ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111388 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1388 av () till statsrådet om handelssystem med SO2 och NOx NOx, eller kväveoxider, är luftburna ämnen som bidrar till övergödningen genom att kväve (N) tillförs haven i form av luftnedfall. Inom EU beräknas sjöfarten fördubbla sina utsläpp och beräknas då stå för merparten av luftutsläppen av NOx inom EU. Ett handelssystem för NOx och SO2 skulle dock snabbt kunna minska dessa utsläpp radikalt. En katalysator på ett fartyg minskar NOx-utsläppen och fartygen kan gå över till lågsvavligt bränsle. Tekniken finns men problemet är att en redare som investerar "för mycket" i miljöanpassning blir utkonkurrerad av redare som inte gör något alls. Ett utsläppshandelssystem skulle gynna de redare som vill gå före. och vill att EU startar ett handelsystem för SO2 och NOx på samma sätt som redan skett med CO2. har redan startat ett nationellt system. Ett handelsystem styr insatserna till de mest kostnadseffektiva åtgärderna vilket vi alla givetvis tjänar på. Det är dags att inse att vi förfogar över ett nytt och effektivare verktyg inom miljöområdet. Politikerna kan besluta om hur mycket som totalt får släppas ut, utsläppshandelssystemet ser till att målet nås på det mest kostnadseffektiva sättet. Min fråga till infrastrukturminister är vilka åtgärder hon ämnar vidta för att ett handelssystem med SO2 och NOx som kommer till del snabbt införs.
fr · GS111389 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1389 av () till statsrådet om effektivare skyddsåtgärder för IMO har klassat som ett särskilt känsligt havsområdet (PSSA). Detta är ett mycket viktigt steg för att kunna vidta åtgärder mot miljöhoten, till exempel en katastrofal oljeolycka, på grund av osäker sjöfart. leder det internationella arbetet med att utarbeta en uppsättning ytterligare effektiva skyddsåtgärder (APM:s) för att konkretisera skyddsåtgärderna för . Den ansökan som lämnats in har av många, inte minst liberalerna, kritiserats för att inte innehålla tillräckligt med skyddsåtgärder och inte hellre utnyttja tillfället att pröva det internationella regelverkets möjligheter. I vår interpellationsdebatt i frågan 27/1 2005 uppgav infrastrukturministern: "Även om jag tycker att vi skulle kunna ha en vassare PSSA-ansökan än vad som är möjligt mot det regelverk som finns är jag ändå övertygad om att det är bättre att ta det här första steget och sedan fortsätta att driva krav på ytterligare förändringar och åtgärder som vi tycker att IMO skulle driva . Vi kan till och med skicka med dem som vi lämnar in PSSA-ansökan." Jag vill fråga statsrådet om förslag på ytterligare förändringar och åtgärder bifogades den slutliga PSSA-ansökan eller hur statsrådet i annat fall konkret har agerat för att ytterligare effektiva skyddsåtgärder för ska komma till stånd.
fr · GS111390 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1390 av () till utbildnings- och kulturminister om forskningen om Havsmiljöarbetet är splittrat. Flera departement och myndigheter är inblandade i ansvaret för våra hav. Problemet är att många av dessa departement och myndigheter arbetar efter olika inriktningar och målsättningar. Myndigheternas återrapportering och åtgärdsförslag bygger på för dem viktiga samband mellan mål och måluppfyllelse, men tyvärr saknas övergripande analys av de långsiktiga effekterna och samordnat agerande. Den forskningen är också splittrad och bedrivs dels av ett flertal universitet med , dels av . Kunskapsutbytet mellan universiteten och är begränsat. ansvarar för den nationella miljöövervakningen i haven, som utförs av en mängd olika aktörer. I rapport efter rapport får vi bevis på havens, och speciellt , ekologiska kris, men tillräcklig kunskap finns inte tillgänglig och fortfarande råder osäkerhet om vilka åtgärder som bäst möter problemen. har det talats om att öka nyttan av befintlig forskning, om ökat utbyte mellan forskning och miljöövervakning och om nya medel för relevanta forskningsfrågor. Jag vill därför fråga utbildningsminister vilka åtgärder i denna riktning han vidtagit.
