ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121025 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1025 om satsningar inom rovdjurspolitiken har frågat mig vad jag avser att göra för att ge full information och därmed bidra till full öppenhet om samhällets samlade ekonomiska satsningar inom den sammanhållna rovdjurspolitiken. Vad gäller de ekonomiska satsningarna av samhället beträffande de stora rovdjuren delar jag inte uppfattningen att kostnaderna göms undan. Enligt uppgifter inhämtade från uppgick de statsfinansiella kostnaderna till ca varav huvudposterna är ersättning till rennäringen, 48,5miljoner, och kostnader för inventeringsverksamheten, 22 miljoner. Bidrag till förebyggande åtgärder och ersättningar för rovdjursskador utanför renskötselområdet uppgick till knappt 5 miljoner. Rovdjursforskningen uppgick till ca 7 miljoner. Informationsverksamheten uppgick till 2 miljoner och lika mycket användes för att förebygga jaktbrott. Härtill kommer länsstyrelsernas och centrala myndigheters förvaltningskostnader. I den mån det finns ett problem att få en tydlig bild av kostnadssidan har det inte koppling till öppenhet utan till vilka poster som ska bedömas ingå. När beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik skärptes straffen för grova jaktbrott. Bakgrunden var att rovdjursutredningen presenterade material som visade att illegal jakt förekom i så stor omfattning att den kan omöjliggöra en långsiktig och konsekvent förvaltning av de stora rovdjuren. Av utredningens material framgår även att grymma metoder ofta används vid den illegala jakten. Den stora omfattningen av den illegala jakten visar med tydlighet att det finns starka skäl att vidta åtgärder. I de forskningsprojekt som pågår beträffande de stora rovdjuren bedöms den illegala jakten vara den vanligaste dödsorsaken för de stora rovdjuren. Utgångspunkten för rättsväsendets arbete måste självfallet vara den lagstiftning som antagits av riksdag. När det gäller jaktbrott har genom den genomförda straffskärpningen tydligt markerat hur allvarligt man ser på detta brott.
frs · GS121026 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1026 om små kommuner med stor besöksnäring har frågat mig vad jag avser att göra för att skapa rimliga förutsättningar för attraktiva besökskommuner att klara en extrem kostnadsnivå som kravet om en bra miljö och permanent boende människor kvarstår. Turismen och besöksnäringen är en tillväxtbransch som är viktig för sysselsättningen och ekonomin nationellt, regionalt och lokalt. Det innebär att turistnäringen har kommit att spela en viktig roll för tillväxt och utveckling i många regioner och kommuner i landet inte minst för att den genererar arbetstillfällen och inkomster även inom andra näringar. Invånare i turistorter har kortare avstånd till närmaste butik och större utbud av offentlig service än invånare på motsvarande orter som saknar turism. Studier visar att turistnäringen är betydelsefull för den lokala näringslivsutvecklingen och utvecklingen av andra näringar. Dessa faktorer påverkar folkmängdsutvecklingen och det kommunala skatteunderlaget i positiv riktning jämfört med om dessa verksamheter och arbetstillfällen inte skulle ha tillkommit på orten. Jag är medveten om att turismen kan medföra ökade kostnader för berörda kommuner och i vissa fall även för kommuninvånarna, men jag är ändå övertygad om att fördelarna överväger nackdelarna, särskilt om man ser till utvecklingen i ett längre tidsperspektiv.
frs · GS121027 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1027 om anställning av medborgare från länder utanför EU har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta för svenska företag att på ett enkelt och obyråkratiskt sätt och utan onödig tidsutdräkt kunna anställa personer som är medborgare i länder utanför Europeiska unionen. Den parlamentariska utredningen för översyn av regelverket för arbetskraftsinvandring (dir. 2004:21) har till uppgift att ge förslag till hur arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES kan vidgas. Enligt kommitténs direktiv ska förslagen utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmarknaden och syfta till ökad flexibilitet, förenklad administration och långsiktig hållbarhet. Utredningen ska lämna ett delbetänkande och sitt slutbetänkande . Jag är inte beredd att ta några initiativ som föregriper den parlamentariska utredningens arbete.
