ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11785 · 2005-01-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:785 av () till statsrådet om fågelinfluensa Om det mycket dödliga viruset bakom fågelinfluensan i skulle förändra sig så att det smittar från människa till människa kan värsta farhågor besannas och miljarder människor i världen drabbas. Då kommer det minst sagt att bli en huggsexa om vaccin. Men problemet om fågelinfluensan skulle få spridning är att det inte finns något vaccin ännu, eftersom ingen vet exakt hur sjukdomsviruset i så fall skulle se ut. Vårt grannland räknar trots detta med att massvaccinera hela sin befolkning vid ett eventuellt utbrott men i vågar man inte vara så optimistisk. , som arbetar med den svenska beredskapsplanen, räknar helt krasst med att svensken i gemen kommer att stå mer eller mindre skyddslös vid en eventuell fågelinfluensa. Detta kommer att bli en hård belastning på den enskilda människan samt på sjukvården. Här krävs ett nationellt åtagande. erfarenheter visar att svenska myndigheter måste samordna sin information till allmänheten och försöka sprida den på ett så bra sätt som möjligt vid ett stort influensautbrott. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att beredskapen ska vara god?
fr · GS11786 · 2005-01-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:786 av () till justitieminister om tingsrätterna i kom domen för tingsrätter från . Beskedet är att de tre tingsrätterna ska centraliseras till och att tingsrätterna i och därmed läggs ned. kan dock tänka sig att tingsrätten i kan finnas kvar om det är önskvärt att bibehålla det administrativa samarbete som finns mellan läns- och tingsrätten. Förslaget kommer med stor sannolikhet att få många negativa konsekvenser för de drabbade orterna och man undrar om verkligen är beredd att stödja den juridiska utarmning av som föreslår. Den lokala tingsrätten är en viktig del av samhällsservicen. När en tingsrätt läggs ned är risken stor att även den kompetens som samlats kring den, i form av advokater och jurister, också flyttar vidare. Tillgången till juridisk kompetens har varit ett stöd för näringslivet. Hur en nedläggning av tingsrätten påverkar det lokala näringslivet verkar dock inte ha varit en faktor som påverkat förslaget. Innan ytterligare förändringar genomförs måste man ha en helhetssyn och undersöka de fulla konsekvenserna för de orter som drabbas. Medborgarperspektivet, med tyngdpunkt på tingsrätternas tillgänglighet och lokala förankring, bör värderas högre än vad det har gjort. Med liggande förslag om nedlagda tingsrätter i och är det tydligt att sådan hänsyn saknas. Vad avser justitieministern att göra för att begränsa de negativa effekterna av förslag att centralisera och lägga ned tingsrätterna i och ?
fr · GS11787 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:787 av () till statsrådet om bredbandsutbyggnad Regeringen har fryst de medel som används för bredbandsutbyggnaden i landets kommuner. En konsekvens av detta blir att kommunerna inte kan slutföra utbyggnaden av bredbandsnätet. Detta drabbar inte minst glesbygden. Konsekvensen för utbyggnaden i blir att det nu saknas nära . Kommunerna och Region har färdiga planer och avtal, vilka inte går att bryta, finns redan med leverantörer. Utbyggnaden av bredband i hela landet är baserad på en överenskommelse som träffades mellan regeringen och . Uppgörelsen innebar att kommunerna åtar sig att bygga ut bredband i glesbygden. Förutsättningen var ett statligt stöd. Regeringen lovade också att sänka kraven på kommunernas medfinansiering samt skapa stabila planeringsförutsättningar. Projektperioden pågår till och med . Denna överenskommelse är regeringen nu beredd att bryta. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att staten ska fullfölja sin del i avtalet om bredbandsutbyggnaden så att arbetet kan fullföljas enligt de uppgjorda planerna ?
