ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121426 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1426 om arbetsskor till kvinnor har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ för att komma till rätta med den ur jämställdhetsperspektiv orättvisa behandling som förmånsbeskattningen av arbetsskor innebär. Frågan har ställts mot bakgrund av att kommun avsett att erbjuda fria arbetsskor till personal inom äldre- och barnomsorgen och att enligt medierna uttryckt att förmånen är skattepliktig. Jag kan inte yttra mig om förhållandena i det enskilda fallet. Generellt gäller att förmån i form av arbetskläder, vilket inkluderar arbetsskor, som inte lämpligen kan användas för privat bruk är skattefri. Skattefrihet gäller i första hand skydds- och överdragskläder samt andra kläder som är särskilt avpassade för arbetet. Här avses främst kläder som på grund av arbetet utsätts för till exempel stort slitage eller kraftig nedsmutsning. Även förmån av kläder med särskild utformning eller som är anpassade till visst slags yrkesutövning, till exempel arbete i livsmedels-, restaurang- eller hotellnäring eller i sjukvården, är i princip skattefri. Som framgått finns för flera olika branscher arbetskläder vilka typiskt sett är undantagna från förmånsbeskattning. Det avgörande för förmånsbeskattningen är om det är lämpligt att använda kläderna eller, som i aktuellt fall, skorna också privat. Denna ordning är enligt min bedömning ändamålsenlig. Jag avser därför inte att vidta några initiativ för att ändra bestämmelserna.
frs · GS121427 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1427 om förseningar i järnvägsutbyggnad har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att säkerställa att planerade och pågående järnvägsprojekt inte ska försenas. Bakgrunden till frågan är regeringens förslag i vårbudgeten som innebär bland annat en neddragning av anslag. Stormen var en nationell katastrof och genom att införa olika former av stöd tar regeringen sitt ansvar för dem som drabbats. Detta ansvar innebär också att föreslå nödvändiga omprioriteringar av tillgängliga resurser. Regeringen har lagt sitt förslag till vårbudget på bord där det föreslås att ska vara med och bidra till det så kallade stormpaketet. En annan viktig verksamhet som regeringen valt att prioritera är den interregionala persontrafiken på järnväg. Därför föreslås en höjning av Rikstrafikens anslag. Förslagen innebär att vissa planerade järnvägsinvesteringar kan förskjutas något i tiden i förhållande till banhållningsplanen för perioden 2004@2015. Det är dock först när har behandlat vårpropositionen som regeringen kan göra en slutlig bedömning av hur dessa omprioriteringar kommer att påverka verksamhet.
frs · GS121428 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1428 om EU-bidrag till vägnätet har frågat mig om jag avser att genom bidrag från EU till fullo erhålla kostnadstäckning för rekonstruering av vägnätet till följd av stormen. Först vill jag kommentera kostnadsuppgiften från på 600@700 miljoner kronor som refererar till i sin fråga. Beräkningen från är ingen kostnadsuppföljning utan avser den totala kostnaden för avhjälpande av skador på grund av stormen. Det som belastar anslag 2005 är framför allt akuta skador på vägnätet och avser därmed endast en del av den totala kostnadsberäkningen. När det gäller eventuellt stöd ur kommer inte att erhålla full kostnadstäckning med anledning av stormskadorna på vägnätet. De så kallade stödberättigade kostnaderna som ligger till grund för det bidrag kan få ur solidaritetsfonden avser främst akuta insatser för att trygga säkerhet och framkomlighet på det statliga vägnätet.
frs · GS121429 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1429 om hot mot poliser har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att stärka skyddet för hotade poliser och deras familjer. Den offentliga förvaltningen är en del av demokratin. Förekomsten av hot, trakasserier och våld riktade mot poliser och andra företrädare för rättsväsendet är därför väldigt allvarligt. Förutom att det naturligtvis är ytterst obehagligt för de individer som drabbas försvårar det också lagföring och myndighetsutövning. Regeringen har redan bedömt att det finns behov av ytterligare åtgärder för att skydda poliser och andra företrädare för rättsväsendet. Den särskilda utredare som regeringen tillkallade med uppdrag att närmare utforma ramen för ett nationellt program till skydd för bevispersoner med flera (dir. 2001:107) har även sett över behoven av skydd för personer inom rättskedjan. Utredningen, som antog namnet , lämnade sitt slutbetänkande Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . uppdrog dessutom det operativa rådet inom polisen åt och att granska hoten mot personer i rättskedjan. Arbetet har fördelats mellan myndigheterna och baserat på enkäter och intervjuer med personer i rättskedjan ska behovet av åtgärder inventeras. del kommer att vara klar och presenterar sin del . I takt med att det ovan beskrivna arbetet fortskrider så kommer jag att överväga lämpliga åtgärder på området.
