ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12902 · 2005-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:902 om insiderinnehav av värdepapper har frågat finansministern vad han avser att göra för att ändra reglerna om anmälningsskyldighet för innehav av värdepapper som ägs av annan än den anmälningsskyldige personen men som kontrolleras av denne genom företagsägda kapitalplaceringar. Enligt undgår personer med insynsställning anmälningsskyldighet för vissa innehav av värdepapper som personen kontrollerar och har insiderkunskap om. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan om insiderlagstiftningens utformning och effektivitet är angelägen. Skyldigheten för personer med insynsställning i marknadsnoterade bolag att anmäla innehav av aktier i bolaget och av vissa aktieanknutna finansiella instrument till det insynsregister som förs av utgör en viktig beståndsdel i denna lagstiftning. Denna anmälningsskyldighet omfattar även aktier och finansiella instrument som innehas av fysiska och juridiska personer som är närstående till den anmälningsskyldige. Kapitalförsäkringar och liknande produkter där den anmälningsskyldige inte själv innehar aktierna och där den juridiska person som står för innehavet inte är att anse som närstående till den anmälningsskyldige omfattas inte av den nuvarande anmälningsskyldigheten. Anmälningsskyldigheten syftar till att underlätta kontrollen av att de straffrättsliga bestämmelserna om förbud mot insiderhandel efterlevs och att avhålla personer från att göra otillåtna insideraffärer. Jag vill, i detta sammanhang, påpeka att det förbud mot insiderhandel som finns i insiderstrafflagen gäller oavsett om anmälningsskyldighet föreligger för affärerna och om denna i så fall fullgjorts. bereds ett förslag till lagrådsremiss om marknadsmissbruk. Förslagen i lagrådsremissen avses bygga på betänkande SOU 2004:69, i vilket en allmän översyn av bestämmelserna om anmälningsskyldigheten har gjorts. Utredningens förslag innebär i vissa avseenden en skärpning i förhållande till nuvarande bestämmelser. Utredningen behandlar emellertid inte, och föreslår följaktligen inte heller, en utvidgning av anmälningsskyldigheten i det hänseende som efterfrågar. Det finns med hänsyn till att uppmärksammats på frågan inte heller i övrigt förutsättningar för att behandla den inom ramen för det nu pågående lagstiftningsarbetet. Det behöver klarläggas vilka typer av kapitalförsäkringar med mera som en utvidgad anmälningsskyldighet skulle kunna omfatta. Vidare behöver analyseras om det finns tillräckligt behov av en sådan utvidgning och hur den i så fall lagtekniskt bör utformas för att bli praktiskt tillämpbar. Frågan om en utvidgning av anmälningsskyldigheten i nu aktuellt avseende är med andra ord inte helt enkel utan kräver noggranna överväganden. Jag har för avsikt att följa upp frågan i samråd med .
frs · GS12903 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:903 om barnprojektet vid har frågat vad jag avser att göra för att garantera att liknande situationer som inom vid inte inträffar igen inom med skattemedel bekostade statliga kulturinstitutioner. Jag ser mycket allvarligt på det som har rapporterats om den aktuella händelsen och blev upprörd. Inget barn ska kränkas i skolan. Jag känner därför den största sympati med eleverna och föräldrarna och har full förståelse för deras reaktioner. är en konstnärlig högskola som utbildar för professionell verksamhet inom film, radio, teater och television. Högskolan bygger mycket av sin verksamhet kring olika samarbeten bland annat med några av landets främsta konstnärer. Värdet av kontakter med det professionella yrkeslivet och övriga omvärlden framhålls ofta av . Praktik- och projektperioder ingår ofta i utbildningarna. Det pågår ett antal utredningar, bland annat den förundersökning som åklagare har inlett och en från fristående utredning under ledning av förre folkpartiledaren och statsrådet . Dessutom har i en skrivelse bett att få ta del av kursplaner och andra dokument som kan vara av betydelse för verkets bedömning. Verket avvaktar utredning innan de tar ställning till om det är en uppgift för myndigheten att granska högskolans agerande. Jag inväntar nu de pågående utredningarna. Det vore fel av mig att föregripa dessa processer. När det är klarlagt vad som skett är jag beredd att vidta de åtgärder som krävs och som ligger inom regeringens ansvarsområde.
