ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11745 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:745 av () till utbildnings- och kulturminister om harmonisering av betygssystemen i högre utbildning i har frågan om ny betygsskala inom svensk högre utbildning debatterats. Betygssystem @ antal betygssteg @ ser olika ut beroende på utbildning och utbildningsort. Den så kallade Bolognaprocessen som pågår inom EU tar bland annat upp förslag om införande av en gemensam betygsskala, den så kallade ECTS-skalan. De argument som framförs är att införandet av ECTS-skalan skulle skapa ökad jämförbarhet mellan utbildningar och studenter i olika länder. Logiskt kan man ju tänka sig att en gemensam betygsskala skulle öka jämförbarheten i EU, men i själva verket är svaret nog det omvända. I föreslås ett sjugradigt målrelaterat betygssystem medan ECTS betygsskala har som tanke att vara och används av flera länder som grupprelativ. Sådana system är inte jämförbara vilket tydligt framgår av forskning. I ser vi hur betygsskalorna är anpassade till den enskilda utbildningens syn på kunskap och lärande vilket tar sig olika uttryck i upplägg på undervisningen. Det medför olika utgångspunkter för mätning av lärande och kunskap. Skillnaderna i EU gällande syn på kunskap och lärande är än större. Införandet av ECTS-skalan skulle skapa förvirring vid jämförelse mellan olika länders studenter då A från ett land inte betyder detsamma som A från ett annat land. Vidare tvingas lärare att lägga upp sin undervisning utifrån tanken att differentiera studenterna i sju skalor då enskilda studenter enligt förslaget alltid ska kunna kräva betyg enligt ECTS. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern hur han ställer sig i frågan angående införandet av ECTS-skalan inom den högre utbildningen i .
fr · GS11746 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:746 av () till utbildnings- och kulturminister om haisla-indianernas totempåle donerades en totempåle till av en svensk konsul verksam i . , urbefolkningarnas år, beslutade den att återlämna totempålen till haisla-indianerna i varifrån pålen en gång hämtats. Eftersom man var osäker på om mottagarna kunde trygga den gamla totempålens framtida förvaring bestämdes att pålen skulle återlämnas först när garantier om detta förelåg. har efter mångåriga kontakter med företrädare för haisla-indianerna @ och efter möte med i @ fått sådana försäkringar att totempålen bedömts kunna återlämnas. Ännu har emellertid detta inte kunnat genomföras då återförandet kostar pengar som inte ryms inom museets årliga anslag. Totempålens återförande är en viktig del i det arbete haisla-indianerna bedriver för att hävda sina rättigheter. Åter på plats i kommer totempålen att ha en betydande roll i haisla-indianernas strävanden att återuppbygga och stärka sin kulturella identitet @ ett arbete som inte minst engagerar haislas ungdomar. För svenskt vidkommande bör det vara självklart att nu infria löftet om återförande. Vad avser ministern att göra för att tillse att totempålen ska kunna återlämnas i enlighet med regeringsbeslutet ?
fr · GS11747 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:747 av () till utrikesminister om situationen för den politiska oppositionen i I tillåts ej fritt demokratiskt spelrum. Censur och självcensur slår vakt om den höga välfärdsstandard som ekonomiska framgång skänkt dess invånare. Internationella medier som kritiskt vågar granska den politiska situationen i får snabbt klart för sig att deras närvaro och publikationer inte är önskvärda. Varje utslag av demokratisk opposition i övervakas och utsätts för förtryck. Vid behov fängslas oppositionspolitiker utan rättegång @ ibland för fiktiva småbrott, då författning förbjuder straffade och bötfällda medborgare från att någonsin kandidera till ett politiskt ämbete. För övrigt är ett land som bedriver vapenhandel med, både vad gäller export och import. Personlig konkurs är ett annat sätt att hindra oppositionella från att någonsin kunna ställa upp i val. Generalsekreteraren i demokratiska parti, Chee , har fällts av en domstol för förtal av premiärministern i ett fall som härrör sig från valet . Skadeståndssumman uppgår till , vilket kommer att försätta Chee i personlig konkurs. Vilka åtgärder kommer utrikesministern att vidta för att dels uppmärksamma EU och världssamfundet på situationen för den politiska situationen i , dels förbättra situationen för denna grupp?