frs · GS121430 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1430 om attentat av så kallade djurrättsaktivister har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att bekämpa den brottslighet som bland annat attentatet mot minkfarmen i är exempel på. Jag har tidigare fått flera frågor angående djurrättsaktivisters olika handlingar och har inte ändrat uppfattning. Jag finner det helt oacceptabelt att människor som bedriver en fullt laglig verksamhet som minkfarmar utgör, hotas, trakasseras och får sina anläggningar saboterade. Samhället måste med kraft bekämpa sådan brottslighet. Regeringen har gjort kraftiga satsningar på polisen. Under åren 2001@2004 har polisens anslag ökat med ca . I budgetpropositionen har regeringen utöver de tidigare satsningarna aviserat en anslagshöjning med nästan till och med . ska 4000 poliser utbildas. Enligt prognoser uppgår antalet poliser till drygt 17300 . Det handlar dock inte bara om pengar och ett stort antal poliser. Ett professionellt underrättelsearbete är avgörande inte minst för bekämpande av den brottslighet som begås av djurrättsaktivister. Inom polisen pågår en nationell samordning av underrättelseverksamheten som möjliggjorts genom en förändring i förordningen med instruktion för . ansvarar för samordningen av polisens kriminalunderrättelsetjänst. Utredning av specifika brott ska hanteras enligt gängse rutiner av den lokala polismyndigheten. Polismyndigheterna kan vid behov i det arbetet få stöd från både och Säkerhetspolisen när det gäller exempelvis analyser och bearbetning av underrättelser.
frs · GS121433 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1433 om hörselskadade och digital-tv-sändningar har frågat hur jag avser att finansiera den extrakostnad som hörselskadade får genom beslutet att stänga ned de analoga tv-sändningarna. Som jag redovisade i mitt svar på en fråga av kan hörselslingor som används av hörselskadade för att ta del av tv-program behöva kompletteras för att ljudet ska bli bra när tv-mottagaren förses med digital-tv-box eller annan tilläggsutrustning. I vissa fall behövs emellertid ingen komplettering eftersom funktionen finns inbyggd från början i hörselslingans förstärkare. Den tekniska utvecklingen går snabbt framåt. Utvecklingen kan inte bara leda till svårigheter för personer med funktionshinder, utan också bidra till ökad tillgänglighet och delaktighet om den tas till vara på rätt sätt. Den situation som tar upp är inte ny, utan är redan bekant för många som kopplat video eller dvd till tv-mottagaren. Landsting och kommuner förskriver i betydande omfattning hörselslingor som hjälpmedel till funktionshindrade. Jag har fullt förtroende för att de kommer att kunna hantera de problem som eventuellt kan uppstå i samband med digital-tv-övergången på samma sätt som de i övrigt anpassar sin hjälpmedelsverksamhet till den tekniska utvecklingen i samhället.
frs · GS121434 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1434 om stöd till eftersatta musikgenrer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka frigruppsstödet till drabbade musikgenrer. Frågan är ställd mot bakgrund av den fördelning har gjort av stödet till de fria teater-, dans- och musikgrupperna , som inneburit att medel överförts från musik- till dansområdet. beslutar självständigt om fördelningen av stödet till de fria teater-, dans- och musikgrupperna. Att pröva och ibland ompröva bidragsgivningen inom tillgänglig medelsram ligger i uppdrag och jag hyser fullt förtroende för de bedömningar och avvägningar som ligger till grund för besluten. Skälen till omfördelningen är enligt att danskonstens strukturer behöver stärkas. Detta konstaterades även i det handlingsprogram för dans som på regeringens uppdrag redovisade . Musiklivets strukturer är som helhet förhållandevis starka och välutvecklade och har därför valt att omfördela ca till förmån för de fria dansgrupperna. Jag vill dock framhålla att statens sammanlagda stöd till musik är mycket omfattande, inte minst i förhållande till det begränsade stöd som dansen erhåller. Utöver handlingsprogrammet för dans har även haft regeringens uppdrag att lämna förslag på hur situationen kan förbättras för musikgenrer som har svårare än andra att hävda sin ställning i musiklivet. Dessa förslag bereds inom ramen för det pågående budgetarbetet. Frågan om en ökning av stödet till de fria musikgrupperna kommer således att prövas i samband med behandlingen av budgetpropositionen .