fr · GS11788 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:788 av () till statsrådet om statlig verksamhet till län har län drabbats av en rad sysselsättningsförluster genom att företag flyttat tillverkning från länet utomlands. Bland annat har Electroluxenheten i flyttats till som en länk i motköpsavtal för försäljning av Jasplan till . nedläggning i är ett annat exempel. Sammanlagt rör det sig om en förlust från länet av 1500@2000 arbetstillfällen. Förändringar med inte minst av de skäl som anges för föder ett statligt ansvar för kompensationsåtgärder. Länet har också utlovats statliga insatser som följd. Statliga utlokaliseringar har varit en del i den diskussionen. Länet har tillsammans med den lägsta andelen statliga arbetstillfällen i landet. Länet har också i riksdagsbeslut getts prioritet vid lokaliseringar av statlig verksamhet. Den enmansutredning som utrett kompensationsåtgärder för förbandsnedläggningar föreslår nu omstruktureringar av statliga arbetstillfällen som innebar att län ytterligare kommer att förlora statligt anställda. Det är en omlokalisering som går i fel riktning, inte minst mot bakgrund av att av 88 nya statliga myndigheter som kommit till har 65 centraliserats till . Mot den här bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att fullfölja regionalpolitiska beslut och regeringsföreträdares löften om fler statliga arbetstillfällen till län?
fr · GS11789 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:789 av () till utrikesminister om arbetsförhållanden i De världshandelsregler som förändrades har beskrivits som en öppning för att göra till "världens fabrik". Men kommer olika rapporter som tyder på oacceptabelt utnyttjande av främst kvinnlig arbetskraft i . I berättas om vidriga arbetsförhållanden, närmast att likna vid slaveri, i kinesiska fabriker där en allt större del av västvärldens kläder och skor tillverkas. 70@80 % av arbetskraften utgörs av kvinnor mellan 16@25 år som utnyttjas på ett vedervärdigt sätt. De tvingas arbeta 13@16 timmar , ibland i sträck och i hälsofarlig miljö. låses de in i baracker på fabriksområdet. De mycket låga lönerna ligger ofta under lagstadgad minimilön. WTO varnar för effekterna att de nya "friare" handelsreglerna kan skapa en arbetslöshet på uppemot 27 miljoner personer i andra länder när tar över tillverkningen. En sådan utveckling kan redan skönjas främst i fattiga utvecklingsländer. I i stängdes fabriker för någon vecka sedan och gjorde fler än 6000 människor arbetslösa över . Detta när tillverkningen flyttades till . Liknande exempel finns från . Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder planerar ministern att vidta till exempel inom ramen för konventioner, FN:s mänskliga rättigheter eller för att motverka utnyttjandet av kvinnlig arbetskraft i ?
fr · GS11790 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:790 av () till utrikesminister om förföljelse av homosexuella i Det är ett känt faktum att homosexuella, bisexuella och transsexuella personer systematiskt förföljs i många länder i . är inget undantag. dömdes 23 män till fängelsestraff efter att ha arresterats i en polisrazzia mot ett diskotek för homosexuella. På grund av förföljelserna mot homosexuella är det mycket svårt för HBT-organisationer att verka i landet. Enligt uppgift har minst 117 homosexuella dömts till fängelsestraff . Den socialdemokratiska regeringen meddelade att man tagit upp frågan om arresteringarna med företrädare för och att man följer utvecklingen såväl i som i andra länder. Trakasserierna och hoten har fortsatt . På vilket sätt har utrikesministern agerat mot förföljelsen av homosexuella i i samband med kontakter med företrädare för ?