fr · GS11748 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:748 av () till utrikesminister om svenskars säkerhet utomlands Efter de tragiska händelserna i samband med flodvågen i avser att se över sina rutiner när det gäller svenska medborgares säkerhet utomlands. Av lättförklarliga skäl har uppmärksamheten riktats mot svenskars säkerhet i samband med naturkatastrofer. Men svenskars säkerhet utomlands kan inte bara handla om detta. meddelades att den svenske medborgaren avlidit i eritreanskt fängelse på grund av att han inte fått adekvat medicinsk vård. Tilläggas kan att Kefle tidigare hade frikänts för det brott han anklagades för. Därefter hade han flytt till . Han blev fängslad och anklagad och fängslad på nytt av den nya regeringen, när han besökte sina släktingar. Att det blir frågan om en bred översyn aktualiseras också bland annat därför att det i finns ytterligare en fängslad svensk medborgare, , som yttrat sig regimkritiskt. Även fall av den här typen och andra fall bör rimligen ingå i översyn av rutinerna när det gäller svenska medborgares säkerhet utomlands. Jag vill fråga utrikesminister : Avser ministern att göra översynen av rutinerna gällande svenska medborgares säkerhet utomlands så allmän att den exempelvis även inkluderar svenska medborgares säkerhet i främmande länders fängelser?
fr · GS11749 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:749 av () till utrikesminister om politisk fånge i Bråk uppstod efter en interpellationsdebatt . I en replik på ett anförande anklagade ett statsråd ledamoten för att inte ha rent mjöl i påsen. Statsrådet antydde också att ledamotens far skulle ha varit en bedragare. Efter debatten brast det för ledamoten. Han gick fram till statsrådet och knuffade denne. Talmannen lyckades lugna ned den mycket upprörda kammaren. Därefter föreslog talmannen att ledamoten skulle dömas till straffarbete för sitt tilltag mot statsrådet. Parlamentet röstade ja till förslaget med en överväldigande majoritet. Ledamoten sitter nu häktad i väntan på att domen ska verkställas. Det som beskrivs ovan har givetvis inte hänt i men däremot har det hänt i . Där har parlamentarikern fängslats efter en liknande incident. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att i internationella sammanhang verka för att den politiske fången ska friges?
fr · GS11750 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:750 av () till statsrådet om sjukgymnasters rätt att sjukskriva En fråga som länge varit föremål för diskussion är om andra yrkesgrupper än läkare ska ha möjlighet att mer aktivt och direkt delta i sjuk- och friskskrivningsprocessen utifrån vissa typer av diagnoser. Enligt en undersökning uppger av sjukgymnasterna att de "" eller oftare möter patienter som är sjukskrivna i onödan. Dessutom menar sjukgymnasterna att en stor del av de heltidssjukskrivna patienter som de möter i sitt arbete skulle kunna jobba hel- eller deltid. Om landets sjukgymnaster har rätt innebär det att av alla sjukskrivna borde friskskrivas direkt, vilket skulle leda till minskade sjukskrivningskostnader på miljardbelopp. När det gäller belastnings- och stressrelaterade besvär från är sjukgymnaster den yrkesgrupp som har mest utbildning, erfarenhet och förståelse för olika individers situation. Sjukgymnaster är den yrkesgrupp som träffar dessa patienter återkommande och , vilket är betydelsefullt när det gäller möjligheten att lära känna patienten och hennes situation. Det har kommit till min kännedom att en ansökan från i , med intentioner som väl fyller de beskrivna finns för behandling hos regeringen. Min fråga till är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder som ger i möjlighet att låta sjukgymnaster delta i sjuk- och friskskrivningsprocessen?