frs · GS121436 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1436 om diskriminering av svensk försvarspersonal utomlands har frågat mig på vilket sätt jag avser att upplysa de amerikanska militära myndigheterna om svensk diskrimineringslagstiftning. Frågan har sin grund i att svenska försvarsmakten avser samöva med med en svensk ubåt. Övningar med andra länder syftar till att öka Försvarsmaktens internationella samverkansförmåga för fredsfrämjande insatser. Avsikten är också att vidmakthålla och utveckla vår förmåga till nationellt försvar. Övningssamarbetet ger vidare möjlighet till ett värdefullt utbyte mellan övningsdeltagare från olika länder. Vi får möjlighet att lära känna värderingar och system som finns i andra länder. Det omvända gäller för de länder vi samarbetar med. Den personal som tjänstgör internationellt fungerar som representanter för . Det faller sig därför naturligt att personalen har god kunskap om all för övningen relevant lagstiftning, däribland den svenska diskrimineringslagstiftningen. I den utbildning som Försvarsmakten genomför i egenskap av arbetsgivare inför övningen ingår även dessa områden. Försvarsmakten har samma arbetsgivaransvar för sina anställda i utlandstjänst som för dem som tjänstgör här hemma i . Vad avser eventuell diskriminering på grund av sexuell läggning gentemot svensk personal som verkar i internationella sammanhang har fram till mycket få fall rapporterats. För regeringen är det självklart att svensk personal inte ska diskrimineras i samband med att övar med andra länder @ vare sig på grund av sexuell läggning, kön eller etnisk eller religiös tillhörighet. I samtal med mina motsvarigheter berör jag ofta dessa frågor exempelvis kopplade till FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet och arbetet med att förhindra och hantera sexuellt utnyttjande i fredsfrämjande insatser. har aktivt drivit dessa frågor inom EU. Det är därför glädjande att arbetet pågår inom EU med att utveckla generella regler för uppförande och förhållningssätt för EU:s personal i samband med krishaneringsinsatser. En uppförandekod finns redan för EU:s i . Vi samverkar i allt högre utsträckning internationellt. Mot denna bakgrund har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att belysa sitt arbetsgivaransvar för personal som tjänstgör utomlands och som anser sig ha blivit trakasserade av personal från ett annat land eller en annan organisation. Försvarsmakten ska redovisa myndighetens rutiner och förutsättningar att utreda omständigheterna kring sådana trakasserier och möjligheterna att vidta de åtgärder som kan krävas för att förhindra fortsatta trakasserier.