frs · GS12904 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:904 om tankeförbudsparagrafen i kärntekniklagen har frågat om jag är beredd att verka för ett upphävande av 5 och 6 §§ i kärntekniklagen och därmed häva tankeförbudet på kärnenergiområdet. Låt mig fört göra klart att syftet med 6§ i kärntekniklagen aldrig varit att förbjuda forskning eller begränsa yttrandefriheten utan att förbjuda projektering och planering av nya kärnkraftsreaktorer. Detta framkommer i propositionen (1986/87:24) om förbud mot nya kärnkraftsreaktorer. Där framförs tydligt att lagen inte avser att inkräkta på det tekniska utvecklingsarbetet eller möjligheterna till fri opinionsbildning. Det är således inte korrekt att kalla detta för ett tankeförbud. Jag har dock förstått att många precis som , uppfattar kärntekniklagens 6§ som ett forskningsförbud. Detta har även påpekats i betänkandet från (SOU 2003:100). Utredaren föreslår där att denna paragraf tas bort just på grund av att den så ofta missförstås och att den egentligen saknar betydelse då det i 5§ kärntekniklagen finns ett förbud att meddela tillstånd till nya kärnkraftsreaktorer. Att även vill upphäva 5§ i kärntekniklagen ser jag med förvåning då denna paragraf är kärnan i hela kärntekniklagen, det vill säga att all kärnteknisk verksamhet kräver tillstånd och ska prövas av antingen regeringen eller den myndighet regeringen utser. Jag tar här tillfället i akt att informera om att det pågår en beredning av en proposition om ökat strålskydd och kärnsäkerhet i . I samband med denna kommer regeringen att ta ställning till utredarens förslag om att ta bort 6§ i kärntekniklagen.
frs · GS12905 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:905 om sekretess mellan skola och socialtjänst har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka nätverksamarbetet runt barn och ungdomar i kris. Jag håller med om vikten av att samarbetet och samverkan mellan alla olika instanser runt barn och ungdomar i kris fungerar. Alla i nätverket runt barnet har ett viktigt ansvar för att samarbeta. Jag vill också framhålla hur betydelsefullt det är att samverkan alltid utgår från det enskilda barnet eller den unges behov. Det är viktigt att det finns tydliga sekretessregler i arbete. Detta skyddar den enskilde och stärker förtroendet. Dessutom är det så att samtycker den enskilde så bryts sekretessen. Regeringen arbetar på olika sätt för att stärka samverkan mellan myndigheter och andra som är involverade i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. trädde en rad lagändringar i kraft i syfte att tydliggöra myndigheternas ansvar för samverkan. I socialtjänstlagen (2001:453) infördes en skyldighet för att samverka med andra samhällsorgan, organisationer eller andra som berörs. Även hälso- och sjukvårdslagen (1982:736) samt skollagen (1985:1100) kompletterades med en bestämmelse om ökad samverkan. Därutöver ska också polisen enligt polislagen (1984:387) samverka med andra myndigheter och organisationer. gav regeringen i uppdrag att i samverkan med och Myndigheten för skolutveckling ta fram en övergripande strategi för samverkan. Uppdraget redovisades och bereds i . har man utarbetat en rad förslag till åtgärder för att öka skyddet för barn och ungdomar som drabbats av brott och för att förebygga att barn och ungdomar dras in i kriminalitet (Ds 2004:56). Samverkan lyfts fram som en viktig fråga i detta arbete. Ett av förslagen innebär att inrätta så kallade Barnahus. fick därför i uppdrag att tillsammans med , och medverka till etablering av flera försöksverksamheter med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarliga brott. Detta är en mycket viktig fråga för hela regeringen och jag liksom mina övriga kolleger avser att noga följa utvecklingen för att försäkra oss om att samverkan mellan myndigheter och andra som har med utsatta barn att göra ständigt förbättras.
frs · GS12906 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:906 om hivtest har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta möjligheten att hivtesta sig. Enligt smittskyddslagens (2004:168) bestämmelser har landstingen ett brett ansvar för att förebygga smittsamma sjukdomar med en väl definierad struktur i smittskyddsläkarorganisationen. Det ingår i smittskyddsläkarens uppgifter att bland annat bevaka att den som bär på en smittsam sjukdom får det stöd eller den vård som påkallas av sjukdomen eller smittrisken. Vid misstanke om en hivinfektion eller annan allvarlig smittsam sjukdom ska läkare skyndsamt enligt lagen undersöka patienten och ta de prover som behövs. Även om förekomsten och spridningen av hivinfektion i är begränsad, pågår en bred översyn av samhällets insatser beträffande hiv/aids. Hiv/aids-utredningen överlämnade sitt betänkande Samhällets insatser mot hiv/STI @ att möta förändring (SOU 2004:13). Betänkandet innehåller förslag till en samlad nationell strategi för hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Betänkandet innehåller också förslag om prevention, vård och behandling riktade mot unga vuxna och i vilken omfattning ungdomar och unga vuxna bör erbjudas hivtestning och rådgivning i samband med sina kontakter med hälso- och sjukvården. Utredningens förslag bereds nu inom .
