ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122115 · 2005-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2115 om åtgärder mot bostadsbristen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att verka för i syfte att undanröja hindren för ökat bostadsbyggande. Även om situationen alltid är svår för den som drabbas av bostadsbristen Marcelinds beskrivning. Efter valet framhöll regeringen som en målsättning att 120000 bostäder skulle påbörjas . Det ansågs då av många som orealistiskt, men ser vi att målet kommer att uppnås. Av framgår att situationen som helhet förbättrats; alltfler kommuner har balans på bostadsmarknaden och antalet kommuner med bostadsbrist ökar visserligen men ökningen har varit liten (från 100 kommuner 2003 till 111 kommuner 2005). fortsätter antalet kommuner med överskott på bostäder att minska snabbt. Där det är bostadsbrist är det framför allt brist på små och medelstora lägenheter och den grupp som drabbas hårdast är framför allt ungdomar. För att stimulera byggandet av mindre lägenheter och även förbättra studenters boendesituation har regeringen infört dels investeringsstimulans, som riktar sig till nybyggnation av hyresbostäder och studentbostäder i tillväxtkommuner, dels investeringsbidrag till hyresbostäder i kommuner med bostadsbrist. På många håll jobbar också kommunerna aktivt för att främja bostadsförsörjningen. Ett positivt exempel på detta har vi nu på nära håll, i där man också ställt upp ambitiösa mål. Att det sedan tar tid att planera och färdigställa bostäderna är naturligt. Men så länge bostadsbristen består är den ett problem för dem som drabbas, men också för samhället. Regeringen följer givetvis hur bostadsmarknaden utvecklas, särskilt där bostadsbristen inte är löst. Villkoren för att få de investeringsstöd som finns inbegriper krav på en högsta godtagbar hyresnivå just i syfte att verka återhållande på hyrorna i nyproduktionen. Byggkostnadsforum inom har också gjort ett omfattande arbete med att stödja olika pilotprojekt i syfte att visa hur det går att bygga billigare utan att ge avkall på kvaliteten. Sedan är det viktigt att framhålla att sänkta produktionskostnader inte med nödvändighet når fram till fastighetsägarna eller bostadskonsumenterna, utan detta beror på konkurrenssituationen på producentsidan. Det är ur denna synvinkel ett problem att byggsektorn domineras av ett fåtal stora företag, liksom att det inte är ovanligt att företag i olika led har samma ägare. Ju färre företag, desto svagare konkurrens, inte minst då efterfrågan ökar. har också uppmärksammat förekomsten av karteller och otillbörlig samverkan inom sektorn. Staten har av tradition ett ansvar för bostadsfinansieringen och det juridiska ramverket kring bostadsförsörjningen. kommer förslag kring den framtida bostadsfinansieringen att remitteras, en proposition ska lämnas när det gäller hyressättningen ibland annat nyproduktionen och en arbetsgrupp inom arbetar med bostadsförsörjningsfrågor med sikte på en proposition . När det gäller att få fram mark så är det dock inte @ och kan inte heller vara @ statens ansvar. Detta åvilar dels kommunerna, dels den enskilde byggherren. Däremot pågår en översyn av plan- och bygglagstiftningen och ett slutbetänkande ska lämnas .