frs · GS121437 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1437 om hivtestning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att alla som behöver testa sig för hiv också ges möjlighet till det. har det skett en ökning av antalet fall av hivinfektion som upptäcks i . En närmare analys av anmälningarna visar att den största ökningen skett bland nyanlända heterosexuella personer från högendemiska områden. Även om den inhemska spridningen inte har ökat så talar en rad omständigheter för att risken för spridning även i det svenska samhället är stor. Bland annat har de övriga sexuellt överförbara sjukdomarna ökat kraftigt . Denna ökning visar på ett ökat riskbeteende och en stor potential för ökning även av hivinfektion. Det är mot denna bakgrund naturligtvis ett stort problem, såväl för samhället som för den enskilde, om sjukvården prioriterar bort personer som inte motsvarar den generaliserade bilden av hivsmittade personer. Ansvaret för att se till att hivtestning och andra smittskyddsåtgärder vidtas vilar enligt smittskyddslagen (2004:168) på respektive landsting. Av smittskyddslagen framgår även att den som vet eller har anledning att misstänka att han eller hon bär på hivinfektion eller en annan allmänfarlig sjukdom är skyldig att söka läkare och låta läkaren göra de undersökningar och ta de prover som behövs för att konstatera om smittsamhet föreligger. Vidare är en läkare som misstänker att en patient bär på en allmänfarlig sjukdom skyldig att skyndsamt undersöka patienten och ta de prover som behövs. Av smittskyddslagen framgår dessutom att den undersökning som behövs för att minska risken för smittspridning ska vara kostnadsfri för patienten om det är frågan om en allmänfarlig sjukdom. Enligt dessa bestämmelser är det läkaren som har att avgöra när en patient misstänks bära på en allmänfarlig sjukdom. Smittskyddslagen ger därmed ingen rätt till hivtestning i fall där det är uppenbarligen obehövligt. Av förarbetarna framgår emellertid att läkaren ska grunda sina beslut på konkreta omständigheter i det enskilda fallet samt att bestämmelserna ska ges en generös tillämpning. Mot denna bakgrund är det naturligtvis ej acceptabelt att läkare nekar personer hivtestning enbart på den grunden att de ej anses tillhöra en riskgrupp. Inom ramen för det författningsarbete som bedriver till följd av den nya smittskyddslagen har myndigheten för avsikt att närmare precisera bestämmelserna i smittskyddslagen avseende hivtestning och andra frågor som rör smittspårning.
frs · GS121438 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1438 om undertecknare av slutdokument om nya grundregler inom EU har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att i samband med undertecknande av nya grundregler för Europeiska unionen tydligare markera grundlagens föreskrift att är en konstitutionell monarki med en kung som statschef. Arbetet inom regeringen är så fördelat att frågan ska besvaras av mig. Det är riktigt att "Hans Majestät Konungen av " anges som företrädare för i ingressen till såväl fördraget om anslutning till Europeiska unionen som Amsterdam- och Nicefördragen. Samtliga dessa fördrag har dock undertecknats av utrikesministern och anslutningsfördraget även av statsministern. I ingressen till fördraget om upprättande av en anges "" som företrädare för landet. Anledningen till detta är att överenskommelse med annan stat eller med mellanfolklig organisation enligt 10 kap. 1 § regeringsformen ingås av regeringen. Fördraget har undertecknats av statsminister och utrikesminister . Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GS121439 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1439 om svensk rovdjurspolitik har frågat mig vad jag avser att göra för att öka förståelsen mellan de som direkt berörs av en alltmer ökande och okontrollerbar rovdjursstam och de som tror sig värna en biologisk mångfald genom värnandet av rovdjuren. har genom beslut i , senast om en sammanhållen rovdjurspolitik , och genom internationella åtaganden förbundit sig att bevara arter som naturligt förekommer i landet i sådant antal att de långsiktigt finns kvar. Detta är ett ansvar som vi har till kommande generationer. Den omfattande intervjuundersökning som redovisades av Fjällmistra visar att det finns ett starkt stöd för den förda rovdjurspolitiken och förtroende för de myndigheter som ansvarar för rovdjursförvaltningen. Detta gäller såväl nationellt som på det lokala planet, men det finns också på sina håll lokala opinioner som har en negativ inställning till politiken och förvaltningen. Även om det finns områden som har tätare bestånd av rovdjur är spridningen av de olika arterna sådan att åtminstone någon art av de stora rovdjuren finns i större delen av landet. Exempelvis håller lodjuren på att etablera sig i . Lodjuren sprider sig emellertid långsammare än vad till exempel varg gör. För att få en vidare spridning förefaller det därför vara en riktig bedömning att eftersträva tätare populationer i vissa områden. Detta är en erfarenhet man också gjort i andra länder i . I samband med beslut om en sammanhållen rovdjurspolitik ökades resurserna för förebyggande åtgärder, bland annat för att kunna uppföra elstängsel med mera som skydd för tamboskap. Trots en ökande vargstam har inte rovdjursskadorna ökat i någon nämnvärd omfattning. De förebyggande åtgärderna har följaktligen haft en god effekt. De anvisade medlen räcker nu för både förebyggande åtgärder och för att ersätta skadorna av de stora rovdjuren. En ökad dialog kring rovdjursfrågor är viktig. Därför har regionala rovdjursgrupper med en bred representation av intressenter inrättats. Sådana grupper finns nu i samtliga län där det finns fasta rovdjursstammar. För att få en lokal anpassning har varje länsstyrelse fått avgöra den närmare organisatoriska lösningen. Jag har erfarit att man gjort ändringar av sammansättningen på vissa håll för att skapa bättre balans mellan olika åsiktsriktningar. Dessa grupper utför enligt min uppfattning nu ett viktigt arbete i den lokala förankringen beträffande rovdjursfrågor. Som ett led i det regionala arbetet har samtliga berörda länsstyrelser upprättat eller håller på att utforma regionala förvaltningsplaner för de stora rovdjuren. Planerna har bland annat varit föremål för diskussioner i de regionala rovdjursgrupperna. Rovdjursinventeringar utförs numera i större delen av landet varför det tillsammans med den forskning som bedrivs på de stora rovdjuren successivt byggs upp en god kunskap om rovdjursstammarna och deras utveckling. Kunskap är nämligen en viktig förutsättning för en ökad förståelse mellan olika uppfattningar kring rovdjursförvaltningen.
