Jag väljer att besvara frågorna samlat. Låt mig först understryka att regeringen kontinuerligt arbetar med att stärka näringslivets generella förutsättningar. Regeringen har beslutat om ett stort antal åtgärder, bland annat inom kapitalförsörjning, regelförenkling och infrastrukturinvesteringar, som gynnar företagen i hela , även Norrlandsföretagen. Regeringen aviserade i vårpropositionen förslag om att sänka anslaget inom utgiftsområde 19 Regional utveckling med för att finansiera utgifter till följd av stormen i . I samråd med samarbetspartierna fördelades av besparingen på transportbidragsanslaget och på länsanslaget. Frågan om transportbidraget prövades på nytt i samband med regeringens budgetöverläggningar på . Budgetöverläggningarna resulterade i att det är nödvändigt med någon besparing på för att bekosta stormen i genom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Regeringen bedömer också att transportbidragsanslaget behöver tillföras för att bekosta ökade utgifter. Frågan om transportbidragets anslagsnivå behandlas i samband med budgetpropositionen .
frs · GS122107 · 2005-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2107 om EU:s gemensamma Kubapolitik undrar vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de arresteringar av oppositionella som gjordes i samt för att EU ska ompröva beslutet att lyfta de diplomatiska sanktionerna gentemot . Hävandet av EU:s så kallade juniåtgärder skedde eftersom det visat sig att åtgärderna inte ledde till önskad effekt. Regeringen strävar efter att försöka ha en öppen dialog vilket dock inte är detsamma som att vi stöder regimen i landet eller delar dess värderingar. Att häva åtgärderna var ett beslut som fattades på EU-nivå och som stöddes av . EU, genom ordförandelandet , markerade att gripanden av demonstranterna var oacceptabla genom uttalanden , där man både uttryckte sin oro över händelserna och krävde frisläppande av fångarna. Denna oro har även uttryckts via ordförandeskapet under flera samtal på hög politisk nivå. Det stämmer att det varit en svår sommar för de oppositionella på . blir inhemska kritiska yttranden mot den kubanska regeringens politik allt vanligare. och EU fortsätter sin aktiva och kritiska dialog med olika segment av det kubanska samhället, i en strävan efter ett demokratiskt och pluralistiskt .
frs · GS122108 · 2005-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2108 om finansiering av pilotprojekt för lokal samförvaltning av fisket har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att arbetet med samförvaltningsprojekten inte fördröjs på grund av svårigheter med finansieringen. Regeringen anser att det finns väsentliga fördelar med att utveckla samarbetsformer och beslutprocesser kring förvaltningen inom ramen för de möjligheter som finns för att reglera fisket i kustområdena. En rad studier har visat hur lagar och regleringar har betydligt större möjligheter att efterlevas om de uppfattas som legitima. Erfarenheter har visat att en mer öppen dialog och utvecklat förankringsarbete är nödvändigt. På så vis kan berörda aktörers olika erfarenheter och kunskaper utnyttjas för att kunna ta hänsyn till de förhållanden som råder i ett specifikt vattenområde. Det är i detta sammanhang man ska se arbetet med utvecklingen av lokal och regional samförvaltning av fisket. Regeringen har uppdragit åt att samordna arbetet med dessa pilotprojekt. avsattes till för arbete med pilotprojekten. Vidare har som samordnare av projekten tittat på ytterligare finansiering genom att använda sig av FoU-medel samt medel som lokala intressenter bidrar med. Rörande delfinansiering genom bland annat EU:s strukturstöd undersöker man olika alternativ för att driva pilotprojekten vidare. Arbetet med lokal och regional samförvaltning bygger på ett brett deltagande av olika intressenter. Jag vill i det här sammanhanget understryka att alla berörda parters delaktighet i processen är en förutsättning för att vi ska lyckas. Jag följer detta arbete med stort intresse.