fr · GS11791 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:791 av () till statsrådet om bindande utsläppskrav för nya bilar enades och den europeiska bilindustrins om ett frivilligt åtagande att minska nya bilars utsläpp av växthusgasen koldioxid till per kilometer. Detta kan uppnås genom reducerade utsläpp från bensin- och dieselbilar samt via en ökad satsning på förnybara drivmedel, exempelvis biogas. antog en resolution som uppmanar kommissionen att skyndsamt föreslå bindande utsläppsgränser för koldioxid från nya bilar. Europeiska federationen för transport och miljö presenterade en rapport som visar att bilindustrin inte kommer att hålla sitt åtagande om inte sådana bindande regler införs. Hårda krav på reducerade utsläpp av koldioxid från nya bilar har aviserats från bland annat , åtskilliga delstater i och . Låga koldioxidutsläpp bör rimligen vara en del av europeisk bilindustris framtida konkurrenskraft. Ändå behandlas inte denna fråga av samarbetsorgan med biltillverkarna (21), som ska "generera rekommendationer för att förbättra europeisk bilindustris globala konkurrenskraft". Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet att verka för bindande utsläppsgränser på EU-nivå för koldioxid från nya bilar, i linje med resolution?
fr · GS11792 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:792 av () till statsrådet om klimatinvesteringar i den svenska klimatstrategin En beräkning från Svensk Fjärrvärme visar att kostnaden för att reducera koldioxidutsläpp via Klimpanslag till fjärrvärme uppgår till per kilo om man slår ut effekten . Det betyder att ett fortsatt investeringsstöd @ förutsatt motsvarande effektivitet @ med knappt 1 miljard till fjärrvärmens expansion skulle reducera de svenska utsläppen av växthusgaser , motsvarande hela det svenska klimatmålet. Denna kostnad är låg, inte minst i ljuset av växthuseffektens effekter i form av kostsamma väderrelaterade katastrofer. Klimpanslag används också till att främja biogas för fordon, energieffektivisering, fjärrkyla och andra projekt för att reducera utsläppen av växthusgaser. Klimp är en fortsättning på LIP, lokala investeringsprogram, där staten 1998@2002 avsatte i bidrag. anger att ca 1,5 miljarder av dessa medel inte kommer att utnyttjas. Dessa pengar kan öronmärkas och överföras till de av och föreslagna bibehållna och utökade Klimpanslagen under år 2006@2008. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att verka för att lokala klimatinvesteringsprogram blir en högprioriterad del i den svenska klimatstrategin och att de LIP-bidrag som inte utnyttjas i stället får användas till Klimpanslag?
fr · GS11793 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:793 av () till statsrådet om utbetalning av bidrag till klimatinvesteringar I ett tidigare svar på en skriftlig fråga från mig (2004/05:467) meddelade miljöministern att "klimatinvesteringsprogram är ett viktigt instrument" som bland annat "stimulerar den kreativitet och det engagemang som finns lokalt". berättar på sin webbplats att de kommuner som beviljas Klimpanslag inte kommer att få sina första utbetalningar efter beslutet, som planerat, utan först . Det rör sig om ca . redovisar att man inte heller kommer att kunna betala ut bidrag för pågående och avslutade lokala investeringsprogram (LIP), i enlighet med kommunernas och verkets gemensamma planer. Summan redovisas inte, men senareläggningen kan förväntas skapa stora problem för vissa kommuner som budgeterat intäkten . Att staten inte betalar ut klimatinvesteringspengar till kommuner och andra lokala aktörer inom utlovad tid är knappast något som stimulerar det lokala engagemanget i klimatfrågan. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att kommuner och andra lokala aktörer ska få sina utlovade bidrag för lokala investeringsprogram och klimatinvesteringsprogram ?
fr · GS11794 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:794 av () till statsrådet om införselregler och alkohol fick EU-parlamentarikern ett positivt besked gällande införselreglerna kring alkohol av hälsominister . uttryckte förståelse för de alkoholproblem som uppstått i bland annat på grund av införselreglerna. Han medgav också att det är rimligt att ett land av folkhälsoskäl måste kunna begränsa den punktskattebefriade handeln. Jag kan konstatera att detta är en positiv öppning inom EU för att få gehör för ändring av nuvarande regler för privatinförsel av alkohol. Det är viktigt att vi tar alla chanser att bilda allianser och bedriva opinion för en folkhälsoinriktad alkoholpolitik. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av hälsominister uttalande om möjligheten för varje enskilt land att kunna begränsa privatinförseln av alkohol?