fr · GS111391 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1391 av () till utbildnings- och kulturminister om finska tv-sändningar i När det analoga tv-nätet släcks ned kommer tittarna ha fått betala stora summor för boxar till sina tv-apparater. Men det är inte det enda bekymret. I kan finsktalande invånare se och lyssna på finska YLE, som många också anser ger ett viktigt tillskott i det nordiska samarbetet och en breddning av kulturutbudet. Enligt uppgift lär dessa sändningar ha blivit "bortglömda" i den planerade processen. Med anledning av detta vill jag fråga utbildnings- och kulturminister om han kommer att agera för att de finska YLE-sändningarna inte ska försvinna när det analoga nätet släcks.
fr · GS111392 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1392 av () till utbildnings- och kulturminister om examinationsrätt vid högskola växer och utbildningsbehovet i regionen är stort. skapades för att stödja en positiv samhällsutveckling i och bör få fortsätta på den vägen. En viktig del i högskolans arbete är att bredda rekryteringen och därigenom höja utbildningsnivån i . Högskolan har utvecklat en profil med utbildning och forskning över de traditionella akademiska ämnesgränserna. Detta ger både bredd och djup. För att högskolan ska fortsätta att utvecklas i den här riktningen krävs egen examinationsrätt på de humanistiska och samhällsvetenskapliga vetenskapsområdena. Om inte detta säkras kommer grundutbildningen att utvecklas enligt villkor som andra lärosäten ger, eftersom grundutbildning och forskarutbildning ska vara "kompatibla". Examinationsrätt innebär att högskolan själv ansvarar för forskarutbildningens inriktning, planering och genomförande. Detta är en förutsättning för att forskarutbildningen ska kunna utvecklas i enlighet med högskolans profil. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att högskolan i ska fortsätta att utvecklas positivt?
fr · GS111393 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1393 av (-) till statsrådet om jämställdheten inom Försvarsmakten Försvaret ska minska resurserna för jämställdhetsarbetet. De som arbetar med frågorna inom Försvarshögkvarteret uppger att de känner sig motarbetade. De beskriver, i en intern rapport, att resursminskningens konsekvenser blir en omorganisation som speglar medvetna eller omedvetna attityder som önskar att Försvarsmaktens personal ska bestå av "vita heterosexuella män, , födda av tredje generationens svenska föräldrar, som visar att de är riktiga män genom en rejäl bakfylla på jobbet då och då". Den sitter i väggarna, säger en av de anställda (DN ) hotar JämO försvaret med 750000kr i vite för att man inte lever upp till jämställdhetslagen. Det är uppenbart att Försvarsmakten brister i kunskaper om både jämställdhetslagstiftningen och dess tillämpning. Den feministiska analys som regeringen vill ska genomsyra samtliga politikområden tycks inte ha nått Försvarshögkvarteret. Jag vill fråga statsrådet: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att kunskapen om den patriarkala maktordningen och dess diskriminerande konsekvenser fortsättningsvis ska prägla Försvarsmaktens verksamhet?
fr · GS111394 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1394 av () till försvarsminister om förbättrad beredskap och skydd mot oljeolyckor Hotet att en oljekatastrof lik den som inträffade utanför ska inträffa i på grund av den starkt ökande trafiken av oljetransporter i undermåligt tonnage bland annat till är reellt och ökar. Vetskapen att olja fraktas över @ motsvarande 200 @ borde vara väckarklocka nog för att öka insatserna för att rädda detta känsliga hav. beredskap och möjlighet att ta hand om utsläpp är starkt begränsad, kanske 5000@10000 ton. De fartyg som fraktar olja över kan ha i lasten. Prestigekatastrofen utanför i början av mandatperioden har följts av en tät rad oljebefläckade incidenter med tanker i . Det är inte längre frågan om en större oljeolycka inträffar utan när! Havsmiljöarbetet är splittrat. Flera departement och myndigheter är inblandade i ansvaret för våra hav. Det är svårt att få ett samlat grepp över de åtgärder som vidtas. Jag vill därför fråga försvarsminister vilka konkreta åtgärder hon vidtagit för att kraftfullt förbättra vår beredskap och förmåga att förebygga och hantera oljeskador och riktigt stora utsläpp i samband med till exempel en tankerolycka.
