ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121958 · 2005-07-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1958 om förundersökningsansvar vid tjuvfiske har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ska få befogenheter att inleda och bedriva förundersökning när det gäller tjuvfiske. ansvarar tillsammans med för den svenska fiskerikontrollen. ansvarar även för att rapportera misstänkta brott i samband med fritids- eller yrkesfiske. Vid en ändring av lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning, som trädde i kraft , gavs möjlighet att inleda förundersökningar i samband med misstänkta illegala utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen till sjöss. har tidigare inte haft denna möjlighet inom något verksamhetsområde och har byggt upp en väl fungerande organisation för att bedriva förundersökningar. Jag anser att denna verksamhet har fungerat mycket väl. I betänkandet från utredningen om svensk fiskerikontroll Den svenska fiskerikontrollen @ en utvärdering (SOU 2005:27), som presenterades , diskuterades möjligheten för att få inleda förundersökning avseende brott mot fiskerilagstiftningen. Utredningens betänkande är ute på remiss. Jag vill dock framhålla att det , inom det befintliga systemet, finns möjlighet att upprätta ett mer direkt samarbete under förundersökningen av fiskebrott mellan och åklagare och polis i de fall lämnar rapporter till åklagaren. Enligt 7 § lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning får åklagaren anlita biträde av samt uppdra åt en kustbevakningstjänsteman att vidta de särskilda åtgärder som behövs för undersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till omständigheterna.
frs · GS121959 · 2005-07-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1959 om församlingarnas hävdvunna äganderätt till sina prästgårdar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att kyrkliga ägandefrågor behandlas som allmänna fastighetsrättsliga frågor. För fastigheter som ägs av kyrkliga rättssubjekt gäller i stort sett samma fastighetsrättsliga regler som för andra fastigheter. Det innebär bland annat att lagfart kan beviljas på förvärv av fastigheterna och att fastigheterna kan pantsättas och överlåtas. Som jag sade när jag besvarade en interpellation om samma sak innehåller lagen om och den så kallade införandelagen bestämmelser om kyrkans organisatoriska uppbyggnad och om kyrklig egendom. Införandelagen innehåller relativt detaljerade regler om vilket kyrkligt rättssubjekt som äger viss egendom efter stat@kyrka-reformen. Det har sedan jag besvarade interpellationen inte kommit till min kännedom att reglerna skulle leda till praktiska tillämpningsproblem. Enligt min mening ger reglerna tillräcklig ledning i fråga om vem som är ägare till viss kyrklig egendom. I praktiken kan det säkerligen i enskilda fall vara svårt att fastställa till vilket kyrkligt rättssubjekt som en viss fastighet hör, eftersom egendomen kan ha tillhört kyrkan och handlingar som utvisar vilket organ som egendom hör till kanske inte längre finns kvar. Om det skulle uppstå tvist mellan olika kyrkliga rättssubjekt om äganderätten till till exempel en viss fastighet, så finns det givetvis möjlighet att pröva tvisten @ liksom andra fastighetsrättsliga tvister @ vid domstol. Jag anser mot denna bakgrund att det inte finns anledning att ta initiativ till någon lagändring som gäller kyrkans fastigheter.
frs · GS121960 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1960 om beslut om konflikthantering och 2012 om konflikthantering i lärarutbildningen har frågat hur jag avser att försäkra mig om att blivande lärare får kunskaper och färdigheter i konflikthantering, enligt beslut . har frågat varför jag i direktiven för lärarutbildningen inte verkställt det av fattade beslutet om undervisning i konflikthantering i lärarutbildningen. Båda frågorna har ställts mot bakgrund av tillkännagivande enligt utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU4 Lärarutbildning och lärare. I syfte att klarlägga regeringens åtgärder med anledning av betänkandet besvarar jag dem i ett sammanhang. beslut innebar ett tillkännagivande till regeringen att kunskaper om mobbning och konflikthantering bör anges i examensordningen som ett av målen för lärarexamen. Även jag anser att lärarna behöver utveckla sina kunskaper när det gäller konflikthantering. I vårt decentraliserade högskolesystem är lagar och förordningar några av de verktyg som regeringen har till sitt förfogande. I Utbildnings- och förbereds ett förslag på en skärpning av den lagstiftning som ska skydda barn och elever mot kränkande behandling. Förslaget har behandlats i lagrådet och en proposition kommer att lämnas till tidigt . I den, per , ändrade examensordningen för lärarexamen, bil. 2 till högskoleförordningen (1993:100) är bland annat följande mål tillagt: Studenten ska vidare kunna "orientera sig om, förmedla, förankra och tillämpa gällande regelverk som syftar till att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever". Dessa nya formuleringar i högskoleförordningen ansluter till den kommande lagen om kränkande behandling av barn och elever. Avsikten med tillägget i examensordningen är att säkerställa att den blivande läraren handlar enligt gällande regelsystem och bakomliggande principer. Således avses inte bara att motverka diskriminering och annan kränkande behandling, som exempelvis mobbning, utan också att förebygga att sådana beteenden uppstår bland barn och elever, vilket bland annat innebär konflikthantering. En lärare förväntas ha förvärvat sådan kunskap om mobbning och konflikthantering att han eller hon kan förmedla denna kunskap till eleverna och vidare förankra grundläggande principer om gemensamma, mänskliga värden hos barn och elever. Jag anser att förordningsändringen väl tillmötesgår tillkännagivande om mobbning och konflikthantering. Med den ovan redovisade ändringen i högskoleförordningen och genom framtagandet av den kommande lagen om förbud mot kränkande behandling av barn och elever i skolan anser jag att regeringen tagit ett viktigt steg framåt för att skydda barn och elever mot kränkande behandling.