frs · GS12907 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:907 om avgiftsbelagda aktiviteter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att många kommuner har aktiviteter på skoltid som är avgiftsbelagda, trots att utbildningen i ska vara avgiftsfri för eleverna. I skollagen (1985:1100) slås fast att utbildningen i ska vara avgiftsfri. Detta är en av de grundläggande principerna i det svenska skolsystemet. Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning och tillgången till utbildning i får aldrig vara beroende av en individs ekonomiska förutsättningar. I skollagens portalparagraf (1kap. 2§) stadgas att alla barn och ungdomar ska, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. I verksamhet får emellertid förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Med detta avses främst kostnad för färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller liknande. Som statsråd kan jag inte ta ställning i ett enskilt fall som beskrivs i frågan. Det är som är nationell tillsynsmyndighet för bland annat och som har till uppgift att kontrollera att kommuner och andra skolhuvudmän agerar i enlighet med de bestämmelser som reglerar skolverksamheten. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. Med hänsyn till vad jag har anfört ovan avser jag inte att vidta några åtgärder beträffande denna fråga .
frs · GS12908 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:908 om Öresundsintegrationen har frågat den nordiska samarbetsministern vilka åtgärder ministern planerar att vidta för att de danska reglerna om rösträtt för danska medborgare som flyttar utomlands inte ska utgöra ett hinder för Öresundsintegrationen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Integrationsarbetet mellan och går vidare och intensifieras. Den avsatte för insatser i regionen i samband med invigning. Så sent som vid regeringssammanträdet avsattes till informations- och marknadsföringsinsatser i . Öresundsbrokonsortiet kunde rapportera att den regionala pendlingstrafiken mellan och nästan sexdubblats och utgör av all personbilstrafik på . Detta är ett tecken på att får en allt större folklig förankring och relevans. En glädjande utveckling som den förutser kommer att fortsätta. Den danska vallagen innehåller bestämmelser om att danska medborgare, under vissa omständigheter, kan förlora sin rösträtt till Folketingsval om de är bosatta utomlands. Det är självfallet så att bestämmer utformningen av sin egen vallag. Jag kan dock i samband med överläggningar med utrikesministern i efterhöra hur ser på konsekvenserna för danskar som bor i och arbetar i .
frs · GS12910 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:910 om stöd till stormdrabbade lanthandlare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja de lanthandlare som drabbats av stormen . Bakgrunden till frågan är att många butiker på landsbygden som har drabbats av de elavbrott som orsakades av stormen, därigenom har tvingats att kassera varor för stora värden och även upplevt ett visst kundbortfall. Den naturkatastrof som drabbade har inneburit stort lidande för många människor. Stormskadorna är mycket omfattande och jag känner starkt med de företagare och privatpersoner som på ett eller annat sätt berörts. Skadorna på elförsörjningen har inneburit för många företagare ett oplanerat produktionsstopp eller för butiksägare lett till att varor förstörts. En god tillgång till kommersiell service i alla delar av landet är ett mål för regeringens regionala utvecklingspolitik och flera insatser görs för att stärka lanthandeln i serviceglesa områden. Regeringen bidrar även med ekonomiskt stöd för att bibehålla den kommersiella servicen i form av investeringsbidrag, landsbygdslån, servicebidrag och hemsändningsbidrag. För att stödja de lanthandlare som drabbats av stormen har, enligt vad jag erfarit, vissa länsstyrelser redan beviljat servicebidrag till ett antal butiker. Jag kommer att följa utvecklingen och tar för givet att länen använder de möjligheter som redan finns för att hjälpa lanthandlarna, men jag avser inte att vidta särskilda åtgärder.
frs · GS12911 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:911 om besvarande av e-post har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att e-post ska besvaras enligt förvaltningslagens intentioner. Givetvis ska frågor från enskilda besvaras . En fråga som ställs via e-post har dock inte förtur framför en fråga som framförs på annat sätt. Att den som ställer en fråga per e-post ofta får sitt svar snabbare kan dock vara en naturlig följd av det valda sättet för kommunikation. Att myndigheterna inte svarar på frågor eller dröjer för länge med svar är naturligtvis inte acceptabelt. För tillsynen över att myndigheterna sköter denna uppgift svarar JO. Jag ser inte något behov av lagstiftningsåtgärder, men anser att frågan är viktig och avser att följa utvecklingen.
