frs · GS12856 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:856 om invandrare i vårdyrken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vi ska få fler invandrare inom vårdyrkena. Jag delar helt uppfattning att invandrare utgör en resurs som kan tillföra mycket i fråga om kunskap, språk och kultur till den svenska hälso- och sjukvården. Det har också tagits olika initiativ som bidragit till att underlätta för till exempel läkare att få svensk legitimation. Detta är dock inte tillräckligt. Gruppen invandrare är en stor och heterogen grupp. En del av dem som söker arbete i har vårdutbildning från sitt hemland. För dem som kommer från ett annat nordiskt land eller ett EU-land är det relativt enkelt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. De utgör också den största gruppen av arbetssökande. En stor grupp av de vårdutbildade invandrarna kommer från länder utanför EU/EES-området. För flertalet av dessa är det inte heller något stort problem att få sin yrkeskompetens värderad till svensk legitimation eller behörighet, även om det ibland kan ta och många behöver komplettera sin utbildning. Reglerna kring värdering av utländsk vårdutbildning behöver dock ses över för att få en snabbare och effektivare process med värdering och eventuell komplettering av tidigare utbildning. Regeringen uppdrog därför åt och att se över de bestämmelser och system som råder för bedömning och godkännande av lärare samt utövare inom hälso- och sjukvård, tandvård och detaljhandel med läkemedel vilka har genomgått utbildning utomlands och som inte omfattas av EU/EES-avtalen. Fokus skulle läggas på att effektivisera och därigenom förkorta processen från ansökan till kompetensbevis. Myndigheterna redovisade sina förslag till åtgärder. Vissa förslag förutsätter åtgärder inom flera departements ansvarsområden. Regeringen har därför tillsatt en arbetsgrupp inom med uppgift att se över den reglering och det system för godkännande av lärare och hälso- och sjukvårdspersonal med högskoleutbildning från länder utanför EU/EES. Det är angeläget att verka för att de ska få behörighet att utöva sina yrken här i inom rimlig tid. Arbetsgruppen ska därför lämna förslag som effektiviserar och därigenom förkortar processen från ansökan till kompetensbevis. Förslagen ska lämnas . För dem som inte har någon specifik vårdutbildning och som söker arbete som undersköterskor och vårdbiträden saknas direkt reglering om krav på kompetens. Regeringen har dock som målsättning att alla äldre med behov av vård och omsorg ska mötas av kompetent och engagerad personal. Regeringen inleder därför nu Kompetensstegen, en nationell satsning för att stödja kommunernas långsiktiga kvalitets- och kompetensutvecklingsarbete inom vård och omsorg om äldre. Under 2005@2007 planeras sammanlagt att avsättas till satsningen. Avsikten är att genom verksamhetsnära kompetensutveckling ge personalen möjlighet att på ett bra sätt utveckla vården och omsorgen av äldre. Ett betydande antal anställda har invandrarbakgrund och kommer att beröras av satsningen. Exempelvis kommer Kompetensstegen att kunna användas för verksamhetsanpassad svenskundervisning. Jag kan vidare berätta att av de 25000 nya medarbetare som rekryterades till kommunernas vård och omsorg var födda utomlands. Andelen har fördubblats då av de nyrekryterade var födda utomlands.