ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121354 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1354 om ny alkoholdryck har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa den olagliga försäljningen av den nya alkoholdryck som framställs av öl men uppfattas som cider. Öl får enligt 5 kap. 6 § alkohollagen (1994:1738) säljas i godkända livsmedelslokaler om försäljning av matvaror bedrivs i lokalen. Enligt 1 kap. 6 § förstås med öl en jäst, odestillerad dryck som är framställd med torkat eller rostat malt som huvudsakliga extraktgivande ämne och vars alkoholhalt överstiger 2,25men inte 3,5volymenheter. Förutsatt att dessa krav uppfyllts är således inte försäljningen att betrakta som olaglig. I betänkandet SOU 2003:65 Alkoholbranschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. föreslog utredaren att förutsättningarna för att ändra alkohollagens definition av öl borde utredas, mot bakgrund av försäljningen av öl i avsaknad av den typiska ölsmaken i livsmedelsbutiker. Definitionerna av alkoholdrycker är föremål för beredning i . Frågor om definitioner av alkoholdrycker och försäljning av skilda slag av sådana i livsmedelsbutiker kräver noggranna, bland annat EG-rättsliga, överväganden. Jag är därför inte nu beredd att förekomma det arbetet.
frs · GS121355 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1355 om regler för friåret har frågat om jag är beredd att verka för att de nuvarande reglerna för friåret ändras så att ej utnyttjade friårsmedel ska få användas till andra satsningar och att de orimliga konsekvenserna av de nuvarande reglerna undanröjs. Till att börja med vill jag klargöra att det är och länsarbetsnämnderna som ansvarar för hur de arbetsmarknadspolitiska medlen fördelas regionalt och lokalt. Den principuppgörelse om den ekonomiska vårpropositionen som regeringen och samarbetspartierna har enats om innebär en omfördelning av 2000 friårsplatser . Dessa 2000 platser kan därmed användas till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Vidare innebär principuppgörelsen att anställningsstödet utökas med 20000 platser . Arbetsmarknadsutbildningen ska också utökas med totalt 2000 platser . Dessa åtgärder ska skapa arbete till långtidsarbetslösa och skapa bättre möjligheter för arbetsförmedlingen att erbjuda hjälp i form av utbildning och ökat stöd till dem med störst behov.
frs · GS121356 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1356 om förbud mot sexklubbar har frågat vilka förändringar i lagstiftningen jag avser att vidta för att stoppa sexklubbarnas utbredning och dess följder. Som själv framhåller är det enligt ordningslagen (1993:1617) förbjudet att anordna offentlig pornografisk föreställning. Den som bryter mot förbudet kan straffas med böter eller fängelse upp . Vi har också i en sträng straffrättslig lagstiftning för att motverka sådan kriminell verksamhet i form av till exempel koppleri och köp av sexuella tjänster, som kan förekomma i anslutning till så kallade sexklubbar. I detta sammanhang bör särskilt framhållas att skyddet för barn och ungdomar mot att utnyttjas för sexuell posering stärkts genom lagstiftning. Skyddet omfattar nu ett absolut förbud mot alla former av främjande och utnyttjande av barn för sexuell posering. Det omfattar också sådana gärningar som begås mot någon i åldersgruppen , om poseringen är ägnad att skada barnets hälsa eller utveckling. Även lagstiftningen mot prostitution har stärkts genom den nya lagstiftningen. Jag följer dock självfallet utvecklingen noga på området och kommer att verka för att ytterligare åtgärder vidtas om så skulle behövas.