fr · GS11751 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:751 av () till statsrådet om sociala hänsyn i offentlig upphandling har på olika sätt bidragit till att kampen mot barnarbetet satts på den internationella agendan. Det blir därför stötande om kommuner eller andra, som genomför offentlig upphandling, tvingas att handla varor som tillverkas av barn, som utnyttjas på ett hänsynslöst sätt. Enligt uppgift från () står det helt klart att den upphandlande enheten får ställa upp sociala villkor för det som upphandlas. Om det som upphandlas är en tjänst får villkor ställas på tjänstens utförande. Om det i stället är en vara som upphandlas får villkor ställas på själva varan. Däremot skulle det, enligt NOU, vara tveksamt om den upphandlande enheten får ställa sociala krav på själva tillverkningsprocessen när det gäller en renodlad varuupphandling. Om upphandlingen ska ges denna snäva tolkning skulle till exempel en kommun kunna tvingas handla leksaker, som tillverkas av utsatta barn, till sin förskoleverksamhet. Det kan knappast stå i linje med strävan att motverka barnarbete. Jag vill därför fråga statsrådet om han är beredd att förtydliga regelverken så att kommuner och andra offentliga upphandlare kan ställa villkor om att en vara inte får ha tillkommit genom att barns arbete utnyttjas i tillverkningsprocessen.
fr · GS11752 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:752 av () till justitieminister om hedersrelaterat våld på grund av sexuell läggning Det så kallade hedersrelaterade våldet drabbar inte bara heterosexuella kvinnor från andra kulturer utan även homo- och bisexuella ungdomar från alla samhällsklasser och olika etniska grupper. Detta våld förekommer mest inom slutna familjer där man avskärmar sig från det omgivande samhället. En undersökning från RFSL-rådgivningen i bekräftar nu detta. RFSL-rådgivningen konstaterar att det är mycket svårt att hjälpa ungdomar med annan etnisk bakgrund än de som har svensk bakgrund. Undersökningen är gjord på uppdrag av i som i sin tur har i uppdrag från regeringen att närmare undersöka det så kallade hedersrelaterade våld som ungdomar drabbas av på grund av sexuell läggning. Det är nu viktigt att detta arbete inte stannar vid en utredning utan omsätts i praktiken. Detta får inte bli ytterligare ett sorgligt resultat som läggs till handlingarna. Vilka lagändringar avser statsrådet att föreslå för att de ungdomar som utsätts för så kallat hedersrelaterat våld på grund av sexuell läggning inte ska behandlas annorlunda av rättsvårdande instanser?
fr · GS11753 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:753 av () till statsrådet om stormen och statsbidragen för vägnätet Stormovädret i den 8@9 januari 2005 är landets största skogskatastrof i modern tid. skog har blåst ned i den svåra stormen. Detta är lika mycket som den totalt årliga skogsavverkningen i . De värst drabbade områdena är , , och stora delar av . För att timret inte ska förstöras krävs att det tas ut ur skogen. Därför kommer stora krav att ställas på vårt vägnät för att klara av transporterna. Tyvärr är underhållet av vägnätet eftersatt . Ökningen av transportbehovet av vägnätet kommer att öka behovet av underhåll än mer. Därför måste ytterligare resurser skjutas till, eller väsentliga omprioriteringar av befintliga anslag göras. Därför vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att säkerställa att nybyggnation och underhåll enligt tidigare planer inte senareläggs i övriga delar av landet och att de drabbade områdena inte får en eftersatt vägstandard till följd av den ökade trafikmängden.