frs · GS121961 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1961 om den svenska dialektordboken har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att arbetet med dialekter vid fortsätter. Bakgrunden till frågan är uppgifter om att arbetet med ordboken ska läggas ned. har inom ramen för sin verksamhet beslutat att dialekter är ett vilande projekt. Det åligger myndigheten själv att utifrån givna ramar fördela resurser till olika verksamheter. Jag vill trots detta klargöra att arbetet med att tillgängliggöra den viktiga del av kulturarvet som dialekterna utgör för forskare och allmänhet fortskrider. Som påpekades i svaret på en liknande fråga av sker arbetet genom bland annat uppbyggandet av en Internetversion av dialekter. driver även projektet dialektlexikon som med utgångspunkt i de befintliga samlingarna ska tillgängliggöra ett urval av ord ur det centrala dialektala ordförrådet. När det gäller framtida insatser bereds dessa inom ramen för den årliga budgetprocessen och jag kan naturligtvis inte föregripa regeringens överväganden i höstens budgetproposition. Sedvanliga avvägningar måste göras mellan olika angelägna ändamål.
frs · GS121963 · 2005-07-14 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1963 om tillgängligheten i sjukvården har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att ompröva de införda lagbestämmelserna om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus om dessa medför att effektivisering och utveckling hämmas ytterligare. Regeringen har ett nationellt ansvar för att hälso- och sjukvården även fortsättningsvis bärs upp av ett allmänt och samhälleligt intresse. För att kunna säkerställa den höga nivån på den svenska hälso- och sjukvården anser jag att det är nödvändigt att reglera entreprenörsdrift av offentligt finansierade sjukhus. Den av antagna lagen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus uppställer, i huvudsak, två enkla regler. Dels ska offentligt finansierade sjukhus som drivs på entreprenad inte kunna ta emot patienter vars vård finansieras med privata medel. En risk finns annars för att gräddfiler inom vården uppstår. Dels ska de skattemedel som finansierar sjukhus utlagda på entreprenad inte kunna omvandlas till utdelningsbar vinst till ägarna. Upparbetad vinst måste stanna kvar i verksamheten för att utveckla denna. Lagen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus har tillkommit för att säkerställa principerna om ett solidariskt finansierat hälso- och sjukvårdssystem som är tillgängligt för alla. Det effektiviserings- och utvecklingsarbete som sker inom hälso- och sjukvården kommer inte att påverkas. Ett exempel på pågående utvecklingsarbete är den vårdgaranti som införs och som kommer att stärka patientens ställning och förbättra tillgängligheten i vården. Garantin omfattar all behandling inom landstingens planerade vård och innebär att patienten ska få behandling från det att ett beslut om behandling fattats. Sammanfattningsvis kan jag inte se något behov av att nu eller vidta några åtgärder med anledning av den nya lagen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus.