fr · GS111395 · 2005-04-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1395 av (-) till försvarsminister om jämställdheten inom Försvarsmakten JämO hotar försvaret med 750000kr i vite för att man inte lever upp till jämställdhetslagen. Försvaret minskar resurserna för jämställdhetsarbetet och de som arbetar med frågorna inom Försvarshögkvarteret känner sig motarbetade. Resursminskningens konsekvenser beskrivs i en intern rapport där man säger att omorganisationen speglar de medvetna eller omedvetna attityder som önskar att Försvarsmaktens personal ska bestå av "vita heterosexuella män, , födda av tredje generationens svenska föräldrar, som visar att de är riktiga män genom en rejäl bakfylla på jobbet då och då". Den sitter i väggarna, säger en av de anställda (DN ) Jag vill fråga statsrådet: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att stärka jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten?
fr · GS111396 · 2005-04-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1396 av () till utrikesminister om situation Journalisten och författaren är svensk medborgare. Han fängslades, tillsammans med andra regimkritiker, i Etritrea för att han krävt demokratiska reformer. startade den första oberoende tidningen i sitt forna hemland och framförde sina åsikter i den. Enligt den amerikanska pressorganisationen (Committee to Protect Journalists) togs in på sjukhus för vård av tortyrskador. försäkrade ambassadör i , , att "mådde bra". har suttit fängslad utan rättegång. Han har inte åtalats för något och han förvägras besök. UD är inkopplat men jag vill ändå vädja till på grund av att statministern i sin ställning som statsminister har större möjligheter att påverka den eritreanska regimen. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att uppmärksamma situation och därmed också öka hans chanser att frigivas?
fr · GS111397 · 2005-04-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1397 av () till finansminister om momsregler vid import av bilar Sedan det svenska EU-inträdet 1995 har det blivit enklare att importera bilar från övriga EU-länder. Detta har lett till ökad konkurrens på bilmarknaden och lägre priser för konsumenterna. Reglerna för hur momsen på de importerade bilarna ska betalas har dock av många uppfattats som mycket krångliga. Principen för hur momsen ska betalas är oklar och ställer stora krav på att den som importerar bilen ska få fakturan på rätt sätt. Normalt kan så kallad vinstmarginalbeskattning (VMB) tillämpas, det vill säga att moms betalas på skillnaden mellan inköps- och försäljningssumman. På grund av dålig information om hur systemet fungerar och höga krav på att faktureringen ska ske på ett visst sätt har dock många bilhandlare råkat illa ut. Eftersom inte godkänner alla köp enligt VMB har personer som importerat bilar tvingats betala moms i två länder. Många bilimportörer har fått stora skatteskulder på grund av detta och flera har tvingats till konkurs. Detta problem är särskilt stort när den svenske bilhandlaren köper bilar av privatpersoner i annat EU-land. En grundprincip är att EU ska fungera som en marknad. Därför är det också rimligt att det är lätt att handla inom unionen och att personer inte ska drabbas av dubbelbeskattning bara för att köpet sker över en nationsgräns. Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att förenkla momsreglerna för import av bilar så att bilimportörer inte ska behöva betala moms i två olika länder?