fr · GS11754 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:754 av () till statsrådet om enskilda vägar Stormovädret i den 8@9 januari 2005 är landets största skogskatastrof i modern tid. skog har blåst omkull i den svåra stormen. Detta är lika mycket som den totalt årliga skogsavverkningen i . Priset på skogsråvaran sänks, som kostnaderna för att få fram råvaran ur skogen drastiskt ökar. De värst drabbade områdena är , , och stora delar av . För att bärga så mycket timmer som möjligt innan det är förstört krävs att tranporterna på vägnätet ökar, vilket innebär att belastningen ökar. En viktig del av vägnätet på landsbygden utgörs av enskilda vägar med statligt stöd, vanligen drivna av vägsamfälligheter. De är öppna för allmän trafik på i princip samma villkor som allmänna vägar. Cirka två tredjedelar av det svenska vägnätet består av enskilda vägar. De statliga anslagen till det enskilda vägnätet är otillräckliga, och den ökade belastningen till följd av stormen häromsistens är därför ett problem. Detta kan få till följd att transporterna begränsas på grund av vägföreningar inte klarar av att hålla vägarnas standard med dagens anslag. Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att säkerställa att statsbidragen till det enskilda vägnätet anpassas till de ökade behoven av väghållning till följd av stormen.
fr · GS11755 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:755 av () till statsrådet om kontrollstationer i klimatstrategin beslutade om den nuvarande klimatstrategin. I detta ligger att klimatarbetet ska följas upp med kontrollstationer 2004 och 2008. Rimligen avsåg med sitt beslut att regeringen skulle återkomma till , men så har inte skett. och har utarbetat ett underlag för utvärderingen, som blev klart . Trots det har inget utifrån detta hamnat på bord . Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att skynda på arbetet med uppföljningen av klimatstrategin.
fr · GS11756 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:756 av () till statsrådet om vargpolitik och har åtagit sig att genom internationella förpliktelser se till att ha livskraftiga vargstammar. Vårt land har tillsammans med en gemensam vargstam på drygt 100 individer. Som bekant är den genetiska situationen i stammen väldigt oroväckande. Det är därför glädjande att det konstaterats att tre finsk-ryska vargar invandrat till , men det har av vissa genetiker uppskattats att minst 500 vargar behövs i stammen för att inte helt hota vargstammens livskraftighet. har en bra vargpolitik, men får gentemot bära alltför stort ansvar för vargstammens överlevnad. Man har i fattat beslut om att skjuta av fem av totalt ett 20-tal vargar, vilket man kan göra endast eftersom den svenska vargstammen finns för att fylla på det norska beståndet, och man anser inte att man hotar vargstammen genom denna åtgärd. Det kommer inte tas hänsyn till genetiskt ursprung hos de vargar som ska skjutas. Sett inte minst mot bakgrund av vad som sagts ovan är det uppenbart att ett så stort bortfall är oerhört allvarligt och kan få konsekvenser för svensk vargpolitik. framförde dåvarande miljöminister, , kritik mot vargpolitik till den norska miljöministern. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av vargpolitik?
fr · GS11757 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:757 av () till statsrådet om droger på behandlingshem Unga som suttit på behandlingshem har visat sig få stora problem när de kommer ut i samhället igen. Detta framgår av en undersökning som gjort. En tredjedel av de intagna ungdomarna börjar missbruka på institutionen och lika stor andel går över till tyngre droger och detta händer , väl att märka. Så många som två tredjedelar av de manliga intagna fortsätter med att begå brott efter att de lämnat behandlingshemmen. För de kvinnliga intagna är motsvarande siffra en tredjedel. "Jag hade mest alkoholproblem innan @ men när jag kom till behandlingshemmet hade alla drogproblem. Jag började också knarka på grund av det. Du sitter ju bara inne, om nån kom med droger så är det klart man tar det, för att bli stimulerad", säger en pojke som intervjuades i ett radioprogram. , Sis, har ansvaret för de unga som vårdas enligt LVU @ lagen om vård av unga. Till behandlingshemmen kommer just ungdomar med sociala, kriminella eller missbruksproblem. , generaldirektör på , säger att han inte är överraskad över resultatet i studien med tanke på vilka ungdomar det handlar om. Om han inte är överraskad varför har inga åtgärder vidtagits för att förbättra verksamheten? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att ungdomar som tas in på behandlingshemmen enligt LVU får adekvat vård som verkligen motverkar fortsatt narkotikamissbruk?