frs · GS121028 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1028 om risk för svält på Sermin Özürküt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för humanitär hjälp till med tanke på den oroväckande situationen när det gäller tillgången på livsmedel. Jag delar Sermin Özürküts oro över situationen i de länder @ bland annat , , och @ som drabbats av långvarig torka och missväxt. Jag delar även uppfattningen att omvärlden måste avsätta ytterligare medel för att tillsammans med de utsatta ländernas regeringar trygga den drabbade befolkningens omedelbara livsmedelsbehov och ge tillgång till grundläggande hälsovård och rent vatten. Det är också viktigt att uppmärksamma de strukturella och utvecklingsrelaterade faktorerna som tillsammans med torkan bidrar till att skapa förutsättningar för återkommande svältkatastrofer på . Till dessa hör djup och utbredd fattigdom, makroekonomiska förhållanden och en mycket hårt belastad natur och miljö. Utöver de humanitära insatser som genomförs krävs alltså långsiktigt hållbar utveckling för att undvika framtida svältkatastrofer. stöder ett stort antal insatser på detta plan genom vårt utvecklingssamarbete med och . Som exempel kan nämnas att tillsammans med övriga givarnationer och utarbetat former för ett långsiktigt stödprojekt som ska garantera ökad livsmedelstrygghet för över 5 miljoner kroniskt drabbade personer. Vad gäller livsmedelsbistånd får länderna på del av årliga stöd till , WFP. bidrog med till dess globala verksamhet. WFP distribuerar sedan dessa resurser utefter bedömningar av behov i olika delar av världen. kommer att höja sitt bidrag till WFP till . Utöver de bidrag som kanaliseras via WFP, bidrar också med humanitärt stöd genom FN:s samlade appeller och till enskilda organisationer. Sammanlagt bidrog med ca till humanitära insatser i , och . Detta stöd kom befolkningen som drabbats av torka och den resulterande livsmedelskrisen till del. väntas stöd för humanitära insatser i dessa länder förbli på samma höga nivå, med beredskap för en eventuell ökning av stödet efter en bedömning av behov . Vidare bör tilläggas att engagerar sig aktivt för att uppmärksamma förbisedda och försummade humanitära kriser. Detta viktiga arbete som sker bilateralt och inom ramen för både FN och EU bidrar till att öka det internationella stödet för humanitära insatser, exempelvis i .
frs · GS121029 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1029 om personalminskningar av akademiker i kriminalvården har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att kriminalvården inte ska drabbas av akademikerflykt. Ett väl fungerande rättsväsende är en viktig del i ett demokratiskt samhälle. Att rättsväsendet är effektivt är en förutsättning för att hela samhällsstrukturen ska fungera och för att människor ska känna sig trygga. För att rättsväsendets myndigheter ska kunna fullgöra sina uppgifter måste verksamheterna ständigt reformeras i takt med samhällets utveckling. Detta arbete pågår naturligtvis även inom kriminalvården. För att de resurser som regeringen satsar på kriminalvården ska användas på bästa sätt måste verksamheten bedrivas effektivt. Kriminalvårdens effektiviseringsarbete handlar bland annat om att hitta effektivare arbetsformer. På uppdrag av regeringen har redovisat hur personalresurserna kan användas effektivare. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. Det kan inte nog betonas att personalen är kriminalvårdens främsta resurs. Den verksamhet som kriminalvården bedriver ställer stora och varierande krav på personalens kunskaper och erfarenheter. Det är kriminalvårdens sak att avgöra vilken personalkompetens som krävs för verksamheten. Kriminalvården arbetar medvetet med kompetensförsörjningen för att säkerställa att personalen har rätt kvalifikationer för uppdraget genom att bland annat eftersträva att andelen anställda med akademisk bakgrund ska öka. Därmed finns goda förutsättningar att kriminalvården även i fortsättningen kommer att kunna rekrytera och behålla personal som är väl lämpad för uppdraget @ att bedriva en säker och human kriminalvård.
frs · GS121030 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1030 om handling och konsekvens i kriminalvården har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att se till att fler anstalter ska arbeta med uppmuntran och positiva förstärkningar som en följd av att den intagne medverkat i sin egen rehabilitering. Inledningsvis kan jag konstatera att det är glädjande att efterfrågar något som funnits på regeringens agenda. , vid tillsättandet av den parlamentariska utredning som ska lämna förslag till en helt ny kriminalvårdslag, , var regeringens utgångspunkt just denna, att framtidens kriminalvård ska vara betydligt mer individualiserad än dagens. Villkoren under verkställigheten och kanske till och med verkställighetens längd ska påverkas av om den intagne aktivt arbetar för sin återanpassning. Grundläggande för det återfallsförebyggande arbetet bör vara att individens egen motivation till förändring tas till vara, framför allt genom att positiv utveckling förstärks och uppmuntras. , som efter tilläggsdirektiv, getts möjlighet att lämna förslag som tar sikte på tidpunkten för villkorlig frigivning ska lämna sitt förslag . Jag är övertygad om att det förslag överlämnar till regeringen kommer att utgöra grunden för just en sådan ny modern kriminalvårdslag som kan svara mot kraven på en effektivt och humant bedriven kriminalvård där individen står i centrum och där dennes egen motivation till förändring tas till vara och förstärks.