fr · GS111398 · 2005-04-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1398 av () till näringsminister om statliga företags alkoholreklam har svensk alkoholpolitik i stort kapsejsat under det att regeringen abdikerat för de alkoholliberala krafterna. skördar alkoholen många offer som staten tjänar pengar på alkohol via till exempel Vin och och dess internationella storsäljare . På i i finns en gigantisk Absolutflaska som gör reklam för drycken. Namnen och Vin & Sprit syns förstås väl eftersom reklamen utgörs av en låtsasflaska i jätteförstoring. Regeringens företrädare har tidigare uppgett att en försäljning av Vin & Sprit skulle leda till att kommersiella intressen skulle styra företaget. Uppenbarligen stämmer inte det eftersom det redan är kommersiella intressen som leder företaget under den socialdemokratiska regeringen. Ärligare vore att sälja företaget och koncentrera statens roll till lagstiftarens och opinionsbildarens. Den typen av reklammetod som ovan nämnts är inte försvarbar om ska stå för en ansvarsfull alkoholpolitik som skyddar unga människor från att exponeras för reklam för drycken. Snarare går tanken till hyckleri när regeringen med ena handen påstår sig värna människors hälsa, å andra sidan med andra handen främjar internationell ohälsa. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att motverka statliga företags reklam för alkohol?
fr · GS111399 · 2005-04-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1399 av () till statsrådet om läroplanen för Skolan lider enligt av "målträngsel". Målen i läro- och kursplanerna är för många och för otydligt preciserade. De många målen ses ibland också som direkt oförenliga. Det innebär att lärare och elever ofta är oklara över vad som faktiskt avses med de nationella målen och att det inte finns tid nog för att lokalt diskutera och precisera målen, vilket är en förutsättning för framgång i en målstyrd skola. Ämneskunskaperna i skolan har fått stå tillbaka för rena processmål. Arbetet med processmålen har skett på bekostnad av lärares fokus på innehållet i undervisningsuppdraget. Svenska elever är bra på att söka information och argumentera kritisk, men saknar ofta kunskap nog för att kunna bedöma relevansen i den information de finner och sätta fakta i ett sammanhang. En stor andel av eleverna tar ställning på alltför bräcklig kunskapsgrund. Balansen mellan skolans process- och kunskapsmål måste förändras. För att ändra detta måste skolans styrdokument förändras. Läroplanen (Lpo 94) måste ses över för att återupprätta skolans kunskapsuppdrag och fokus på ämneskunskaper. Är statsrådet beredd att agera för en översyn av läroplanen för ?
fr · GS111400 · 2005-04-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:1400 av () till statsrådet om migrationsmyndigheternas språktest av asylsökande Regeringen har fattat praxisbeslut i några asylärenden gällande tjetjenska asylsökande. I besluten slog man fast att personer från inte kan återvända dit, men att en prövning ska göras om man kan tillämpa ett så kallat inre flyktalternativ. Det vill säga om man kan kräva att asylsökande tjetjener söker skydd i andra delar av . Regeringen har i sina beslut förklarat att hänvisning till inre flyktalternativ för asylsökande tjetjener kräver en uttömmande utredning och noggrann individuell bedömning i varje enskilt fall. Det måste visas att den sökande har anknytning till andra delar av och inte riskerar att därifrån återsändas till . Trots detta räcker det att, som grund för att kunna avvisa en familj till övriga , en traumatiserad 13-åring blandar in ryska ord i sitt språk i samband med ett språktest. Migrationsmyndigheterna påstår genom detta att familjen vistats på annat håll i , även om språktest av modern i familjen konstaterar att familjen är etniska tjetjener. Jag anser att detta språktest, som dessutom har kritiserats av en amerikansk språkprofessor, inte är en uttömmande utredning. Således följer inte migrationsmyndigheterna regeringens praxisbeslut. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att och ska följa av regeringen fattade beslut?