frs · GS121357 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1357 om återskapande av våtmarker har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att vända den utveckling som innebär att mer våtmarker försvinner än tillkommer genom restaurering och nyanläggning. är, i jämförelse med många andra länder, ett våtmarksrikt land och denna naturtyp har stor betydelse för att upprätthålla biologisk mångfald. Det är också en naturtyp av värde från friluftslivssynpunkt. Hoten mot våra våtmarker är flera och dessa ändras över tiden vilket gör att hotbilden är komplex. Regeringen gav bland annat därför i regleringsbrevet i uppdrag åt , , och att till redovisa en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar. Strategin blir ett viktigt dokument för att bedöma behovet av nya delmål och åtgärder för att uppfylla miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker i ett generationsperspektiv. påpekar i sin rapport att för vissa delmål som berör miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker löper arbetet inte i enlighet med den utstakade tidsplanen. Detta är något som regeringen avser att behandla i den kommande propositionen om miljökvalitetsmålen. Pågående arbete med att skydda landets våtmarker består dels i att skapa och restaurera våtmarker, dels i att bevara och skydda befintliga våtmarker. I stora delar av södra och råder ett generellt markavvattningsförbud som inte tillåter nya utdikningsprojekt på skogsmark. De åtgärder som vidtagits inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet när det gäller restaurering av våtmarker och småvatten i odlingslandskapet beräknas ha minskat kväveläckaget med ca 300@400 ton . Erfarenheterna från det inledande arbetet med att återställa våtmarker kan nu användas för att göra kommande insatser effektivare. Genom den landstäckande våtmarksinventeringen finns en omfattande dokumentation om större våtmarker. De värdefullaste våtmarkerna som man kände till redovisades i myrskyddsplanen. När nu våtmarksinventeringen slutförts så som påpekar kommer en komplettering och revidering av myrskyddsplanen att ske. Detta arbete kommer också att ha betydelse för fortsatta arbete när det gäller att lämna förslag på ytterligare svenska områden som bör föras upp på våtmarkskonventionens lista över våtmarker av internationell betydelse. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att regeringen sett till att flera viktiga insatser redan görs för att komma till rätta med den minskande våtmarksarealen. Regeringen kommer i den kommande miljömålspropositionen med förslag för att ytterligare stärka bevarandet av våra våtmarker.
frs · GS121358 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1358 om kompensation till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ges kompensation för de förlorade arbetstillfällen som försvarsbeslutet innebär. Regeringen har presenterat lokaliseringar av statlig verksamhet till bland annat . Det innebär att verksamhet vid och kommer att lokaliseras till samt att kriminalvården etablerar en kriminalvårdsanläggning där. Sammanlagt kommer ca 120 statliga arbetstillfällen att lokaliseras till . Verksamheterna avses etableras under 2006@2007. Utöver detta är målsättningen att 10@20 arbetstillfällen från statliga bolag ska genereras i .
frs · GS121359 · 2005-04-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1359 om ÖB:s uttalande har frågat mig vilket uttalande jag är beredd att göra med anledning av ÖB:s uttalande om att resursbas är för liten för att klara eventuella framtida yttre militära hot. Utgångspunkten för det militära försvarets utformning har tagits i den säkerhetspolitiska bedömning som gjorts, bland annat i de två senaste försvarspolitiska rapporterna från Försvarsberedningen. Den samlade bedömningen är att ett militärt väpnat angrepp enskilt mot är osannolikt (minst en tioårsperiod). Kraven på operativ förmåga utgår från den säkerhetspolitiska bedömningen samt de ökade internationella ambitionerna. För att uppnå den beslutade operativa förmågan krävs avvägningar och prioriteringar. I det längre perspektivet måste ha kompetens, utvecklingsförmåga och flexibilitet för att kunna möta de hot som skulle kunna uppstå . Det innebär att vi kommer att behålla en större volym förband än vad som krävs mot bakgrund av den nuvarande hotbilden. Genom beslut avseende den försvarspolitiska inriktningen anges att dagens hot mot internationell fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. Ett grundelement i svensk säkerhetspolitik är multilateralt samarbete.
frs · GS121360 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1360 om legala knarkaffärer i har frågat justitieministern vad han avser att vidta för åtgärder vad gäller införsel, spridning och missbruk av växter som kan förädlas och användas som droger. Låt mig börja med att uttrycka min djupa oro över missbruk av alla skadliga substanser oavsett om dessa narkotikaklassificerats eller inte. I naturen förekommer ett stort antal växter som innehåller hallucinogena ämnen. Även i den svenska naturen finns en rad sådana växter. Ser man dessutom till växter som är vanligt förekommande som prydnadsväxter även i svenska trädgårdar ökar antalet betydligt. Hur mycket hallucinogener sådana växter innehåller varierar från art till art men också mellan plantor av samma art. Meskalin är en känd missbrukssubstans. Enligt uppgift från krävs det intag av ganska stora mängder obehandlade eller endast torkade kaktusar innehållande meskalin för att uppnå ett rus. Kaktusarna varierar i storlek men det krävs intag av mellan fem och åtta kaktusar för att uppnå en normal missbruksdos. Meskalin är narkotikaklassificerat och för det fall kaktusarna bearbetas så att meskalinet frigörs har ett narkotikabrott begåtts. I frågan sägs att de växtdelar som säljs ofta preparerats med LSD och att LSD riskerar att spridas så länge växten är laglig. LSD är narkotikaklassificerat och det förfarande frågeställaren beskriver utgör därför narkotikasmuggling @ ett förfarande som kan medföra upp till fängelse. I sammanhanget vill jag också påminna om att snart sagt vilket ämne eller vara som helst kan prepareras med narkotika och att det inte är ovanligt att detta förekommer vid smuggling. Det görs för att försvåra upptäckt av brottet och är inte unikt för LSD eller växtdelar från kaktusar.