frs · GS121032 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1032 om den studiesociala situationen har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder för att förbättra den studiesociala situationen. Som påpekar har regeringen satsat mycket på utbildning . är det, precis som framhåller, mycket viktigt att de studiesociala systemen också anpassas till en allt flexiblare studiesituation. Regeringen tillsatte 2002 en studiesocial utredning som hade i uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer. Betänkandet, Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130), presenterades . Utredningens kartläggning har gett oss en betydligt bättre bild av studerandes sociala situation och kan utgöra en god grund för det fortsatta arbetet. I flera avseenden har åtgärder redan vidtagits för att förbättra situationen för studerande. Exempelvis har klargjort samspelet mellan studiemedelssystemet och bostadsbidraget genom att inte hela studiebidragsdelen ska räknas som underlag för bostadsbidrag. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer. Utgifterna för denna har beräknats till . Bland annat ska bostadsbidraget och underhållstödet höjas. Som en del av denna satsning avser regeringen även att återkomma till med förslag till en närmare utformning av ett tilläggsbidrag för studerande som har barn och som uppbär studiemedel. Avsikten är också att föreslå förbättrade möjligheter till studiestöd för äldre studerande. Tillsammans kommer dessa förändringar att komma studerande till del och förbättra deras studiesociala situation. Beträffande möjligheterna att göra studietiden ännu mer flexibel fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för att organisera ett så kallat utökat studieår. En rapport om detta har lämnats till regeringen och frågan bereds i . Studiestödssystemet innehåller trygghetsregler för studerande som blir sjuka. Den som blir helt sjukskriven kan behålla sina studiemedel trots att han eller hon inte studerar och får dessutom sitt studielån avskrivet från och med den 31:a sjukdagen. De veckor den studerande är sjukskriven räknas inte heller in i den längsta tid som studiemedel kan beviljas. Det är möjligt att läsa på deltid och uppbära studiemedel för deltidsstudier. Det är emellertid inte möjligt att erhålla sjukpenning som en person uppbär studiemedel. Detta gäller även om studierna bedrivs i begränsad omfattning. Förutom den studiesociala utredningen har även utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst () belyst denna problematik men det är svårt att finna ett rättssäkert och administrativt kontrollerbart system för detta. Regeringen anser dock att det är viktigt att finna former för att förbättra möjligheterna att kombinera partiell sjukskrivning med studier. Det återstår också att söka lösningar på vissa andra frågor om hur de olika trygghetssystemen ska samverka med varandra. Sammantaget kan sägas att regeringen har vidtagit och kommer att vidta åtgärder för att förbättra den studiesociala situationen för studerande i olika livssituationer.
frs · GS121033 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1033 om larm och information till allmänheten har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att bygga ut och förbättra systemet för information till allmänheten vid olyckor, katastrofer samt större händelser som kan orsaka skador och störningar i samhället. Erfarenheterna från olika olyckor visar att det är mycket viktigt att allmänheten tidigt larmas och får information om det som har inträffat. Att varna allmänheten är främst ett ansvar för kommunerna. På orter där större risker föreligger finns det ett väl fungerande varningssystem för de personer som befinner sig utomhus. Via utomhusvarningssystemet kan allmänheten uppmanas att gå inomhus, stänga dörrar, fönster och ventiler samt lyssna på radion för information. ska enligt myndighetens instruktion svara för utveckling av system och metoder för varning av allmänheten. Beslut om hur forskning och utveckling ska bedrivas och av vem, är en fråga för ansvariga myndigheter att själva ta ställning till. Genom det utvecklingsarbete som pågår förbättras varningssystemet i takt med teknikutvecklingen. Den snabba utvecklingen inom bland annat mobiltelefonområdet medför möjligheter att komplettera befintliga varningssystem så att fler människor kan nås av larm. Det gäller även varning till personer som har svårt att ta till sig information via dagens system. Insatser för att möjliggöra en god information till allmänheten vid olyckor är särskilt angelägna där risken för omfattande skador är stora. Vid landets kärnkraftverk har exempelvis därför RDS-mottagare (radio-data-system) installerats i hushållen. Jag välkomnar en sådan utveckling som innebär att varning kan nå fram till så många medborgare som möjligt i samhället. Med de erfarenheter vi har från de senaste katastroferna i form av orkanen i och kemikalieutsläppet i så är det viktigt att frågan om larm och information till allmänheten följs upp.