frs · GS121442 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1442 om teckenspråksbibel de har frågat kulturministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ytterligare delar av ska kunna översättas till teckenspråk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågan. Jag har ingen annan uppfattning än vad regeringen givit till känna i tidigare svar på samma fråga, nämligen att det självfallet är viktigt att , liksom all annan litteratur, blir tillgänglig för alla människor, oberoende av eventuella funktionshinder. Det är dock inte statens ansvar att sprida översättningar av på teckenspråk. Jag vill dock framhålla att staten 1995 träffade ett avtal med , och om utgivningen av översättning av . Det sägs i avtalet att syftet är att främja en bred spridning av bibelöversättningarna och att skapa goda förutsättningar för ett framtida översättningsarbete. Avtalet innebär att staten har överlåtit sin rätt till ersättning för upphovsrätten till , som består av och andra kristna samfund. Dessa intäkter uppgick till 1,9miljoner kronor. Genom att överlåta sin rätt till ersättning för upphovsrätten till stöder således staten den fortsatta spridningen och tillgängliggörandet av .
frs · GS121443 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1443 om minoritetsspråkens framtid som studieämne vid universitet och högskolor har frågat mig vilken strategi jag har för att förstärka undervisningen av småspråk i högskolan. Som jag tidigare betonat anser jag att det är viktigt med goda språkkunskaper eftersom det underlättar den internationella mobiliteten, såväl för arbete och studier som för turism och handel. Språkkunskaper bidrar också till att utveckla förståelse, respekt och tolerans för andra länder och kulturer. Det är av denna anledning som har ställt sig bakom EU:s gemensamma utbildningsmål att alla barn och ungdomar ska ges möjlighet att lära sig två främmande språk utöver det egna modersmålet. De flesta av språken som det anordnas utbildning i vid och högskolor kan klassificeras som så kallade småspråk. Med det menas att utbildningarna har få studenter, i synnerhet på högre nivåer, och även få lärare. Forskningen inom dessa språk är som regel begränsad och precis som skriver är den ekonomiska situationen ofta ansträngd. Begreppet har alltså ingenting att göra med hur många talare språket i fråga har runtom i världen. Enligt är det i princip endast svenska/nordiska språk, engelska, spanska, franska och tyska som inte kan räknas som småspråk, även om franska och tyska vid flera lärosäten brottas med småspråksliknande problem. Jag delar synpunkt att det saknas utbildning i ett flertal språk som skulle kunna ses som nationellt intressanta för , till exempel flera stora invandrarspråk och vissa EU-språk. Därför har ett arbete inletts inom med att se över hur situationen för språkutbildningarna kan förbättras vid landets universitet och högskolor. Exempelvis ses möjligheterna till nordiskt samarbete över och förslag till förbättringar håller på att formuleras. Jag vill dock än en gång poängtera att det är fullt möjligt för lärosätena att i samarbete med andra lärosäten profilera sig och koncentrera verksamheten, både nationellt och internationellt. De initiativ som vissa universitet och högskolor redan tagit kring arbetsfördelning är mycket lovvärda, till exempel att ett lärosäte anordnar språkundervisning vid ett annat lärosäte som upphört att ge utbildning i aktuellt språk.