frs · GS12912 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:912 om de nya passen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att utfärdandet av de nya passen inte ska leda till att den privata fotobranschen konkurreras ut och försämra för glesbygdsbor att skaffa pass. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss i vilken föreslås ett antal åtgärder för att höja säkerheten i svenska pass. En av dessa åtgärder är att införa så kallade biometriska uppgifter i passen. Det biometriska underlaget ska bestå av en digital ansiktsbild som ska lagras i passet, dels som ett lasergraverat foto, dels som en lagrad bild på en minnesenhet. Detta är en följd av ett pågående internationellt arbete, både inom FN och EU. Inom EU har en förordning beslutats som innebär att samtliga medlemsstater ska införa biometriska kännetecken i pass och resehandlingar. I lagrådsremissen föreslås att en passökande ska vara skyldig att hos en passmyndighet ta en bild i digitalt format av sitt ansikte. Detta innebär att passökanden i fortsättningen ska fotograferas hos passmyndigheten i samband med ansökan i stället för som hos en fotograf eller i en fotoautomat. Skälen för detta är flera. Den föreslagna ändringen av passansökningssystemet innebär en mycket viktig del i strävan att öka säkerheten i pass. Det är angeläget att svenska pass håller en sådan teknisk standard och kvalitet att förfalskningar och annat missbruk försvåras. Genom att passmyndigheten tar en bild av sökanden säkerställs att bilden i passet verkligen avbildar rätt person. Dessutom kommer passmyndigheten att säkerställa att passbilden har en sådan kvalitet att den kan användas för datorstödd verifiering vid en gränskontroll. Detta sker genom att passmyndigheten vid ansökningstillfället gör en datorstödd jämförelse mellan två bilder som tas av passökanden. För att möjliggöra en sådan jämförelse måste bilderna tas av passmyndigheten. Jag har förståelse för att den nya ordningen kan innebära problem för den privata fotomarknaden, men min uppfattning är att behovet av att öka säkerheten i pass ändå väger tyngre än detta men. Andra alternativ är av tekniska och praktiska skäl inte möjliga, om man vill åstadkomma tillfredsställande säkerhet i passen. Det är därför inte möjligt att bibehålla den nuvarande ordningen att passökanden ger in fotografier i samband med passansökan. När det gäller frågan om hur många passexpeditioner som ska finnas avgörs den av och de lokala polismyndigheterna. ansvarar för att fördela polisens anslag mellan polismyndigheterna, medan polismyndigheterna ansvarar för hur verksamheten ska bedrivas, till exempel hur många passexpeditioner som ska finnas. I passärende inom riket tas det ut avgifter som disponeras av polismyndigheterna och som syftar till att ge full kostnadstäckning för verksamheten. Även framtida ökade kostnader för passärenden ska finansieras genom avgifter. Polismyndigheterna kommer på detta sätt att få tillräckliga resurser för att fullfölja även denna uppgift. Naturligtvis måste polisens servicenivå inom all verksamhet hålla en tillfredsställande nivå. Det pågår ett ständigt arbete inom polisen med dessa frågor. Jag följer den utvecklingen.
frs · GS12913 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:913 om vägtransportkostnader och skogsnäringen har frågat näringsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att skogsnäringen i norra inte ska belastas med alltför höga vägtransportkostnader och därmed påverka konkurrenskraften negativt. hänvisar till de beräkningar som gjorts av forskningsinstitutet avseende förslag att införa en kilometerskatt och att höja skatten på diesel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis kan noteras att utredaren pekat på att ett införande av en kilometerskatt bör, i den utsträckning det är möjligt enligt EG-rätten, kompenseras med en återbetalning av skatten på diesel. I svar på fråga av om skatteeffekter på skogsnäringen (fråga 2004/05:723) och i svar på fråga av om kilometerskatt och höjd dieselskatt (fråga 2004/05:760), har jag anfört att utredarens förslag i nämnda delar utvärderas inom . Regeringen har således ännu inte tagit ställning till utredarens förslag i denna del och därmed är det inte heller möjligt att svara på frågan om några särskilda åtgärder ska vidtas för skogsnäringen i norra .