frs · GS121034 · 2005-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1034 om bibliotek har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att bibliotek kan fortsätta sin verksamhet. har utan tvekan en stor betydelse för den sverigefinska minoritetsgruppens språk och kultur. Tillsammans med folkbiblioteken, länsbiblioteken och Internationella i är institutet viktigt för tillgången till finsk litteratur i . Staten har verkat för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Efter det att ratificerade konvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels eller minoritetsspråk har insatserna förstärkts. fick ett särskilt uppdrag att främja minoriteternas litteratur och tidskrifter och har ett bredare uppdrag att främja minoriteternas kultur och språk. För det ändamålet disponerar ett årligt anslag, som uppgår till 7,9miljoner kronor. När det gäller framtida insatser bereds dessa inom ramen för den årliga budgetprocessen och jag kan naturligtvis inte föregripa regeringens överväganden i höstens budgetproposition. Sedvanliga avvägningar måste göras mellan olika angelägna ändamål. Jag vill också understryka att det är ett gemensamt ansvar för stat, landsting och kommun att stödja finskan som minoritetsspråk och att verksamhet har särskilt stor betydelse för den sverigefinska gruppen i .
frs · GS121035 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1035 om äldrepolitik inom EU har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inom ministerrådet aktualisera de frågor som sammanhänger med att befolkningen i blir allt äldre. Konsekvenserna av en åldrande befolkning får allt större uppmärksamhet inom EU. har denna fråga på sin dagordning. Bakgrunden är följande: Vid Europeiska rådets möte i fastställdes en utvecklingsstrategi för EU, den så kallade Lissabonstrategin med målet att göra EU till "världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi". Den sociala dimensionen med en väl fungerande social infrastruktur framhölls som en viktig faktor för ekonomisk tillväxt. De sociala frågorna inom Lissabonstrategin rör kampen mot fattigdom och social utslagning, säkra och hållbara pensioner, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg. Inte minst mot bakgrund av de framtida konsekvenserna av den åldrande befolkningen inom EU beslutade att inrätta trygghet (KST). Beslutet togs som ett led i att de sociala trygghetssystemen inom EU behöver förbättras och moderniseras för att möta gemensamma utmaningar. KST är nu ett forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna och Europeiska kommissionen. Samarbetet sker främst inom ramen för den så kallade öppna samordningsmetoden. Metoden används inom områden där ansvaret för politikens utformning är en nationell angelägenhet och där gemenskapens kompetens inte gäller. Ett nära samarbete finns mellan KST och politik (KEP) och dess arbetsgrupp för åldrandefrågor. Inom ramen för KEP:s arbete behandlas bland annat frågor som rör prognoser och indikatorer för de framtida offentliga utgifterna för pensioner, hälso- och sjukvård samt omsorg för äldre inom EU. Inom området hälso- och sjukvård samt äldreomsorg tar samarbetet sin utgångspunkt i tre huvudmål för vården och omsorgen, nämligen Kommissionen, KST och KEP har regelbundet lämnat rapporter inom området hälso- och sjukvård samt äldreomsorg som underlag för beslut i , bland annat på basis av enkätsvar från alla medlemsländerna. De närmare formerna för det fortsatta EU-samarbetet övervägs . Som ett led i detta arbete ska medlemsstaterna redovisa nationella rapporter över framtida utmaningar inom hälso- och sjukvården samt äldreomsorgen. De sociala frågorna, inklusive hälso- och sjukvårdsfrågorna tar allt större plats på EU-agendan. En rad olika processer pågår parallellt. Jag ser positivt på ett ökat kunskapsutbyte kring medlemsstaternas olika nationella system, inte minst för att möta en framtid med en allt äldre befolkning. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att den fråga som aktualiserar redan är väl tillgodosedd inom ramen för det befintliga EU-samarbetet.
