ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111452 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1452 av () till statsrådet om migrationsmyndigheterna och utländsk vårdpersonal Svenska kommuner och landsting satsar omfattande resurser på att ge vårdpersonal med utländsk examen den kompetens som krävs för att arbeta inom svensk hälso- och sjukvård. Ofta är dessa kompetenshöjande insatser särskilt inriktade på att öka tillgången av personal inom bristyrken i vården. Inte sällan arbetar dessa personer redan innan utbildningen är avslutad i det som är avsett att bli deras framtida yrke här i . Ofta är det på ett sätt som uppskattas av både patienter och arbetsgivare. De personer som går dessa utbildningar är ofta asylsökande. Det händer inte sällan att dessa personer avvisas, trots att de skulle kunna arbete inom yrken där det råder brist på personal och trots att de erbjudits arbete. Svenska migrationsmyndigheter berövar alltså svenska patienter kontakten med uppskattad vårdpersonal och motverkar landstingens och kommunernas möjlighet att rekrytera personal inom bristyrken i vården. Agerandet innebär också att kraftfulla skattefinansierade utbildningsinsatser går förlorade. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att svenska migrationsmyndigheter inte ska motverka kommunernas och landstingens insatser att utbilda och rekrytera personal på det sätt som ovan beskrivs?
fr · GS111453 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1453 av () till socialminister om anhörigstöd i äldrevården Anhörigas insatser blir alltmer avgörande för äldreomsorgen. tycks inte öka sina insatser i samma utsträckning som platser försvinner i särskilda boenden. Kommunernas äldreomsorg inriktas alltmer mot att äldre ska bo hemma. Närmare hälften av landets kommuner har skurit ned antalet i särskilt boende. har antalet platser minskat med 7400. Av de 143 kommuner som har skurit ned har 66 kommuner ökat sin hemtjänst, 52 kommuner redovisar oförändrad service. Resterande 25 kommuner har både minskat antalet platser i särskilda boenden och minskat sin hemtjänst. Trycket på de anhöriga ökar därför. Av all den hjälp som ges till personer som är i eget boende stod anhöriga 1994 för . , , hade siffran ökat till . Ökningen fortsätter kontinuerligt. Anhöriga får dessvärre inte tillräckligt erkännande och stöd från samhället. Vad avser ministern att göra för att förbättra stödet till anhöriga som ger hjälp åt äldre i eget boende?
fr · GS111454 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1454 av () till justitieminister om cannabis Många unga provar narkotika. Andelen unga som använt narkotika tredubblades . Bland mönstrande uppgav att de provat narkotika. efter polismyndighet rapporterar att tillgängligheten ökar och priset sjunker. De sociala konsekvenserna är förödande. Många dras ned i beroende av tung narkotika. Cannabis är den vanligaste narkotikan i . Den utgör ofta inkörsporten till ett mer omfattande missbruk. Det är därför viktigt att samhället kan ingripa . har praxis förändrats för flera narkotikatyper på så sätt att den mängd narkotika som krävs för att brottet ska betraktas som "normalt", och inte "ringa", drastiskt minskat. Ett bra exempel är heroin där gränsen för ringa brott sänkts från till . Motsvarande skärpning har skett när det gäller LSD och Rohypnol. Motsvarande förändring har dock inte skett när det gäller den vanligaste drogen, cannabis. Gränsen mellan ringa brott och normalbrott går vid . Detta motsvarar över 100 doser, eller "jointar". De som ryms inom gränsen för ett ringa brott räcker alltså för ett missbruk som kan pågå . Risken är stor att detta uppfattas som om samhället har en mer tillåtande attityd till cannabis än till andra droger, vilket är allvarligt och oroande. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att sänka gränsen för ringa narkotikabrott när det gäller cannabis?