frs · GS121361 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1361 om förslag till ny tingsrättsorganisation i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra en nedläggning av . Frågan har ställts mot bakgrund av att har presenterat ett förslag till ny tingsrättsorganisation i . pågår en översyn av den yttre tingsrättsorganisationen. Utgångspunkten för detta arbete är de målsättningar som har ställt sig bakom, det vill säga att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. De genomförda organisationsförändringarna har utvärderats med gott resultat. Det förslag till ny tingsrättsorganisation i som har lämnat bereds inom . När beredningen avslutats kommer regeringen att anmäla sitt ställningstagande till . Jag har inte för avsikt att föregripa detta arbete.
frs · GS121362 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1362 om regler mot diskriminering på krogen har frågat statsrådet vad han är beredd att göra för att minska diskrimineringen inom krog- och restaurangbranschen. Frågan har överlämnats till mig. Jag vill börja med att framhålla att det inte är acceptabelt att särbehandla människor på grund av etnisk tillhörighet eller sexuell läggning. Därför är det enligt svensk lag förbjudet för en näringsidkare att diskriminera någon på grund av bland annat nationellt eller etniskt ursprung eller sexuell läggning. Det kan både vara straffbart och leda till skadeståndsansvar om någon till exempel nekas tillträde till en restaurang på sådan grund. har i egenskap av central tillsynsmyndighet över efterlevnaden av bestämmelserna i alkohollagen (1994:1738) i flera sammanhang framhållit att diskrimineringsbrott är exempel på sådan brottslighet som kan påverka beslut om tillstånd för servering av alkoholdrycker. Det gäller inte enbart brott som har begåtts av tillståndshavaren själv, utan också om det har begåtts av dennes anställda eller personal som tillståndshavaren har tagit i sin tjänst, till exempel dörrvakter. I sammanhanget vill jag också framhålla att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ska verka för att diskriminering som har samband med bland annat etnisk tillhörighet inte förekommer i samhällslivet. Motsvarande uppdrag åvilar Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning inom dennes ansvarsområde. Uppdragen omfattar självfallet även diskriminering inom krog- och restaurangbranschen. För att ytterligare motverka diskriminering inom restaurangnäringen på grund av etniskt ursprung, religion, sexuell läggning eller funktionshinder kommer regeringen att se över alkohollagens bestämmelser om villkor i syfte att detta instrument i högre grad ska kunna användas i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Inom ramen för denna översyn får närmare övervägas om villkor ska kunna avse bland annat utbildningsinsatser av tillståndshavare och dennes anställda eller skyltning utanför restauranger om krav på klädkod etcetera i linje med vad diskuterar i sin fråga.
frs · GS121363 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1363 om E4:an mellan och har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta så att den fyrfiliga motorvägen mellan och byggs. Regeringen fastställde den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Beslutet innebar att utbyggnaden av mellan och tidigarelades så att byggstart ska ske i perioden 2006@2007. I planen anges att vägen ska byggas ut till mötesfri landsväg. Regeringens beslut att fastställa planen innebär inget ställningstagande till standardfrågan. Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt 17 kap. för E4 mellan och . ansökan om tillåtlighet gällde standarden fyrfältsväg. motiverade sitt ställningstagande till standard med att kostnadsskillnaden mellan fyrfältsväg och trefältsväg var relativt liten som miljöintrången var likvärdiga. I regeringens beslut om tillåtlighet inryms att även en mer begränsad utbyggnad än vad som angetts i ansökan är tillåtlig. Regeringens tillåtlighetsbeslut innebär därmed inget ställningstagande i standardfrågan.
