ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS112082 · 2005-08-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:2082 av () till näringsminister om EU:s tekopolitik Det är inte EU-skeptikerna som är det största problemet för oss EU-entusiaster. och en majoritet av medlemsländerna är just nu EU:s främsta fiende. Ständigt upprepas Lissabonprocessens mål om att EU-länderna ska bli världens mest kunskapsbaserade konkurrenskraftiga region. kämpar just nu både och en stor majoritet av medlemsländer för precis motsatsen, nämligen att blockera konkurrerande import till EU av världens billigaste, enklaste och mest osofistikerade industrivaror. Det gäller T-shirtar, strumpor, jumprar och så vidare som producerats av världens mest lågavlönade och fattigaste människor, nämligen de i . måste tekobaroner stoppas! De kan inte tillåtas styra EU så att kläder för främst vanliga barnfamiljer i ska vara dyrare än nödvändigt. De kan inte tillåtas driva i konkurs småföretag som importerar kläder. EU-protektionism, njugghet och trakasserier i tillämpningen av EU-regler leder just till detta. Ordet "kineseri" har av EU:s producentstyrda handelsbyråkrati givits en ny innebörd. Tekobaronerna i framför allt kan inte få fortsätta bestämma i EU så att fattiga människor i fattiga länder hålls kvar i vämjeliga levnadsvillkor därför att produkterna av de fattigas lågavlönade arbete förvägras tillträde till den rika EU:s marknader. Min fråga är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att bryta den nya tekoprotektionismen mot och andra ?
fr · GS112083 · 2005-08-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:2083 av () till finansminister om beskattning av fordon med alkolås Alkoholpåverkade är inblandade i många trafikolyckor. Om arbetet att radikalt minska antalet döda och skadade i trafiken ska bli framgångsrikt är det helt nödvändigt med kraftfulla insatser för att förhindra alkoholrelaterade olyckor. En verksam åtgärd är att införa alkolås i bilarna. I regeringens politik för ökad trafiksäkerhet ingår en satsning på alkolås. Därför är jag förvånad över uppgiften att fordon med alkolås ska förmånsbeskattas. Det kan inte vara rimligt att beskatta en så viktig trafiksäkerhetshöjande åtgärd. Det strider mot de ambitioner regeringen har i sin politik för ökad trafiksäkerhet. Jag vill fråga finansministern vilka åtgärder han tänker vidta för att fordon med alkolås inte ska beskattas.
fr · GS112084 · 2005-08-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:2084 av () till finansminister om konkurrenssituationen för bärföretag Regeringsrätten har avgivit en dom där företag i bärbranschen tvingas betala sociala avgifter för utländska personer som säljer bär till dessa företag. Normalt gäller skattefrihet för privatpersoner som säljer bär som man plockat själv, enligt domen från Regeringsrätten så är den ersättning som utgår till utländska bärplockare att anse som ersättning för arbete i stället som betalning för en såld produkt. Därmed blir företagen skyldiga att betala arbetsgivaravgifter för de utländska bärplockarna. Allt färre svenskar plockar bär, vare sig det gäller försäljning eller för eget bruk. Bärbranschen har därför blivit beroende av utländsk arbetskraft. Konsekvensen av domen kommer att bli sänkta ersättningar och därmed svårigheter att rekrytera arbetskraft. Därmed kommer den lilla andel av de vilda bär som tas till vara att bli ännu mindre. i andra länder saknar beskattning på bärplockning. Sannolikt hotas ett antal arbetstillfällen för de anställda i befintliga bärföretag, med minskade skatteintäkter för staten som en följd. Uppenbart måste en förändring i gällande skattelagstiftning ske för att skapa en rimlig konkurrenssituation för de svenska bärföretagen och för att det ska vara möjligt att bättre nyttja den resurs som de vilda bären innebär. Jag har följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa en konkurrensneutral situation för svenska bärföretag?