fr · GS111455 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1455 av () till näringsminister om byråkrati och hästnäringen har hittat en ny näring att reglera och byråkratisera. är det en av framtidsbranscher inom den gröna sektorn som myndigheten jagar @ hästnäringen. "Överambitiös och krånglig blankett" @ det är den starka reaktionen från välmeriterat hästfolk som i generationer handhaft hästar i angående den byråkrati och rapporteringsskyldighet som den nya överöser dem med. har ridskolor haft ett tillståndskrav, men är kravet på tillstånd för att hålla häst utökat så att det berör större delen av landets hästägare. Med största respekt för grundidén att vanvård ska undvikas upplever en framtidsstark hästnäring att myndigheten skjuter över målet. Man har tagit fram en ny sexsidig blankett som underlag för tillståndet. Till exempel ingår frågor som: Tas någon hänsyn till om ärftliga defekter på hästarna uppkommer i avelsarbetet? Vilka åtgärder vidtas om ärftliga defekter uppstår? Följs sålda avkommors hälsostatus upp för att säkerställa att avelsdjuren inte har några defekter som nedärvs? Dessa frågor är omöjliga för en lekman att besvara. En annan är: Hålls hästarna på bete? Om ja, ange antalet veckor. Frågor som dessa känns utan verklighetsförankring och tenderar att ta död på allt vad hästföretagande heter i landet. Vilka åtgärder avser näringsministern att ta för att byråkrati inte ska begränsa en av gröna framtidsnäringar @ hästbranschen?
fr · GS111456 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1456 av () till jordbruksminister om konsumentskydd för el- och gaskunder Överföring av el till konsument får avbrytas på grund av konsumentens försummelse endast om försummelsen utgör ett väsentligt avtalsbrott. Detta stämmer överens med vad regeringen också föreslår beträffande skyddet för naturgaskunder. Det har ibland ifrågasatts om detta skydd är tillräckligt. Bland annat föreslog i en rapport till regeringen att skulle få i uppdrag att utreda behovet av en särskild prövningsinstans för avstängningsärenden. Syftet med detta skulle vara att förhindra att avstängning sker på felaktig grund och därmed förhindra socialt lidande och betydliga ekonomiska konsekvenser för konsument. I rapporten görs en jämförelse med vräkning av hyresgäster, där frågan beslutas av kronofogdemyndigheten. Jag anser att det finns goda skäl till att skulle ges ett sådant uppdrag. Avser jordbruksministern att ge uppdrag att utreda om konsumentskyddet ska stärkas för el- och naturgaskunder?
fr · GS111457 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1457 av () till jordbruksminister om och hästnäringen har hittat en ny näring att reglera och byråkratisera. är det en av framtidsbranscher inom den gröna sektorn som myndigheten jagar - hästnäringen. "Överambitiös och krånglig blankett" @ det är den starka reaktionen från välmeriterat hästfolk som i generationer handhaft hästar i angående den byråkrati och rapporteringsskyldighet som den nya överöser dem med. har ridskolor haft ett tillståndskrav, men är kravet på tillstånd för att hålla häst utökat så att det berör större delen av landets hästägare. Med största respekt för grundidén att vanvård ska undvikas, upplever en framtidsstark hästnäring att myndigheten skjuter över målet. Man har tagit fram en ny sexsidig blankett som underlag för tillståndet. Till exempel ingår frågor som: Tas någon hänsyn till om ärftliga defekter på hästarna uppkommer i avelsarbetet? Vilka åtgärder vidtas om ärftliga defekter uppstår? Följs sålda avkommors hälsostatus upp för att säkerställa att avelsdjuren inte har några defekter som nedärvs? Dessa frågor är omöjliga för en lekman att besvara. En annan är: Hålls hästarna på bete? Om ja, ange antalet veckor. Frågor som dessa känns utan verklighetsförankring och tenderar att ta död på allt vad hästföretagande heter i landet. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att stoppa byråkratiseringen av bland annat hästnäringen?