frs · GS121964 · 2005-07-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1964 om att behålla svensk skötselmärkning på kläder och 1976 om tvättanvisningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att driva krav på skötselmärkning i hela EU för att garantera fortsatt märkning i . har frågat mig om jag har för avsikt att agera snabbt och aktivt för att tvättanvisningarna på kläder får behållas på den svenska marknaden och hur andra EU-länder ska uppmuntras att följa efter denna utmärkta konsumenträtt. Jag vill bestämt framhålla att jag är överens med frågeställarna om att detta är en bra märkning som är mycket praktisk. Den är och har varit till stor nytta för oss konsumenter och det vore en försämring för oss om märkningen försvinner. Jag har skrivit till mina kolleger i , kommissionär och kommissionär , för att uppmärksamma dem på frågan och har uppmanat dem att vidta åtgärder för att få till stånd en gemensam reglering om hur textilier bör skötas. Jag avser även att diskutera frågan med mina ministerkolleger i EU.
frs · GS121965 · 2005-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1965 om regeringens hantering av bullerrapport har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klargöra hur tyst en så kallad tyst sida av ett hus ska vara, vad det är som gäller för ombyggnader och vad som räknas som stadens centrala delar. Frågan kan anses vara ställd mot bakgrund av bland annat överklaganden av detaljplaner i där bullerförhållandena är centrala samt att berörda myndigheter anges ha olika uppfattningar. Till att börja med vill jag klarlägga att behandlade riktvärden för trafikbuller. Riktvärdena anger bland annat de värden som inom- och utomhus inte bör överskridas vid nybyggnad av bostäder. Dessa riktvärden är inte rättsligt bindande, utan ska vara en vägledning där hänsyn ska tas till lokala faktorer och särskilda omständigheter i det enskilda fallet. När riktvärdena ska användas vid komplettering av befintlig bebyggelse kan det, enligt den proposition som låg till grund för ställningstagande, vara aktuellt att göra avvägningar mot önskemålet att åstadkomma en lämplig samhällsutveckling och andra miljökvaliteter. Behovet av en praktiskt användbar vägledning för hur riktvärdena och eventuella avsteg från dem bör tillämpas var bakgrunden till att fick det uppdrag som tar upp. Uppdraget redovisades till regeringen . Med hänvisning till att buller kan påverka hälsan negativt rekommenderade i sin redovisning en restriktiv syn på avsteg från riktvärdena. Avsteg bör enbart, enligt verket, accepteras i städernas centrala delar. I rapporten redovisades vilket underlag som bör finnas för beslut om avsteg från riktvärdena, var och när det kan vara acceptabelt att göra avsteg samt vilka sådana avsteg kan vara. Enligt , PBL, är det en angelägenhet att planlägga mark och vatten. Planläggningen ska enligt PBL bland annat främja en från social synpunkt god livsmiljö och goda miljöförhållanden. Bebyggelsen ska vidare lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa. har tillsyn över plan- och byggnadsväsendet i länet. I detta ingår att bland annat pröva kommunens beslut att anta detaljplaner och upphäva dem om planerad bebyggelse annars blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa. roll enligt PBL är att ha den allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendet i landet. Till en god bebyggd miljö hör en rad olika faktorer, som bör uppfyllas förutom acceptabla bullernivåer bland annat en god luftkvalitet. Jag kan i detta sammanhang inte gå in på enskilda ärenden som kan komma att prövas av regeringen. Avslutningsvis vill jag betona att riktvärdena för buller ska vara vägledande och hänsyn tas till lokala faktorer och de omständigheter som råder i det enskilda fallet. Med hänvisning till det redovisade avser jag inte att vidta ytterligare åtgärder beträffande de frågor ställer.