fr · GS112085 · 2005-08-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:2085 av () till jordbruksminister om svensk livsmedelsproduktions konkurrensförutsättningar är man inom Europeiska unionen i färd med att komma överens om direktiv för kycklingar avsedda för köttproduktion. Det är bra att det inom produktionsområden där full konkurrens råder också skapas regler för produktionen som är lika i samtliga medlemsländer. Den svenska animalieproduktionen är under mycket hård lönsamhetspress vilket framkommit vid flera undersökningar och jämförelser. Kommande beslut om regler för slaktkycklingproduktion i EU aktualiserar åter igen att den så kallade svenska ryggsäcken inte är borta. Dessvärre kommer den att finnas kvar om det beslutas att införa nationella krav på hårdare bestämmelser. Önskvärt vore att inhemsk produktion hade konkurrensneutrala förutsättningar som gör att produktionen finns kvar i landet så att konsumenten även fortsättningsvis kan välja svenskproducerade livsmedel. Då måste vi också ta hänsyn till de omvärldsförutsättningar som gäller och inte rusa före alla andra länder i kravställandet. Därför vill jag fråga jordbruksministern följande: Är jordbruksministern beredd att fortsättningsvis verka för konkurrensneutralitet inom jordbrukssektorn och därmed driva konkurrenspåverkande reformer via EU?
fr · GS112086 · 2005-08-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:2086 av () till justitieminister om bevakningen av nationella arrangemang Slutnotan för den omfattande bevakningen i samband med det stora mötet med Euroatlantiska partnerskapsmötets säkerhetsforum i Åre den 24@25 maj är ännu inte klar, men mycket tyder på att den kommer att sluta kring . Vid en interpellationsdebatt inför förklarade justitieministern att "det är som ansvarar för att fördela polisens resurser och kostnader över landet. Det gäller även i samband med arrangemang där förhöjda säkerhetskrav är nödvändiga. har också stor vana av att göra detta. Jag utgår från att tillsammans med i kommer att lösa frågan." visar det sig att frågan är långt ifrån löst. Enligt uttalanden av ekonomichefen vid () kan i komma att tvingas stå för av kostnaderna. Detta är helt orimligt för en myndighet med en årsbudget på . Vice länspolismästaren konstaterar att det i så fall innebär att RPS skjuter hela myndigheten i sank. "Då skulle vi få lägga ned" (LT ). Med anledning av ovanstående frågar jag: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att vi i ska få ett förutsägbart och fungerande system för finansieringen av bevakningen av nationella arrangemang med förhöjda säkerhetskrav?
fr · GS112087 · 2005-08-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2087 av () till socialminister om Öresundsintegration I en undersökning gjord av och Öresundsbrokonsortiet visas att danskarna i blir alltfler. är de 15000 stycken, beräknas de vara 25000 stycken. Enbart flyttade 3200 personer från över till . Allt är dock inte positivt. Flyttlass går även åt andra hållet. Av de 1600 personer som flyttade från till var två tredjedelar återvändande danskar. De största problemen med rörligheten över åt båda håll uppges vara att harmoniseringsprocessen dröjt. De som flyttar över upplever en mängd bekymmer i vardagen med saker som telefonriktnummer, beskattning och bilinköp. Trots att problemen och i många fall också lösningar är klargjorda av till exempel , som är ett samarbetsforum för regionala och lokala politiker på båda sidor om Sundet med syfte att underlätta för invånarna i att bo och arbeta på båda sidor om Sundet, sker mycket lite från . Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att arbetet med Öresundsintegrationen påskyndas från såväl den danska regeringens sida som den svenska?