frs · GS12914 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:914 om landstingen och en statligt finansierad sjukvård har frågat statsministern på vilket sätt han kommer att verka för att landstingen ska avvecklas och sjukvården få en statlig finansiering. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har givit den parlamentariska ansvarskommittén i uppdrag att analysera och bedöma om struktur och uppgiftsfördelning inom staten och mellan staten, landstingen och kommunerna behöver förändras. En mycket viktig del i det uppdraget är att överväga hur ansvaret för hälso- och sjukvården ska fördelas mellan kommuner, landsting och stat. I uppdraget ingår också att, om kommittén finner det motiverat, föreslå förändringar av den regionala indelningen. Jag ser fram mot en öppen och livlig debatt i denna fråga. En debatt som jag själv gärna deltar i. Jag har däremot inte för avsikt att föregripa arbete genom att nu ta några initiativ avseende den regionala nivåns framtida utformning och sjukvårdens finansiering.
frs · GS12915 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:915 om utbildning av barnomsorgspersonal har frågat utbildnings- och kulturminister vilka åtgärder han avser att vidta för att barnomsorgspersonalen ska få ökade kunskaper för att påverka barn till sunda matvanor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Både hemmet och barnomsorgen har en viktig uppgift i att skapa goda matvanor bland våra barn. De matvanor vi får som små har stor betydelse för vår relation till mat när vi blir äldre. Därför är det viktigt att förskolan och familjedaghemmen prioriterar måltiderna, både när det gäller vad som serveras och hur måltiderna genomförs. I många kommuner görs kraftfulla satsningar på hälsa och förbättrade matvanor i förskoleverksamheten. Det kan till exempel gälla att minska användningen av socker i maten eller att ta bort söta mellanmål. Miljön runt måltiden är också viktig så att ätandet upplevs som lustfyllt. Att minska buller är en konkret åtgärd som skapar en lugnare och trivsammare miljö för barn och personal. får kommunerna också ett särskilt statsbidrag för att kunna anställa 6000 förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. Detta statsbidrag kan exempelvis användas för att anställa dietister. Det är angeläget att hälsofrågorna prioriteras i kompetensutvecklingen för barnomsorgens personal för att öka medvetenheten om frågornas betydelse. Det statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder som är kopplat till maxtaxan kan användas för kompetenshöjande åtgärder inom bland annat området mat och hälsa. ger på olika sätt stöd till kommuner och barnomsorg i deras arbete med att få barnen att äta för att må bra. I sitt arbete sprider både goda exempel och riktlinjer för måltidsplanering. Vid sidan av bra matvanor spelar fysisk aktivitet en viktig roll för att få en god hälsa. Förskolan och familjedaghemmen har en lång tradition av att uppmuntra rörelse och aktiviteter ute i naturen spelar ofta en viktig roll i verksamheten. Barnens hälsa ingår som en del i utbildningen av barnskötare och förskollärare. I den eftergymnasiala barnskötarutbildningen ingår hälsofrågorna som en viktig del. I kursplanen för den eftergymnasiala barnskötarutbildningen framgår att den studerande ska ha kunskaper om barns hälsa och kunna arbeta utifrån ett hälsofrämjande perspektiv. Efter fullföljd utbildning på Barn- och fritidsprogrammet, som ger grundläggande kunskaper för arbete inom pedagogiska och sociala yrkesområden, ska eleverna ha kunskaper om faktorer som påverkar hälsa och säkerhet. För att få lärarexamen ska en student ha de kunskaper och färdigheter som behövs för att förverkliga läroplanens mål. I läroplanen för förskolan framgår att förskolan ska sträva efter att varje barn utvecklar förståelse för vikten av att värna om sin hälsa och sitt välbefinnande.
frs · GS12916 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:916 om polissituationen i har frågat mig om jag avser att agera på ett sätt som gör att fler poliser finns tillgängliga också i . Antalet poliser ökar i . har polisens anslag ökat med ca 2,2miljarder kronor. I budgetpropositionen har regeringen utöver de tidigare satsningarna aviserat en anslagshöjning med nästan 1,2miljarder kronor fram till utgången av . Den senaste prognosen från polisen visar att ekonomin förbättras och målsättningen om att 4000 poliser utbildas ligger fast. Enligt uppgår nu det totala antalet poliser till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara . Regeringen har genom de kraftiga resurstillskotten sett till att polisens förutsättningar att bedriva verksamheten är goda. Det är som fördelar polisens resurser över landet. Men polisarbete är inte enbart en fråga om resurser. Antalet poliser är enkelt att mäta, men det säger inte allt om verkligheten. Polisen måste också utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. och polismyndigheterna arbetar fortlöpande med det.