fr · GS111401 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1401 av () till justitieminister om ekonomisk brottslighet Ekonomisk brottslighet är främst vinningsbrott som begås av näringsidkare i företagets eller företagarens intresse. Brottsligheten är ofta dold. Många brott saknar tydliga offer som upptäcker och därmed gör brotten synliga genom anmälan. Det gäller exempelvis skattebrott, bokföringsbrott och mutor. Inblandade parter gör allt för att dölja brotten, till exempel skattebrott vid svartarbete. Ekonomisk brottslighet hör till spaningsbrotten @ de upptäcks av tillsynsmyndigheter eller kontrollfunktioner som konkursförvaltare eller revisorer. Statistiken av antalet anmälda brott och antalet dömda ger därför dåligt underlag för att bedöma brottslighetens omfattning och effekt. Utvecklingen av de anmälda brotten styrs till stor del av hur aktiva myndigheterna är i sin kontrollverksamhet. Upptäcktsrisken för ekonomisk brottslighet är liten. Med aktivare myndigheter skulle fler brott upptäckas, vilket troligen skulle minska incitamenten för fortsatt brottslighet. Skulle brottsligheten minska med några procentenheter skulle staten få in ytterligare . uppskattar det så kallade skattefelet till . Enligt saknas underlag för att bedöma hur stora ekonomiska skador övrig ekonomisk brottslighet orsakar. Inte bara staten skadas genom undandragna skatter och avgifter, utan till exempel vid konkurser även banker, leverantörer och hyresvärdar, som gör stora förluster. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska den ekonomiska brottsligheten?
fr · GS111402 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1402 av () till justitieminister om kontroll över tvångsmedel I takt med den tekniska utvecklingen kräver polis och andra rättsvårdande myndigheter tillgång till olika typer av hemliga tvångsmedel. har ett antal nya övervakningsmetoder diskuterats och dessutom pågår en diskussion om så kallade preventiva tvångsmedel och inte minst lagring av trafikdata. I finns en tradition av att betrakta hemliga tvångsmedel mer som en fråga om tekniska problem och lösningar än om integritet och effektivitet. Vi har också en mörk historia av hur avlyssning har missbrukats av rättsvårdande myndigheter. För att få en balans och även för att leva upp till krav måste varje införande och användande av tvångsmedel föregås av frågan om det är nödvändigt med detta ingrepp. som äntligen inlett sitt arbete kommer att presentera sitt arbete först . Med tanke på att utvecklingen går mycket fort anser att vi redan nu måste vidta vissa åtgärder. finns en berättigad kritik mot den parlamentariska kontrollen som består av en skrivelse med svårbedömd statistik. Vi anser att det brådskar att utveckla denna kontroll till att i stället bestå av reell parlamentarisk insyn exempelvis genom en parlamentariskt tillsatt kontrollorganisation. Min fråga till ministern blir därför: Avser ministern att utreda möjligheten till att förstärka den parlamentariska kontrollen över hemliga tvångsmedel?
fr · GS111403 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1403 av () till samhällsbyggnadsminister om De bolag som har ett ansvar för kraftnäten i har fått mycket berättigad kritik för sitt sätt att sköta kraftledningarna i landet. Bolagen har gjort stora vinster utan att omsätta dessa i effektivare och säkrare ledningar. Den myndighet som har att utöva tillsynen över säkerheten, (Stem), märks inte av. Det finns många exempel på att kraftbolagen gör lite som de vill, men låt mig ta ett konkret exempel på ett ärende som fortfarande inte är avgjort. I gränstrakterna mellan och finns en kraftledning som ägs av . Ledningen erhöll koncession med giltighet till och med . visste alltså att man behövde lämna in ansökan 1999. Men lämnade in en ofullständig ansökan någon månad före utgången . Stem var då tvungen att ge dispens. På vissa delar av sträckningen finns ett stort missnöje med placeringen eftersom där finns såväl förskola som skola och bostadshus. Med dagens antagna försiktighetsprincip måste ledningen flyttas eller grävas ned. Trots att såväl kommun som länsstyrelse är eniga om att åtgärder måste vidtas och trots ett antal dödsfall bland människor som funnits i omedelbar närhet av ledningen finns fortfarande efter utgången koncession inget beslut från Stem. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att människor ska känna att har kraft att föra utsatta människors talan?