fr · GS112088 · 2005-08-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2088 av () till socialminister om a-kassa för Öresundspendlare är mycket expansiv och det finns ett stort regionalt och internationellt tryck för förändringar i många frågor som ligger på statens beslutandenivå. I regeringsavtalet om byggandet av den fasta förbindelsen över och om ekonomisk integration, ställdes höga mål, inte minst vad gällde bostads- och arbetsmarknaden. Det är dock fortfarande långt ifrån oproblematiskt att arbeta i båda länderna . Om man inte är fast anställd utan arbetar deltid, på timvikariat, som frilansare etcetera, måste man, om man inte arbetar i båda länderna under samma vecka, enligt Ams, också pendla mellan de båda ländernas a-kassor. Arbejdsdirektoratet i däremot ser till var man haft sin huvudsakliga sysselsättning och hävdar att det är i det landet arbetslöshetsförsäkringen ska finnas. Övergångsansökningar i respektive länders a-kassor vid arbetslöshet i respektive land kan då bli så frekventa att det blir en besvärande pappersexercis. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lösa samordningsproblemen för Öresundspendlare?
fr · GS112089 · 2005-08-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2089 av () till statsrådet om arbetsmarknadspolitiska erfarenheter i I finns ett särskilt skatteavdrag för tjänster utförda i hushåll. Den ambassad i har i ett telemeddelande utvärderat skatteavdraget. Där konstateras att försöket varit framgångsrikt och att en fortsättning föreslås mot bakgrund av efterfrågan och potentialen för "sysselsättningsintensiv tillväxt". använder 5,av hushållen avdraget och vart sjätte hushåll räknas som potential köpare. Netto beräknas tusentals nya arbeten ha tillskapats och skatteavdraget har gett en märkbar minskning av andelen svartarbete. Inom vissa sektorer har svartarbetet minskat från ned till . Den svenska ambassadens promemoria konstaterar att slutsatserna av utvärderingen är påfallande positiva. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att svensk arbetsmarknadspolitik drar nytta av de goda erfarenheterna från vad gäller skatteavdrag för tjänster utförda i hushåll?
fr · GS112090 · 2005-08-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:2090 av () till statsrådet om om bristen på förskolelärare I svaret på en skriftlig fråga (2003/04:1391) som jag ställde anförde statsrådet att hon avser att "verka för att regeringen aktivt bevakar utvecklingen samt vidtar ytterligare åtgärder för att målen för antalet examinerade lärare inom området ska nås." Statsrådet konstaterade också att: "Tillgång till välutbildade lärare i förskolan är en viktig faktor för likvärdighet och verksamhetens kvalitet." I detta är vi helt överens. kvarstår emellertid problemet. Bristen på förskollärare är stor och vi ser hur den nya lärarutbildningen inte bidrar till att motverka bristsituationen. Alltför få av dem som går på lärarutbildningen väljer inriktning mot förskolan. Det behövs nu en tydlig politik för att uppvärdera yrket och i en sådan ligger naturligtvis också att uppvärdera förskolan i sig. De åtgärder statsrådet vidtagit har visat sig inte haft de nödvändiga följderna. Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka bristen på förskollärare?
fr · GS112091 · 2005-08-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:2091 av () till statsrådet om skolans stöd till barn med dyslexi Trots att forskningen visar att det finns effektiva metoder för att hjälpa de tusentals barn som lider av dyslexi får många elever ändå inte hjälp. De barn med dyslexi, som inte får erforderligt stöd i skolan, är kraftigt överrepresenterade i gruppen elever som lämnar utan godkända betyg i svenska, matematik och andra ämnen. , som är professor emeritus i psykologi, klargjorde på den fjärde nordiska dyslexikonferensen att: "Det finns kunskap som gör att vi skulle kunna ge elever godtagbara färdigheter i läsning och skrivning. Jag vill kanske inte gå så långt som att säga alla elever, men en betydligt större andel än i alla fall." Professorn i specialpedagogik, , efterlyste ett "kompetenslyft för alla lärare som har något med barns språkutveckling att göra". Vad avser statsrådet att göra för att se till att moderna forskningsresultat om hur barn med dyslexi kan få effektivt stöd i skolan verkligen också kommer till användning i den svenska skolan?