fr · GS11795 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:795 av () till försvarsminister om lokalisering av försvarsutbildning I Försvarsdepartementets regleringsbrev står att läsa följande: Försvarsmakten ska fortsätta överväga: lokaliseringen av utbildningen av de delarna av säkerhetsbataljonerna. En utgångspunkt i dessa överväganden ska vara att utbildningen eller delar av den genomförs i . Det framgår även av regleringsbrevet, att om det visar sig kostnadseffektivt ska Försvarsmakten överväga att genomföra sjukvårdsutbildningen vid Försvarsmaktens sjukvårdscentrum i . Efter vad jag erfarit pekar marinens överväganden inte i riktning . Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga vad försvarsminister avser att göra för att Försvarsmakten ska leva upp till instruktionerna i regleringsbrevet.
fr · GS11796 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:796 av () till statsrådet om barn med särskilda behov vid Europeiska skolornas svenska sektion "Enligt den svenska skollagen ska alla barn och ungdomar ha tillgång till en likvärdig utbildning oberoende av kön, geografisk hemvist, sociala och ekonomiska förhållanden." Detta enligt regeringens hemsida. Det omfattar även de svenska barn vars föräldrar är utsända på uppdrag utomlands. För de svenskar som utför uppdrag inom någon av EU:s institutioner finns Europeiska skolornas svenska sektion. Skolan finansieras till största delen med pengar från kommissionen. Därutöver bidrar svenska staten med till de svenska lärarnas löner vid skolan. Denna skola följer dock inte den svenska skollagen. Barn med särskilda behov, exempelvis barn med dyslexi eller lindringare former av dyslexi, ges inte möjlighet till det stöd som de skulle beredas i en vanlig svensk skola. Det har även förekommit att föräldrar nekas plats med hänvisning till att barnet har särskilda behov. Detta kan få vitt gående effekter för de demokratiska spelreglerna. I praktiken hindrar detta agerande från skolan föräldrar med barn med särskilda behov att utföra uppdrag utanför gränser. Mot bakgrund av detta ställer jag följande fråga till ministern: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att göra det möjligt för att personer ska kunna fullgöra sitt uppdrag oavsett om deras barn är handikappade eller inte?
fr · GS11797 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:797 av () till statsrådet om invandrade och arbetslösa kvinnors integration i Att vara arbetslös är i sig en riskfaktor för att få sämre hälsa. Att därtill vara invandrare eller flykting, med sämre socialt skyddsnät och kanske traumatiska upplevelser bakom sig, innebär ytterligare en riskfaktor. Att vara kvinna är en tredje riskfaktor. Våldtäkter och misshandel är traumatiska händelser som kvinnor i vissa flyktinggrupper råkat ut för. Frågan kompliceras ytterligare av att om dessa kvinnor trots alla hinder får jobb kan de drabbas av familjeproblem för att traditionella könsmönster i familjen bryts, dubbelarbetet blir omöjligt och pressen från både familj/make och samhället blir för stort. Detta har självklart också negativ påverkan på hälsan. Invandrade, arbetslösa kvinnor har sämre hälsa än invandrade män utan arbete. I en undersökning (Health in Relation to Unemployment and Immigrants in From a Gender Perspective, Akhavan med flera) upplevde av kvinnorna dålig hälsa och smärta. Bilden kompliceras av ett svårutrett samband mellan arbetslöshet, migration och ohälsa. Blir man sjuk av utanförskap och arbetslöshet, eller är man sjuk och har därför svårt att få jobb och komma in i samhället? Att problemet är svårutrett innebär inte att man kan prioritera ned frågan. Tvärtom måste utsatta kvinnor få stöd på flera plan. Min fråga till statsrådet är följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra dessa kvinnors situation?