frs · GS121364 · 2005-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1364 om statliga institutioners politiska opinionsbildning har frågat vilka nya initiativ jag avser att vidta i syfte att stävja statliga institutioners och myndigheters politiska opinionsbildning. har tidigare i en interpellation till min företrädare och i en fråga till mig tagit upp frågan om myndigheternas roll som opinionsbildare. I svar på frågan hänvisade jag då till att i interpellationsdebatten på ett övertygande sätt tillbakavisade påståendet att myndigheter skulle ägna sig åt politisk propaganda. I mitt svar framhöll jag att det kan vara en grannlaga uppgift att dra gränsen mellan vad som bör vara myndigheternas uppgifter och vad som bör förbehållas den politiska opinionsbildningen. Det är viktigt att det sker en öppen debatt om denna gränsdragning. Som ett led i en sådan debatt redogjorde jag för ett initiativ för att ta upp dessa frågor till diskussion i den chefsutbildning som erbjuder till statliga myndighetschefer. Initiativet är fortfarande aktuellt och kommer att genomföras.
frs · GS121365 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1365 om totalkostnaden för utlokalisering av jobb från de har frågat finansministern hur han kommer att redovisa den totala kostnaden för den berörda utlokaliseringen av statlig verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Kostnaderna för omlokaliseringarna skiljer sig åt mellan de olika myndigheterna, liksom deras ekonomiska situation. Därför kommer varje myndighet att bedömas utifrån sina egna förutsättningar att finansiera merkostnaden för omlokaliseringen. De sammantagna kostnadsförändringarna för respektive myndighet kan komma att variera för myndigheterna beroende på bland annat deras storlek och verksamhet. Den totala kostnaden för myndigheterna, till exempel lokal-, löne- och flyttkostnader, kan bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Regeringen avser att, om behov uppkommer, återkomma till med redovisningar av arbetet med omlokalisering samt eventuella finansieringsfrågor. Jag vill slutligen framhålla att omlokaliseringarna ska ske på ett sådant sätt att verksamheterna långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet.
frs · GS121366 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1366 om bensinskatten har frågat mig hur jag avser att agera så att en skattesänkning på bensin kan genomföras. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. De prishöjningar på bensin som har skett påverkar dock inte bensinskatten eftersom den tas ut per liter bensin. Skattenivån på bensin fastställdes av när budgetpropositionen behandlades. Jag har inte några planer på att föreslå några förändringar av bensinskatten.
frs · GS121367 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1367 om åtgärder mot skattebedrägeri har frågat när jag avser att komma med ett förslag till i syfte att åtgärda skatteundandragandet inom byggsektorn. Jag delar uppfattning att det är viktigt att komma åt den ekonomiska brottsligheten i bland annat byggsektorn. Regeringen har prioriterat frågor rörande skatteundandragande och ekonomisk brottslighet. förslag till åtgärder för att komma till rätta med skattefusket inom byggbranschen är en del av ett batteri med åtgärder mot skattefusk som behandlas inom . Kommissionens förslag har utvecklats och konkretiserats i en departementspromemoria från , Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms), Ds 2004:43. Promemorian har remissbehandlats och remissutfallet ger stöd för uppfattningen att åtgärder mot skattefusk behöver vidtas inom byggsektorn. Detta arbete är prioriterat och jag avser att återkomma till förslagen så snart beredningen av frågorna har avslutats. Det är riktigt att regeringen aviserat och initierat en rad åtgärder för att bekämpa fusk och fel framför allt inom bidrags- och förmånssystemen. Avsikten är dock inte att dra ned på ambitionerna i fråga om åtgärder mot skattefusk. Regeringen kommer i vårpropositionen att presentera ett samlat program mot både skatte- och förmånsfusk. Dessa satsningar kommer att bidra till att effektivisera bekämpandet av den svarta ekonomin till exempel i fråga om svartarbete.