frs · GS122116 · 2005-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2116 om markpolitik har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledning av Byggkostnadsforums slutsatser rörande kommunernas markpolitik. Byggkostnadsforums studie ger en bild av hur ett urval kommuner arbetar med markanvisningar och de vanligaste försäljnings- och prissättningsmetoderna. Rapporten visar på vikten av att kommunerna bedriver en aktiv markpolitik om de ska kunna leva upp till det kommunala bostadsförsörjningsansvaret. Markkostnaderna i storstadsregionerna har ökat kraftigt och främst för nyproducerade bostadsrätter. Ett antal objekt i attraktiva lägen kan få stort genomslag i statistiken. De högsta priserna är därför inte representativa för bostadsbyggandet i allmänhet men de visar på behovet av bostadspolitiken. De ger en tydlig signal om riskerna för generellt höga markpriser om bostadspolitiken enbart skulle styras av marknaden. Kommunen är en betydande aktör i byggprocessen och har stora möjligheter att påverka byggandet och kostnaderna för det som byggs. I rapporten lyfter Byggkostnadsforum fram flera exempel på hur kommunerna kan agera för att skapa goda förutsättningar för bostadsbyggandet. En kommun kan genom sitt markinnehav påverka vad som byggs, var det byggs och när det byggs. Med stöd av planmonopol, ett strategiskt markinnehav och en tydlig prispolitik vid avyttrande av mark, kan kommunen påverka bostadsbyggandet i den riktning som lagts fast i bostadsförsörjningsplanen. Undersökningen visar att bristen på detaljplanerad mark är ett problem i flera av kommunerna. Man framhåller att planprocessen tar och är ett problem, framför allt då det handlar om olika former av förtätningsprojekt i tätorternas centrala delar. I det sammanhanget vill jag nämna den översyn av plan- och bygglagstiftningen som regeringen tillsatt. Detta arbete är i sitt slutskede och ett slutbetänkande ska lämnas . Avslutningsvis vill jag påpeka att utformningen av den kommunala markpolitiken omfattas av den kommunala självbestämmanderätten. Staten har det viktiga ansvaret för att skapa goda samhällsekonomiska och finansiella villkor för bostadsbyggandet samt ett ansvar för det juridiska ramverket kring bostadsbyggandet och bostadsförsörjningen. Sedan är det upp till kommunerna att bedriva en markpolitik som bidrar till att skapa en bostadsmarknad i balans.
frs · GS122118 · 2005-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2118 om mobiltelefoner i fängelserna har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ändras så att det klart framgår att mobiltelefoner inte får användas på landets fängelser. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att förbättra säkerheten inom kriminalvården. Ett led i detta arbete har varit att förhindra förekomsten av mobiltelefoner. Arbete fortgår i oförminskad styrka och alltfler anstalter utrustas nu med störningssändare mot mobiltrafik. Även andra åtgärder har vidtagits, till exempel så har alla slutna anstalter och häkten infört inpasseringskontroll. har redan uppmärksammat formuleringen i författningssamlingen och avser att åtgärda denna.
frs · GS122120 · 2005-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2120 om arbete har frågat mig om min avsikt är att ska arbeta trots att regeringen ändå inte avser att justera momssatserna. (Fi 2002:11) tillsattes efter ett tillkännagivande av . Av skatteutskottets betänkande 2001/2002:SkU18 framgår att en översyn av momssatserna bör göras och att översynen ska syfta till en begränsning av avgränsningsproblemen. Utskottet anser att översynen ska innefatta en analys av skattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa, ekonomiska, fördelningspolitiska och statsfinansiella effekter samt att momsens påverkan på konkurrenssituationen mellan och inom olika branscher bör belysas. Utredningen redovisar i sitt delbetänkande (SOU 2005:57) en kartläggning och analys av nuvarande regler för skattesatserna. Den redogör också för möjliga alternativ till skattesatsstrukturer och de allmänna effekterna av de olika alternativen. Slutligen rekommenderar utredningen att det fortsatta arbetet med slutbetänkandet bör inriktas på alternativet som innebär en övergång till en enda enhetlig skattesats, vilken preliminärt beräknas till 21,. Utredningens delbetänkande har sänts ut på remiss till . Jag vill avvakta remissinstansernas yttranden innan jag tar ställning till efter vilka riktlinjer utredningens arbete ska bedrivas framöver.