fr · GS11798 · 2005-01-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:798 av () till finansminister om Lissabonprocessen EU:s medlemsländer enades om att regionen ska bli världens mest konkurrenskraftiga. Tanken är att EU:s medlemsländer, i den så kallade Lissabonprocessen, ska tävla med varandra för att skapa bättre tillväxt både nationellt och gemensamt för . För att samtliga mål för processen ska vara uppnådda 2010 måste medlemsländerna utföra jobbet på hemmaplan. I klartext måste medlemsländernas regeringar sätta i gång arbetet med att uppfylla vad de åtagit sig i . Tyvärr händer det inte tillräckligt mycket i . Regeringen arbetar inte tillräckligt aktivt för att uppfylla Lissabonstrategin. Det gäller exempelvis skatten på arbete, där höga marginaleffekter för låginkomsttagare medför att det blir mindre attraktivt att arbeta mer, som höga marginalskatter för höginkomsttagare inte gör det attraktivt att utbilda sig mer. Regeringen verkar inte förstå att det är individer som skapar tillväxt när rätt drivkrafter finns för att arbeta, utbilda sig eller starta företag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att se till att klarar målen i Lissabonprocessen vad gäller drivkrafter för att arbeta och utbilda sig?
fr · GS11799 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:799 av () till finansminister om arbetslösheten ekonomi har fastnat i en situation med mycket hög arbetslöshet. Trots bra konjunktur kommer inte de nya jobben. Enligt SCB var den öppna arbetslösheten 5,. har antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ökat kraftigt. Också sysselsättningen har minskat. var 4,19miljoner sysselsatta. Det kan jämföras med 4,21miljoner . Det av regeringens uppsatta målet om sysselsättning missas med mycket bred marginal. Vilka ytterligare åtgärder avser finansministern att vidta för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen?
fr · GS11800 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:800 av () till statsrådet om svenskt bistånd till har återupptagit bygget av den så kallade säkerhetsmuren på . Detta trots att den har fastslagit att de delar av barriären som byggs inne på är olagliga. presenterade en ny byggnadsplan för muren. I en (The Humanitarian of the Barrier on Palestinian Communities) görs en utvärdering av murbyggandets humanitära konsekvenser. I södra menar FN bland annat att planerna på att bygga ut muren kommer att försvåra möjligheterna för invånarna att säkra sitt uppehälle. Området har få odlingsmöjligheter och tillgång till marknader är således livsviktigt @ vilket byggandet med stor sannolikhet kommer att begränsa ytterligare. Tillgång till utbildning och sjukvård är redan minimal, och situationen förväntas bli värre. På norra , i området Barta´a ash Sharqiya, så har muren redan bidragit till en arbetslöshet på . Utöver detta måste alla typer av livsmedel importeras @ inklusive vatten. FN fastslår att murbygget är oförenligt med de utvecklingsbehov som finns på delar av i fråga om grundläggande sociala tjänster och infrastruktur. Detta har i sin tur lett till att internationella biståndsgivare blivit mer försiktiga när det gäller framtida utvecklingsprojekt i området då dess verkställighet inte kan försäkras. Enligt FN är biståndsgivare tveksamma till att investera i biståndsprojekt på delar av , och om muren byggs ut kommer situationen att bli än värre. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet hur hon avser att agera framöver när det gäller bistånd till utvecklingsprojekt på .
fr · GS11801 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:801 av () till statsrådet om EU-perspektiv på miljöarbetet I proposition 2000/01:130 Svenska miljömål-delmål och åtgärdsstrategier under kapitlet Internationellt miljöarbete står bland annat: " Det svenska miljömålsarbetet bedrivs i samspel med EU:s miljöpolitik --- Flera viktiga processer inom EU, närområdet och globalt har betydelse för möjlighet att nå miljökvalitetsmålen. Några av dessa processer är: Arbetet med hållbarhetsstrategier för Det nordiska samarbetet och Östersjösamarbetet, En stärkt global miljöförvaltning och en stärkt internationell miljörätt och Arbetet med att pröva alla nya multilaterala handelsavtals inverkan på hållbar utveckling." lämnade en rapport om arbetet med att nå de 15 nationella miljökvalitetsmålen. Om inte mer kraftfulla åtgärder vidtas kommer flera av målen ej att uppnås. De svenska miljökvalitetsmålen kan inte nås utan att en strategi utarbetas på EU-nivå. En sådan strategi saknas dock . Därför vill jag fråga statsrådet: Kommer statsrådet att verka för att processerna för att uppfylla miljömålen kompletteras med en strategi för EU-nivån?