frs · GS121368 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1368 om ansvar och sanktioner vid arbetsmiljöbrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med vissa problem när det gäller ansvar och sanktioner vid arbetsmiljöbrott. Jag vill inledningsvis understryka att regeringen arbetar på bred front för att förebygga arbetsolyckor. Det är dock viktigt att betona att inte alla olyckor nödvändigtvis har sin grund i ett brottsligt förfarande. bedriver tillsyn över arbetsmiljön och kan genomdriva sina krav med tvångsåtgärder. En sådan tvångsåtgärd förutsätter inte att någon har gjort sig skyldig till brott eller att någon har skadats, det räcker att det finns brister i arbetsmiljön. Polis och åklagare är, som utgångspunkt, skyldiga att utreda och lagföra samtliga arbetsmiljöbrott. En annan sak är att sådana brott kan vara svårutredda. Dels kan det vara svårt att i efterhand klarlägga vad som faktiskt hänt, dels kan det vara svårt att styrka orsakssamband. Utbildning och specialisering är viktigt för att säkerställa att utredningar av arbetsolyckor sker på ett effektivt och rättssäkert sätt. Utbildningsnivån inom polisen och åklagarväsendet är generellt sett hög. Till det kommer att förundersökningar rörande arbetsmiljöbrott leds av 25@30 särskilt utsedda åklagare som har särskild kunskap och erfarenhet när det gäller arbetsmiljöbrott. De brottsbekämpande myndigheterna arbetar således aktivt för att öka lagföringen. När det gäller straff för arbetsmiljöbrott vill jag framhålla att straffskalan för arbetsmiljöbrott i form av vållande till annans död är vid. Utrymmet för en nyanserad straffmätning är därför stort. Vidare ger gällande regler om företagsbot stora möjligheter att rikta sanktioner mot den som svarar för en verksamhet, bland annat vid allvarligare fall av arbetsmiljöbrott. Dagens system kräver inte att gärningsmannen identifieras. Det räcker att det kan utredas att någon inom företaget har begått ett brott. Ett företags ledning ska alltså inte kunna gömma sig bakom en otydlig delegationsordning. Detta innebär emellertid inte att företagsboten inte kan bli en effektivare sanktion. Det pågår därför ett sådant reformarbete. föreslog ett system där ett straffansvar skulle införas för juridiska personer och ersätta företagsbot. Förslaget skulle innebära ett systemskifte och fick också viss remisskritik. Inom har därför utarbetats ett alternativt förslag som innebär att det nuvarande systemet med företagsbot effektiviseras, bland annat med sänkta krav för att kunna döma ut företagsbot och en höjning av maximibeloppet. En lagrådsremiss beräknas läggas fram .
frs · GS121369 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1369 om biometriska passfoton har frågat hur jag avser att hantera upphandlingsfrågan och de tusen arbetstillfällen som försvinner bland fotograferna i . Frågan är ställd mot bakgrund av att regeringen har beslutat om en proposition i vilken föreslås ett antal åtgärder för att höja säkerheten i svenska pass. En av dessa åtgärder är att införa så kallade biometriska uppgifter i passen. I propositionen föreslås att en passökande ska vara skyldig att hos en passmyndighet ta en bild i digitalt format av sitt ansikte. Den föreslagna ändringen är en viktig del i strävan att öka säkerheten i pass. Jag vill tydliggöra att det är som ansvarar för upphandlingsfrågan när det gäller det nya systemet för passhantering. Inför ett eventuellt införande av biometrisk information i pass gav regeringen i uppdrag till att förbereda detta. Inom ramen för detta uppdrag har fattat de beslut som styrelsen anser vara nödvändiga. Jag har förståelse för att den nya ordningen kan innebära problem för den privata fotomarknaden, men regeringens uppfattning är att behovet av att öka säkerheten i pass ändå väger tyngre.
frs · GS121370 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1370 om i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ledningsfunktion i även i fortsättningen ska vara lokaliserad till . Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder i fråga om ledningsfunktionens lokalisering. Den tidigare organisationen med 21 försäkringskassor och upphörde vid utgången av 2004 och bildades, i enlighet med beslut, den nya sammanhållna statliga myndigheten för socialförsäkringsområdet. i är nu en del av den nya myndigheten som i huvudsak själv bestämmer sin organisation och då naturligtvis ska ta hänsyn till bland annat verksamhetens karaktär och behovet av effektivt resursutnyttjande. I förordning (2004:1299) med instruktion för framgår kraven på hur den nya myndigheten ska vara organiserad närmare.