fr · GS111404 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1404 av () till finansminister om dubbel bosättning för äldre Den statliga utredningen om dubbel bosättning har lämnat förslag om nya skatteregler vid dubbel bosättning, både med vissa förenklingar av reglerna och med förlängning av tiden av skatteavdrag. Man föreslår bland annat att det ska vara möjligt att göra avdrag för dubbel bosättning . Det finns en grupp personer som är "drabbade" av att ha dubbel bosättning, men som inte har någon möjlighet att göra skattemässiga avdrag för det och som utredningen heller inte berör. Det är gifta eller samboende par, där den ena i paret inte klarar att bo kvar i den gemensamma bostaden utan har fått flytta till annat boende, till exempel äldreboende, demensavdelning, gruppbostad eller liknande. Den gemensamma familjeekonomin blir påtagligt försämrad när den ena maken, högst ofrivilligt, måste lämna det gemensamma hemmet. Samtliga kostnader kvarstår som det uppstår nya. Ny hyra och dessutom kostnader för vård, omsorg och mat. Denna form av dubbel bosättning kan bli mycket betungande och i vissa fall leda till att det ursprungliga hemmet måste säljas trots att båda makarna är i livet. Jag vill därför fråga finansministern: Vad avser ministern att göra för att underlätta för äldre att behålla sitt gemensamma hem när den ena maken flyttat till särskilt boende eller liknande?
fr · GS111405 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1405 av () till statsrådet om introduktion av flyktingar Kommuner som tar emot flyktingar får stöd från staten för att täcka kostnader för flyktingarnas introduktion i samhället. Stödet betalas ut under och ska täcka försörjningsstöd, språkstudier, arbetsträning och andra insatser som underlättar ett snabbt inträde på arbetsmarknaden. I en undersökning gjord av , Räcker ersättningen? Kommunernas kostnader för försörjning av mottagna flyktingar, visar det sig att av den statliga ersättningen går åt till försörjningsstöd @ enbart blir över till alla andra insatser som ersättningen ska täcka. Väldigt lite blir över till kommunernas introduktionsinsatser. Om kommunerna finansierar dessa insatser med andra medel eller om de måste skära ned på åtgärderna framgår inte av undersökningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder planerar statsrådet för att kommunerna ska få full ekonomisk kompensation för mottagningen av nyanlända invandrare?
fr · GS111406 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1406 av () till statsrådet om Ams fördelning av pengar Nya siffror från ett jämställdhetsprojekt inom Ams visar att det är stor skillnad på vad män och kvinnor får för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. har man i ett län i mätt hur mycket pengar som fördelas på kvinnor och män inom olika arbetsmarknadspolitiska program i ett län. Skillnaderna är stora, framför allt när det gäller lönestöd och anställningsstöd. betalades det ut i lönestöd till män, men bara till kvinnor. Detta trots att arbetslöshetstalen var ungefär lika stora för män som kvinnor. Enligt utredarna finns det all anledning att tro att det ser liknande ut över hela landet. Baserat på ovanstående skrämmande uppgifter vill jag fråga statsrådet vad han ämnar göra för att förändra fördelningen av resurser inom Ams, så att kvinnor och män får samma rättigheter?
fr · GS111407 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1407 av () till statsrådet om strukturell könsdiskriminering har man inom ett jämställdhetsprojekt på Ams mätt hur mycket pengar som satsas på män och kvinnor inom olika arbetsmarknadspolitiska program. Mätningen visar att betydligt mer pengar satsas på män än på kvinnor. betalades det ut i lönestöd till män men bara hälften så mycket, , till kvinnor i det aktuella länet. Trots att arbetslösheten var ungefär lika stor för män som för kvinnor så fick män betydligt oftare lönestöd och beloppen per person var också i genomsnitt högre. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att den här typen av strukturell könsdiskriminering upphör?