frs · GS122122 · 2005-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2122 om förstärkt straffskärpningsgrund vid drog- och rattfylleribrott har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förstärka straffskärpningsgrunderna vid omfattande upprepad brottslighet när det gäller drog- och rattfylleribrott i trafiken. Rattfylleriet utgör en av de största riskfaktorerna i trafiken och ett av de största hindren för att minska antalet döda och skadade i trafiken. Regeringen arbetar därför kraftfullt och på bred front med att bekämpa denna brottslighet. Flera olika åtgärder har redan vidtagits och vi kommer också att arbeta vidare med nya förslag. Som säkert känner till pågår det just nu en bred översyn av rattfyllerilagstiftningen och till den angränsande frågor (dir. 2003:174). Utredaren har fått i uppdrag att se över en mängd åtgärder som kan bli aktuella att vidta. Bland annat ska de reformer som vidtagits i fråga om rattfylleribrottet och påföljdssystemet utvärderas. Detta just med sikte på att effekterna på trafiksäkerhetsområdet maximeras. För att på ett bättre sätt hindra återfall i rattfylleribrott ska utredaren vidare överväga om vård eller andra insatser för att påverka rattfylleristen ska bli ett obligatoriskt inslag i verkställigheten, oavsett vilken påföljd som väljs för grovt rattfylleri. Det pågår även annat arbete med att ta fram åtgärder för att minska återfallen i trafikbrott. Till exempel arbetar vi med ett förslag om att öka möjligheterna att förverka fordon som använts vid bland annat rattfylleri. Därutöver kan nämnas de ändringar i polislagen som trädde i kraft och som gör det möjligt för polisen att tillfälligt ta ifrån en berusad eller drogad person hans eller hennes bilnycklar för att förebygga att denne kör påverkad. Det pågår alltså just nu ett omfattande arbete i kampen mot rattfylleriet. Jag vill inte föregripa detta arbete och de förslag som kommer att lämnas.
frs · GS122126 · 2005-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2126 om kommunernas framtida roll och ansvar för budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer har frågat statsrådet vilka åtgärder han tänker vidta för att en tydlig information om förändringarna i skuldsaneringslagen ges till alla kommuner så att kommunernas ansvar tydligt klargörs. Den fråga som ställts till statsrådet har överlämnats till mig för besvarande. (SOU 2004:81) har, som redogör för, föreslagit att den kommunala budget- och skuldrådgivningen ska ges en delvis annan inriktning. I stället för att bistå gäldenären med att upprätta ett förslag till frivillig skuldsanering, ska rådgivarna koncentrera sig på att, i samråd med gäldenären, gå igenom dennes ekonomi och upprätta en ansökan till kronofogdemyndigheten om skuldsanering. Utredningen föreslår också att budget- och skuldrådgivningen ges en innehållsmässigt tyngre roll, genom att kommunen även ska bistå gäldenären med råd och stöd under en skuldsanering. För de gäldenärer som av någon anledning inte kan eller vill komma i fråga för en skuldsanering, är tanken att kommunernas rådgivnings- och stödverksamhet ska finnas kvar i oförändrad form. förslag bereds inom . Jag kan därför inte nu föregripa regeringens ställningstaganden i ärendet. Avsikten är att en proposition ska kunna lämnas till så att lagändringarna kan träda i kraft .
frs · GS122133 · 2005-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2133 om bristen på poliser i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra polisens situation i . har regeringen gjort kraftiga satsningar på polisen och höjt anslagen med , samt aviserat tillskott för 2006@2007 med ca . Antalet poliser ökar och fortsätter att öka. har antalet poliser ökat med ca 1200. Satsningen innebär bland annat att 4000 nya poliser kommer att utbildas . Enligt beräkningar efter den senaste examinationen av aspiranter uppgår nu det totala antalet poliser till 17363. När det gäller specifikt har antalet poliser ökat kraftigt den senaste femårsperioden. var antalet 437 och hade antalet ökat till 476. Det motsvarar en ökning med 39 poliser eller 8,. Regeringen har genom de kraftiga resurstillskotten skapat goda förutsättningar för polisen att bedriva en bra och effektiv verksamhet. Det är dock ansvar att fördela polisens resurser till de lokala polismyndigheterna.