fr · GS112092 · 2005-08-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:2092 av () till jordbruksminister om situationen för svenskt yrkesfiske Svenskt näringsliv har stort behov av att det ges rättvisa och rimliga villkor för att företagare ska kunna vilja ha anställda, våga vara egen och vilja utveckla sitt företag så att det anpassas både till nya miljöambitioner och för att möta konsumentens kvalitetskrav. Svenskt yrkesfiske är en del av det svenska näringslivet som under nuvarande majoritet varit extremt illa behandlat och ständigt utpekat som miljöbov och getts ensidiga svenska åtgärder vilket leder till fortsatt nedmontering av den svenska fiskeflottan. säger den svenska miljöministern att det vore intressant att studera ett förslag om hur man med EU:s strukturfondsmedel kan köpa ut det kvarvarande av det svenska yrkesfisket. Min fråga blir då till ansvarig jordbruksminister: Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidta för att ge svenskt yrkesfiske rättvisa förutsättningar och långsiktiga spelregler så att svenskt yrkesfiske kan fortsätta att leverera mat till de svenska konsumenternas middagsbord?
fr · GS112093 · 2005-08-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:2093 av () till näringsminister om konkurrens inom dagligvaruhandeln I sitt svar på min interpellation 2004/05:479 om konkurrenslagen och agerande mot Vi-Handlarna framhöll näringsministern "att rätten till varor av god kvalitet till lägsta möjliga pris är en viktig konsumentfråga". Ministern framhöll också att han såg en stor potential för ekonomisk tillväxt i att öka konkurrensen i dagligvaruhandeln. Ministern sade sig gärna se en utveckling där dagligvaruhandeln tillförs fler butiksgrupper än dagens och såg problem i regelverk som hindrar en sådan utveckling. Att se igenom åtgärder som kan genomföras för att öppna upp för fler aktörer och stärka konsumentinflytande ansåg ministern som angeläget. En intressant idé var enligt ministern ett av mina delförslag att se över hyreslagstiftningen. Samhällsbyggnadsminister tycks dock vara av motsatt uppfattning. I sitt skriftliga svar på fråga 2004/05:1748 om besittningsskydd för butiksägare framhåller nämligen ministern att hon finner att de nuvarande reglerna på hyresmarknaden ger en rimlig balans mellan hyresvärdens och hyresgästens intressen. Min fråga till näringsministern är vilka initiativ han vidtagit som gått sedan svar gavs på min interpellation @ eller vilka initiativ han står i begrepp att vidta för att främja konsumentnyttan eller stärka konkurrensen inom dagligvarumarknaden.
fr · GS112094 · 2005-08-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:2094 av () till statsrådet om sänkningen av transportbidraget till Norrlandsföretag Mitt i semestern beslöt regeringen med som ansvarig minister att kraftigt sänka transportbidragen till företag i . Pengarna fördelas av (). Beslutet träder i kraft med omedelbar verkan utan förvarning eller diskussion. Sänkningarna drabbar allra hårdast. Det plötsliga beslutet ställer till med stora problem för företagen. Eftersom man inte fått någon förvarning om det minskade stödet har man gjort upp avtal om priser och ersättningar utifrån gällande förutsättningar, vilket innebär att man tvingas genomföra förlustaffärer. måste företagen skaka fram dessa pengar på något annat sätt. Beslutet är tillsammans med den aviserade kilometerskatten och höjningarna av dieselskatten samverkande faktorer som leder till ytterligare förhöjda kostnader för att transportera produkter ut ur . Därigenom minskar möjligheterna till fortsatt industriproduktion i denna del av landet. Vad tänker statsrådet göra för att kompensera de norrländska företagen för den sänkta transportersättningen?