fr · GS11758 · 2005-01-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:758 av () till jordbruksminister om åtgärder för att rädda sydkustfiskarna Landshövdingarna i och län har i ett brev till jordbruksministern påtalat de stora problemen för fiskarna längs sydkusten. Det förestående torskfiskestoppet riskerar att helt slå ut fisket längs kusten. Därigenom riskerar också fiskeberedningsindustrin att slås ut. De fiskebåtar det är fråga om (17 stycken) är utestängda från fiske i och kan inte ekonomiskt klara sig på de tillåtna bifångsterna. De fasta kostnaderna är stora och det ter sig hart när omöjligt för fiskarna att klara av att ligga stilla utan ersättning som torskfiskestoppet varar. Själva föreslår fiskarna en regional kvot alternativt en begränsning av tillträdet för västkustfiskarna i samt ett tillfälligt stöd för de båtar som tvingas ligga stilla. Utan snabba åtgärder riskerar sydkustfisket att slås ut. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka snabba åtgärder tänker ministern vidta för att rädda fisket längs sydkusten?
fr · GS11759 · 2005-01-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:759 av () till statsrådet om medborgarnas tillgång till Internet Ett mål inom EU är att ge alla möjlighet att delta i det globala informationssamhället senast före utgången av 2005. I har därför 24-timmarsdelegationen inrättats, som bland annat ska möjliggöra besök hos myndigheter via Internet dygnet runt. Under perioden 1999@2003 bedrev fem myndigheter försöksverksamhet med medborgarterminaler. Terminalerna var placerade på bibliotek, medborgarkontor, livsmedelsbutiker, bensinmackar med mera. Syftet var att öka tillgängligheten till service och att alla medborgare @ även ovana dator- och Internetanvändare @ skulle ges tillgång till ett brett utbud av informations- och självbetjäningstjänster till myndigheter och kommuner. De goda erfarenheter som finns av projektet har synbarligen inte tagits till vara. MMS, Mediamätning i , mäter regelbundet tillgången till persondatorer och tillgången till Internet på datorerna för åldersspannet 9@99 år bland 2000 slumpvis tillfrågade. hade av de tillfrågade tillgång till Internet hemma, det vill säga oberoende av arbete eller skola. Det betyder att saknar fast tillgång till Internet. som man sätter allt större tillit till Internetbaserad information och service blir det allt svårare att komma fram till myndigheter via telefon. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa en demokratisk och okomplicerad tillgång till Internet för medborgarna?
fr · GS11760 · 2005-01-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:760 av () till näringsminister om kilometerskatt och höjd dieselskatt Den svenska skogsnäringen är viktig för och inte minst för utveckling. Om de förslag som presenteras i den statliga utredningen på väg genomförs riskerar den svenska skogsnäringens konkurrensmöjligheter att avsevärt försämras. Den svenska skogsnäringen transporterar skogsprodukter med lastbil. Skogsindustrin har i rapporten för skogsnäringen av Skatt på väg kommit fram till att en höjning av kilometerskatten och ett införande av en dieselskatt riskerar att höja skogsindustrins kostnader med . Det är givetvis bra att näringen själv analyserar hur ett politiskt beslut riskerar att påverka dess utvecklingsmöjligheter. Det vore dock intressant om även regeringen själv genomförde en analys av vad ett eventuellt beslut skulle innebära för de näringsgrenar som är starkt beroende av vägtransporter. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga näringsministern om regeringen avser att genomföra en konsekvensanalys av vad en höjning av dieselskatten och ett införande av en kilometerskatt skulle innebära för den del av näringslivet som är beroende av vägtransporter, exempelvis skogsnäringen.