fr · GS11802 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:802 av () till statsrådet om motionerade jag och ett antal andra folkpartiledamöter i valkretsarna längs från till om att denna väg borde uppgraderas till (motion 1997/98:T329). En sådan uppgradering skulle ha stor betydelse bland annat för turismen i inland, , och . pågår diskussioner om regeringen ska ansöka hos Ekonomiska Kommission för (ECE) om att få förlänga , som startar på så att den går hela vägen upp till . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att skynda på arbete med prövningen av en snar uppgradering av till .
fr · GS11803 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:803 av () till statsrådet om anonyma jobbansökningar Diskriminering är oacceptabelt och förbjudet, men förekommer ändå överallt i samhället. Det är en mångbottnad fråga som vi behöver en mängd olika åtgärder för att stävja. Ett sätt att komma åt problemet med diskriminering i arbetslivet är att använda sig av avpersonifierade ansökningshandlingar till utlysta tjänster. Då är det svårare att medvetet eller omedvetet sortera bort människor på grund av kön, ålder, handikapp eller för att de har ett utländskt namn. Man använder sig av detta på flera håll i , och i har det diskuterats en lagstiftning om att företag med mer än 250 anställda ska anonymisera alla ansökningshandlingar. I flera kommuner i har man liknande försök, till exempel i , och . Att kommuner provar metoder för att likställa alla arbetssökande är positivt, men undersökningar visar att statliga myndigheter har en ännu mindre andel utrikes födda bland sina anställda. Andelen utrikes födda anställda vid myndigheter är betydligt lägre än andelen utrikes födda bland de sysselsatta totalt i riket. var andelen utrikes födda i 17 stora statliga myndigheter 5,(undersökning) medan andelen utrikes födda bland sysselsatta i landet var dubbelt så stor, 10,. Min fråga till statsrådet är följande: Är ministern beredd att verka för att metoden med avpersonifierade ansökningshandlingar prövas i de statliga myndigheterna?
fr · GS11804 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:804 av () till utrikesminister om försäljning av vapen till I en uppgörelse med har regeringen vid senaste godtagit att häva vapenembargot mot . Detta har lett till hård och berättigad kritik från övriga partier, som inte önskar öka vapenförsäljningen till den kommunistiska diktaturen . Såväl historiska övergrepp som nutidens ockupation av och relation till omöjliggör enligt bland annat synsätt vapenexport till . I dessa diskussioner lovade såväl utrikesminister upprepade gånger inför som statsminister inför kammaren att hävandet av vapenembargot inte innebär att vapenförsäljningen till kommer att öka. Mot bakgrund av ny statistisk som visar att antalet licenser för vapenhandel mellan och fördubblades vill jag fråga utrikesministern om vilka åtgärder hon avser att vidta för att vapenexporten från EU-länder till verkligen inte ska öka efter hävandet av vapenembargot.
fr · GS11805 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:805 av () till försvarsminister om kostnadsökningar för deltagande i I förra årets proposition angående svenskt deltagande i mission i bedömde regeringen kostnaderna för det svenska bidraget om ett skyttekompani jämte underhållsförband till "högst för en insats ". I samband med att regeringen nu begär att ska besluta om en förlängning framgår det att kostnaderna ökat till . Frågan inställer sig om regeringen felaktigt beräknat kostnaden från början eller om det kan finnas andra förklaringar. Mot bakgrund av att långt mer än en tredjedel av anslaget för internationella insatser nu tycks krävas för denna relativt begränsade insats i vill jag ställa följande fråga: Hur förklarar försvarsministern kostnadsökningen när det gäller deltagande i ?