fr · GS112095 · 2005-08-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:2095 av () till statsrådet om utländska kvinnors rätt till abort Det pågår nu en utredning som har uppdraget att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att utländska kvinnor får rätt att göra abort i . Jag utgår ifrån att utredningen kommer att leda till att lagen ändras. Men i avvaktan på att en ny lag har trätt i kraft bör få i uppdrag att analysera hur man inom nuvarande lagstiftning kan öka utländska kvinnors möjligheter till abort i . Översynen bör bland annat innefatta de dispensbestämmelser vi har . Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att inom nuvarande lagstiftning öka utländska kvinnors möjligheter till abort i .
fr · GS112096 · 2005-08-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:2096 av () till näringsminister om transportstöd för Norrlandsföretagen För företag i de fyra nordligaste länen finns ett transportstöd för att kompensera de långa avstånden. När företagen ger offerter eller på annat sätt räknar på olika order eller arbeten finns dessa transportstöd med i beräkningarna. Det är därför viktigt för företagen och den enskilda företagaren att de vet att de fastlagda nivåerna gäller. Eventuella förändringar måste aviseras . Annars blir det mycket svårt att veta under vilka förutsättningar den ekonomiska kalkylen görs. Att transportstöden därför sänks kraftigt med i vissa fall så lite som bara två dagars varsel är ett skrämmande exempel på en kortsiktighet som drabbar företag och enskilda företagare mycket hårt. Det verkar inte som om varken regeringen eller ansvarig myndighet förstått det. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Hur avser näringsministern att hantera den uppkomna situationen för enskilda företag med anledning av de hastigt och kraftigt sänkta transportstöden?
fr · GS112097 · 2005-08-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2097 av () till finansminister om finsk eldningsolja När godkände skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU32 anförde utskottet att "möjligheten att ingripa straffrättsligt mot skatteundandragandet som rör införsel av mineraloljeprodukter från andra EU-länder förstärks". Därmed kan, skrev utskottet, "också den illegala införseln av eldningsolja som utgör ett betydande problem i bl.a. norra effektivare bekämpas". Det ska ingalunda döljas att jag @ och , vilket framgick av reservationen 4 till ovannämnda betänkande @ anser att lösningen på det, enligt utskottet, "betydande problem", som den illegala införseln innebär, måste sökas i helt annan förändring, nämligen en harmonisering av skattesatsen på rödolja, och därmed priset, mellan och . Det är, enligt vår mening, enda sättet att åstadkomma att smugglingen blir onödig och olönsam. Denna utväg avvisades emellertid av riksdagsmajoriteten. Vilka insatser avser finansministern att vidta för att minska smugglingen av lågbeskattad eldningsolja, så kallad rödolja, från till ?
fr · GS112098 · 2005-08-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2098 av () till statsrådet om möjligheter för gifta med olika nationell bakgrund att få stanna i En ung gravid kvinna från , gift med en svensk ska utvisas från enligt . Beslutet motiveras med att den ryska kvinnan inte har flyktingstatus, att paret troligen inte gift sig av kärlek utan att de har ingått ett skenäktenskap. Med hänvisning till ovan vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjligheterna ska finnas för svenska personer som ingår eller ingått äktenskap att leva tillsammans i , när den ena partnern kommer från ett icke-EU-land?
fr · GS112099 · 2005-08-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2099 av () till statsrådet om regeringens uppfattning om rimliga prioriteringar Det har kommit till min kännedom att på grund av regeringens fördelning av ekonomiska resurser till olika myndigheter sparar in på det så kallade transportbidraget. I en annan ända av myndighetssfären avser och att satsa för att öka beståndet av vitryggiga hackspettar. Denna fågelart är vanligt förekommande i , men håller gradvis på att försvinna i . ligger dock i utkanten av den vitryggiga hackspettens utbredningsområde. Denna fågelart är på intet sätt utrotningshotad. Den finns inte på någon global utrotningslista. Det är inte svårt att hitta biologer som är tveksamma till denna prioritering. Regeringen säger att jobben är den allt överskuggande uppgiften. I min föreställningsvärld är dessa prioriteringar inte rimliga. Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidta för att mildra effekterna av den aviserade besparingen på av transportbidraget?