fr · GS11761 · 2005-01-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:761 av () till näringsminister om meddelade företaget att man varslar 210 anställda. Detta är inte bara ett slag mot de som drabbas, utan mot hela samhället. Företaget är och har varit starkt kvinnodominerat, av de anställda är kvinnor. Kvinnor som till stor andel har gått direkt från skolan till fabriken. Kvinnor som har barn och hus och i vissa fall är ensamstående. Kvinnor som till stor del är bundna till kommunen eftersom de inte har körkort och än mindre bil. Regelsystemet dels för arbetslöshetsförsäkringen, dels vad gäller avdrag för dubbelt boende gör det svårt för människor att leva kvar i glesbygden. Detta i kombination med de dåliga kommunikationerna i norra och mellersta gör det inte lättare. och har varit drabbade med nedläggningar av företag som och . I når nu arbetslösheten . behöver stöd från staten och en långsiktig plan för att bryta trenden. Jag vill därför fråga näringsminister : Vilka insatser avser ministern att göra för att stödja de berörda och samhället?
fr · GS11762 · 2005-01-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:762 av () till justitieminister om samarbete mellan rättsliga myndigheter I svenskt rättsväsende finns det många olika sorters problem. Polisen får inte använda de tekniska hjälpmedel som man skulle behöva, åklagarna tvingas till besparingar som riskerar den av beslutade omorganisationen, domstolar läggs ned på löpande band och hela landet har skakats av rymningar från de allra säkraste kriminalvårdsanstalterna. Men det är inte bara de rättsliga myndigheterna som enskilt har problem utan det finns även problem i möjligheterna till samarbete och samordning. Ett belysande exempel är krav för permission för intagna på kriminalvårdsanstalt. Kriminalvården villkorar ofta permission med anmälningsplikt hos polisen, och det är inte sällan som permission också villkoras med utandningsprov för att kontrollera nykterhet. Men tro det eller ej, polisen får inte kontrollera nykterheten när den intagne på permission kommer och anmäler sig. Utandningsprovet kan enbart utföras av frivården och anstalterna. Detta är enbart ett exempel, men ett bra exempel, på att myndigheterna inte kan samordna sitt arbete på det sätt som de skulle önska. Med anledning härav vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att de rättsliga myndigheterna ska kunna samarbeta på ett effektivare sätt?
fr · GS11763 · 2005-01-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:763 av () till justitieminister om brister i kriminalvården Flera anstalter i tvingas, på grund av besparingsskäl, att dra ned på antalet timmar som fångarna befinner sig utanför cellen. Senast i raden är Kumla där fångar riskerar att få sova . Personalen har beklagat detta beslut och ser hellre att man låser . Ur flera synvinklar är det bekymmersamt att fångarna får sovmorgon. För det första är det viktigt att fångarna, för att återanpassas till ett liv utanför murarna, i så stor utsträckning som möjligt håller rutiner som gäller för människor som inte sitter i fängelse. Att sova till åtta är inte att anpassas till ett liv med arbete. För det andra är det billigare att låsa in fångarna än att öppna för dem , i och med att man slipper betala OB-tillägg. De fackliga organisationerna har också påpekat att det ur personalens säkerhetssynpunkt är mindre bra att låsa om fångarna . Detta då det inte finns någon programpunkt och följaktligen sker det då fler incidenter. Neddragningar inom kriminalvården drabbar kvalitet i innehåll och säkerhet på anstalterna. Det är den trista verkligheten trots regeringens nysvenska om att man i själva verket satsar på samma kriminalvård. Jag vill fråga justitieminister vilka åtgärder han avser att vidta för se till att intagna ges en chans till en verklig återanpassning i samhället.