frs · GS121036 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1036 om FN-mission i södra i har frågat mig om jag avser att verka för att deltar i den kommande FN-insatsen i södra . väntas fatta beslut om en fredsfrämjande insats, , för att övervaka fredsavtalet i södra . Den multinationella FN-insatsen väntas stödja genomförandet av avtalet inom flera områden såsom övervakningen av militära enheter, omstrukturering av parternas militära styrkor, utbildning av poliser och stöd till institutionsuppbyggnad. Regeringen har verkat inom framför allt EU för att ge stöd åt den planerade insatsen. Vi konstaterar också att det föreligger bred internationell acceptans för insatsen, som sker på parternas inbjudan. Planeringen för påbörjades . bidrog tidigt med en civilpolis till detta förberedande FN-arbete på plats i Karthoum. har även deltagit med fem av totalt ca 40 internationella observatörer i övervakningsmissionen i (Joint Monitoring Mission, JMM) i södra . Regeringen har erbjudit FN att huvuddelen av den svenska personalen kan fortsätta sin tjänstgöring i , när JMM ersätts av FN-insatsen. Därmed kan bidra med välbehövlig erfarenhet och expertis redan under den kritiska inledningen av missionen. Detta deltagande med observatörer och civilpoliser förväntas sedan att fortsätta. Därtill övervägs ytterligare bidrag till FN-insatsen. Den multinationella snabbinsatsstyrkan Shirbrig (Stand-by Forces High Readiness Brigade) har erbjudit FN att bland annat svara för kärnan i högkvarter under insatsens . Regeringen fattade redan tidigt beslut om att ställa de sex stabsofficerare som ingår i Shirbrigs icke-permanenta stab till förfogande för deltagande i insatsen. I det svenska bidraget ingår även en polis. Den svenska personalen kan resa till missionsområdet kort efter det att säkerhetsrådet har fattat beslut och kommer då att påbörja uppbyggandet av missionen. Genom Shirbrig kan och övriga medlemsländer ge ett efterfrågat, högkvalificerat bidrag som möjliggör en snabb start på insatsen. Jag delar syn att en framgångsrik FN-insats är avgörande för att skapa säkerhet i södra . Det är dock lika viktigt att det internationella samfundet tar sitt ansvar när det gäller bistånd och fortsatta humanitära insatser. För att bidra till en hållbar fred och långsiktig trygghet för befolkningen i krävs en helhetssyn på säkerhet och utveckling. Regeringen kommer därför att fortsätta att ge ett omfattande stöd till humanitära och tidiga återuppbyggnadsinsatser. Det svenska biståndet ökade kraftigt . Det samlade bidraget uppgår till och kanaliseras genom FN:s appell för och till enskilda organisationer. Bland annat fördubblas stödet till humanitär minröjning .
frs · GS121037 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1037 om sänkning av arbetsgivaravgiften för mindre företag har frågat om jag ämnar vidta några åtgärder för att även mindre företag ska erhålla en sänkning av arbetsgivaravgifterna i samband med införandet av medfinansieringsansvaret för sjukförsäkringen. Denna fråga är ställd till statsrådet , . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna fråga. hänvisar till att det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifterna sänktes som medfinansiering infördes. Enligt blir effekten av detta att småföretag med färre än cirka tio anställda inte får någon nettosänkning av arbetsgivaravgifterna i samband med införandet av medfinansieringsansvaret. När arbetsgivarna fick ett medfinansieringsansvar på av sjukpenningkostnaderna för anställda, förkortades sjuklöneperioden från 21 och arbetsgivaravgifterna sänktes för samtliga arbetsgivare . Dessa åtgärder är ett led i regeringens arbete att nå målet om minskad sjukfrånvaro och har inte något samband med sänkningen av det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifterna. Det särskilda avdraget vid beräkning av arbetsgivaravgifterna sänktes från maximalt till maximalt . Den årslönesumma som ger högst avdrag uppgår därmed till i stället för . Åtgärden utgör en del i finansieringen av de skattelättnader som föreslogs i budgetpropositionen . Dessa skattelättnader kommer, till inte oväsentlig del, företagssektorn till del. Mot bakgrund av detta, och av hur det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifterna är utformat, har regeringen gjort bedömningen att en sänkning av det särskilda avdraget är rimlig. I sammanhanget bör det dessutom nämnas att för de mindre företagen @ med en lönesumma jämnt fördelad över året @ innebär åtgärden inte någon förändring jämfört med tidigare.
frs · GS121038 · 2005-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1038 om anslag till allmänna samlingslokaler och kulturlokaler har frågat finansministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att stöd enligt av fattade beslut enligt förordningarna (1990:573, 1996:1593) kan ges till icke-statliga kulturlokaler och allmänna samlingslokaler. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen är medveten om att nuvarande situation är problematisk. Därför övervägs åtgärder som syftar till att möjliggöra för samlingslokaldelegation att kunna fatta nya beslut om stöd till icke-statliga kulturlokaler och allmänna samlingslokaler. Dessutom ska av samlingslokaldelegationen tidigare beslutade åtaganden kunna infrias.