frs · GS121967 · 2005-07-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1967 om bidragsberoende har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stärka incitamenten för att gå från bidrags- till egenförsörjning. För alltför många människor har ekonomiskt bistånd blivit något av en permanent försörjningsform, vilket inte stämmer överens med biståndets avsedda funktion att vara samhällets yttersta skyddsnät. Detta är naturligtvis ett allvarligt problem. En viktig orsak till försörjningsproblemen är arbetslöshet utan arbetslöshetsersättning. För att minska bidragsberoendet måste därför sysselsättningen öka. Det sysselsättningspaket som regeringen lade fram i vårpropositionen är ett viktigt steg inom ramen för det övergripande målet om full sysselsättning. För att komma till rätta med de långvariga behoven av ekonomiskt bistånd krävs insatser inom flera områden. Det handlar till exempel om förbättrad rehabilitering, förbättrat mottagande, introduktion och integration av invandrare och flyktingar samt förbättrade arbetsformer och arbetsmetoder inom såväl arbetsförmedlingen som . Arbetslinjen gäller också för mottagare av ekonomiskt bistånd. En person som bedöms stå till arbetsmarknadens förfogande ska aktivt söka arbete och också ta anvisat arbete om det erbjuds. Man måste också vara beredd till motprestationer för att få ekonomiskt bistånd @ till exempel delta i utbildning, aktivt söka jobb eller ta en praktikplats. infördes en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som gör det möjligt för socialnämnden att ställa krav på den som får försörjningsstöd att delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet. uppföljning av den nya bestämmelsen visar att av kommunerna tillämpar bestämmelsen vid beslut om ekonomiskt bistånd. De flesta kommuner erbjuder arbetsplatsförlagd praktik inom offentlig verksamhet. Många kommuner erbjuder även praktik inom privat näringsliv som ett alternativ. Regeringen vill reformera systemet för ekonomiskt bistånd. Därför tillsattes en utredare för att göra en översyn av de insatser samhället erbjuder personer som är beroende av försörjningsstöd. Utredarens förslag ska syfta till att stärka arbets- och kompetenslinjen genom högre krav på aktivitet, stärka de ekonomiska drivkrafterna för arbete, ta till vara all kompetens oavsett kön, ålder och etnicitet, sätta individen i centrum och tillämpa regelverket enhetligt, samt förtydliga och förbättra ansvarsfördelning och samverkan mellan stat och kommun. Utredaren ska redovisa sina förslag . Därefter ska regeringen ta ställning till hur en reformering av det ekonomiska biståndet, som stimulerar till arbete och utbildning, ska utformas.
frs · GS121969 · 2005-07-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1969 om initiativ för en statsberoende planering har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ambitionerna från ska kunna förverkligas. Frågan syftar på den interpellationsdebatt som behandlade frågan om avvägningen mellan lokala planeringsönskemål och tillgången på statliga medel för infrastrukturutbyggnad. Det konkreta exempel vi diskuterade var järnvägen genom där man lokalt förordar ett alternativ med en lång tunnel. Jag kan precis som konstatera att det inte finns nationella medel till den dyrare lösning som efterfrågas. Hur gärna jag än skulle vilja lösa sådana här frågor på olika håll i landet, så finns det inga magiska knep att ta till. Naturligtvis är det min ambition att försöka få bästa möjliga utfall för transportområdet i samband med det årliga budgetarbetet, inte minst som vi har de fastställda långtidsplanerna att leva upp till. Men tillgången på anslag kommer ändå aldrig att fullt ut matcha önskemålen. De anslag som beslutar om ska räcka både till direktfinansierade objekt och till att återbetala de lån som tas upp för vissa objekt. Att utöka budgeten för ett kommande objekt, som , innebär oftast att något annat som prioriterats får stryka på foten eller senareläggas. Jag är därför i det här läget inte beredd att riva upp de prioriteringar vi gjort tillsammans med samarbetspartierna.
frs · GS121970 · 2005-07-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1970 om regeringens ansvar för den kommunala bredbandssatsningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kommuner som träffat bredbandsavtal ska gå skadeslösa ur bredbandssatsningen. Frågan är ställd mot bakgrund av beslutet att anslagssparandet inte kan användas vid ingången av 2005. Jag är väl medveten om de konsekvenser den temporära frysningen kan få för alla inblandade parter och då särskilt för berörda kommuner. har godkänt de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordat, inklusive regeringens bedömning av åtgärder som måste vidtas för att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket. Kommunerna kommer att få sina pengar. Det statsfinansiella läget är avgörande för när, men senast kommer pengarna åter att vara tillgängliga. Kommunerna berörs i olika omfattning av frysningen och konsekvenserna av frysningen påverkas av en rad faktorer. Till exempel när betalning till leverantören ska ske och om kommunen behöver låna pengar för att klara utbetalningarna. Med dagens låga räntenivåer är det endast undantagsvis som räntekostnader för sådana lån skulle kunna påverka den kommunala ekonomin. Det aktuella stödet avser endast en del av statens samlade satsning på bredband till alla delar av . De stöd som finansieras genom en kreditering på kommunernas skattekonto berörs inte. Detta gäller för stöd till områdesnät, stomnät och till nät i eftersatta områden. Avslutningsvis vill jag understryka att bredbandsutbyggnaden är ett prioriterat område för regeringen och vi följer utvecklingen inom området mycket noga.