fr · GS112100 · 2005-08-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2100 av () till samhällsbyggnadsminister om hotet mot torvnäringen i Alltsedan det energipolitiska uppvaknandet i har miljöriktiga inhemska biobränslen successivt fått en allt större roll på energimarknaden. Trädbränslen av olika slag liksom torv har kunnat ersätta stora mängder olja till gagn för både miljö och den nationella ekonomin. Många värmeverk i har successivt ökat sin torvanvändning och kunnat konstatera att torven är ett mycket bra bränsle i kombination med trädbränslen. Utöver ett bra energiinnehåll ger torveldning också minskade problem med slaggbildning. Med alla rimliga mått mätt är torvanvändning mycket bättre ur miljösynpunkt än fossila bränslen som olja, kol och naturgas, för att inte tala om kärnkraftsproducerad el. Torven ger dessutom mycket viktiga bidrag till ekonomi och sysselsättning i utsatta regioner. Branschen omsätter ca och genererar ca 600 årsarbeten. Det är uppenbart att torvanvändningen främjar den lokala och regionala utvecklingen. Därför är det mycket olyckligt att torvanvändningen och torvbranschen nu hotas av den handel med utsläppsrätter inom EU som trädde i kraft . Att torven ska ingå i detta system framstår som mycket märkligt med tanke på att beslutade att torv av miljöskäl skulle bli ett certifikatberättigande bränsle . Är ministern beredd att ta omedelbara initiativ för att återge torven rimliga konkurrensförutsättningar på energimarknaden?
fr · GS112101 · 2005-08-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2101 av () till statsrådet om alternativ till användning av Roundup använder ungefär Roundup för att bespruta och gårdar. Många studier visar på problem med Roundup, och spår av dess verksamma ämne glyfosat eller nedbrytningsprodukter har uppmätts i grundvattnet runtom i landet. Dock finns mycket forskning som pekar på att det finns goda alternativ till kemiska bekämpningsmedel. Att bespruta svenska banvallar med Roundup är varken förenligt med miljömålet om en giftfri miljö eller med försiktighetsprincipen. Risken för att glyfosat hamnar i vattnet är särskilt stor när det sprutas på hårda ytor med låg biologisk aktivitet. Det är alltså olämpligt på just banvallar. anmälde till att man ville genomföra en kemisk besprutning. Från Bygg-, miljö- och räddningsnämndens sida var man orolig för känsliga områden så som vattentäkter, brunnar, sjöar och vattendrag. Man försökte då få att utreda om besprutningen medförde någon risk. ansåg att kraven redan var tillgodosedda och överklagade till där man fick rätt. Bygg-, miljö- och räddningsnämnden i överklagade då till Miljödomstolen men förlorade även där. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att de statliga verken ska vara goda föredömen och byta ut miljöfarliga bekämpningsmedel till miljöbättre alternativ.
fr · GS112102 · 2005-08-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2102 av () till statsrådet om återinfört bidrag för eget boende I debatten som föranledde avskaffandet av det så kallade EBO-bidraget hävdade bland andra att resultatet enbart skulle bli minskade resurser till en av de allra mest utsatta grupperna, flyktingar. Regeringen och dess stödparti hävdade i stället att det slopade bidraget skulle minska trångboddheten och leda till att flyktingar sökte sig till andra platser än de stora städerna. visar statistik från att regeringens förhoppningar inte har besannats. bor av de asylsökande i så kallat eget boende, mot drygt hälften . Resultatet av det indragna bidraget har alltså bara, som befarades, blivit att redan fattiga och trångbodda personer fått mindre ekonomiska resurser att göra något åt sin situation. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet om regeringen överväger att återinföra bidraget för eget boende.