frs · GS121974 · 2005-07-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1974 om datum då lagen om butandiol träder i kraft har frågat mig när den av beslutade lagen om klassificering av butandiol och GBL som hälsofarliga varor ska börja gälla. fattade beslut att anta regeringens förslag i proposition 2004/05:127 Vissa lagändringar beträffande hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer (rskr. 2004/05:278). I propositionen föreslogs bland annat vissa lagändringar för att möjliggöra en klassificering av ämnen med stor industriell användning, som exempelvis GBL och 1,4-butandiol. Eftersom förslagen måste anmälas till Europeiska kommissionen och inte får antas innan en frysningsperiod löpt till ända överlät till regeringen att besluta när lagändringen ska träda i kraft. Frysningsperioden har löpt ut. Såväl kommissionen som har inkommit med kommentarer över förslagen. Kommentarerna @ som inte föranlett regeringen att föreslå några ändringar @ har besvarats. Regeringen fattade i går beslut dels om att lagändringarna ska träda i kraft, dels om att klassificera såväl GBL som 1,4-butandiol som hälsofarliga varor. Den som använder ämnena för industriellt bruk måste beredas både skälig möjlighet att få kännedom om klassificeringarna och att ansöka om tillstånd att hantera dem. Det är därför inte möjligt att låta klassificeringarna träda i kraft före .
frs · GS121976 · 2005-07-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1964 om att behålla svensk skötselmärkning på kläder och 1976 om tvättanvisningar har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att driva krav på skötselmärkning i hela EU för att garantera fortsatt märkning i . har frågat mig om jag har för avsikt att agera snabbt och aktivt för att tvättanvisningarna på kläder får behållas på den svenska marknaden och hur andra EU-länder ska uppmuntras att följa efter denna utmärkta konsumenträtt. Jag vill bestämt framhålla att jag är överens med frågeställarna om att detta är en bra märkning som är mycket praktisk. Den är och har varit till stor nytta för oss konsumenter och det vore en försämring för oss om märkningen försvinner. Jag har skrivit till mina kolleger i , kommissionär och kommissionär , för att uppmärksamma dem på frågan och har uppmanat dem att vidta åtgärder för att få till stånd en gemensam reglering om hur textilier bör skötas. Jag avser även att diskutera frågan med mina ministerkolleger i EU.
frs · GS121977 · 2005-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1977 om utredning om tolkverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta med anledning av förslagen i tolkförmedlingsutredningen. Myndigheters, domstolars och kommuners skyldighet att vid behov anlita tolkar regleras bland annat i , förvaltningsprocesslagen och förvaltningslagen. Behovet ska tillgodoses genom offentlig upphandling. Den myndighet som förordnar tolk ansvarar för att tolken har erforderlig kompetens. @ kvalitet @ registrering @ tillsyn (SOU 2004:15) överlämnades till regeringen och har remissbehandlats. I betänkandet påpekades bland annat att myndigheter och kommuner skulle kunna förbättra sin upphandling av tolktjänster. Vidare menar utredningen att arbetsvillkoren för auktoriserade tolkar behöver förbättras för att bibehålla en yrkesskicklig tolkkår. Regeringen beslutade därefter att en utredning om utbildning av tolkar skulle göras. I betänkandet Tolkutbildning @ nya former för nya krav (SOU 2005:37) ges förslag om hur tolkutbildningarna kan förändras främst mot bakgrund av den ökade efterfrågan på kvalificerade tolkar inom rättsväsendet. Betänkandet har överlämnats till regeringen och remissbehandlas till . Mitt svar till är att regeringen kommer att ta ställning till behovet av insatser efter avslutad remissbehandling av betänkandet Tolkutbildning @ nya former för nya krav.
frs · GS121979 · 2005-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1979 om uttalande av svensk ambassadör har frågat mig vad jag avser att göra för att klargöra om ambassadör uttalanden i en brasiliansk tidskrift, om mäns våld mot kvinnor, har stöd av den . har varit i kontakt med ambassadör , som inte anser sig korrekt återgiven och uppfattar att de citat som återfinns i artikeln är tagna ur sitt sammanhang. De procentsiffror som nämns i artikeln för hur stor andel av svenska kvinnor som utsätts för våld eller känt sig hotade har inte förmedlats eller refererats till av ambassadören. Detta har även bekräftats av journalisten. Jag vill understryka att det ligger i en ambassadörs uppgift att framträda i medierna i anställningslandet och informera om förhållanden i . Det står vidare varje svensk ambassadör fritt att utnyttja sin grundlagsfästa yttrandefrihet på ett sådant sätt att det inte inverkar menligt på hans eller hennes förutsättningar att utföra sitt uppdrag i anställningslandet. I den mån ambassadören offentligt ger uttryck för personliga uppfattningar ska det framgå att det rör sig om just sådana.