fr · GS111458 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1458 av () till utrikesminister om de så kallade juniåtgärderna mot den kubanska regimen Respekten för mänskliga rättigheter måste vara hörnstenen i och EU:s utrikespolitik. Trots detta beslutade EU:s utrikesministrar att de så kallade juniåtgärderna mot den kubanska regimen tillfälligt skulle hävas. Bland annat kommer regimkritiker inte längre att inbjudas till mottagningar på EU-ländernas ambassader i . Eftergifterna kom trots att den kubanska regimens attityd mot oppositionella snarare har skärpts . Grova kränkningar mot de mänskliga rättigheterna fortsätter att tillhöra vardagen på . Dödsstraffet har återupptagits och friheten har inskränkts ytterligare. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att eftergifterna mot den kubanska regimen inte permanentas i ljuset av det allvarliga MR-läget på ?
fr · GS111459 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1459 av () till statsrådet om generellt strandskydd Lagstiftningen om strandskydd har kommit att användas som ett medel för att vinna lokala politiska poänger, genom bland annat upprepade debatter i om det generella strandskyddet som ett hinder för en orts utveckling. Det är bra att en översyn nu görs, en översyn som belyser bland annat det generella strandskyddets betydelse för utveckling och hållbarhet. Det är också angeläget att översynen kan med det snaraste presenteras för . Eftersom några av partierna önskar upphäva det generella strandskyddet skulle ett klart besked redan nu i just denna fråga förhindra att i förs en "onödig" debatt. Är statsrådet beredd att nu ge besked om man kommer att bevara det generella strandskyddet i kommande förslag till ändringar i strandskyddsbestämmelserna?
fr · GS111460 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1460 av () till finansminister om svartekonomin inom tjänstesektorn Gång på gång uppmärksammas vi om svartekonomins existens. Finansministern har nämnt att det kan röra sig om ett belopp . Konkurrensen mellan seriösa företag och den svarta sektorn blir omöjlig för dem som vill följa lagen. Såväl företagare, anställda som stat kommer att bli förlorare om denna verksamhet tillåts fortsätta. Många småföretagare lockas till snabba och enkla vinster, frisör- och restaurangbranscherna är säkerligen inga undantag. har lagt förslag om en schablonbeskattning av denna typ av små företag. Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att hindra utbredningen av den svarta sektorn i ?
fr · GS111461 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1461 av () till finansminister om stöd till organisationer mot kvinnovåld Det är positivt att regeringen har lyft upp frågan om mäns våld mot kvinnor även om det fortfarande finns en del frågetecken om när pengarna ska betalas ut. Ett annat frågetecken kring pengarna till kvinnojourerna är vad som sker i de kommuner som inte har någon kvinnojour men där andra organisationer kan finnas till hands. Ett sådant exempel är Brottsofferjouren, som tar emot och på olika sätt ger stöd till misshandlade kvinnor och deras familjer. I stället för att ensidigt gynna en organisation borde regeringen ha sett till att resurserna fördelats till olika organisationer som arbetar för att bistå misshandlade kvinnor och barn, allt för att lindra skadeverkningarna. Möjlighet till detta hade funnits om det av vårpropositionen framgått att bland annat kvinnojourer skulle få del av den riktade satsningen. Det måste ju vara så att stödet till dem som arbetar mot våldet och dess konsekvenser är viktigare än vilken organisation som får nya resurser. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att olika organisationer som stöder kvinnor och barn som drabbats av våld ska få del av det ökade stödet som regeringen utlovar i årets vårbudget?
fr · GS111462 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1462 av () till justitieminister om brottsutredningar vid brott mot invandrare En undersökning som samhällsprogram har gjort tyder på att det är större risk att en brottsutredning läggs ned om en invandrare gör polisanmälan, än om en helsvensk gör det. Undersökningen som omfattar 10000 anmälningar visar även att rättssamhället inte bara behandlar invånarna olika beroende på ursprung utan också på var i brottet begåtts. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte brott mot invandrare ska särbehandlas?
fr · GS111463 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1463 av () till justitieminister om diskriminerande regler om ID-handlingar En medborgare från annat EU-land som arbetar i än , kan inte legitimera sig hos och . EU-medborgaren kan varken använda sitt pass eller få ett svenskt . Enligt bestämmelse ska, i fråga om utländsk medborgare, identitetskontroll ske med bland annat ledning av ett giltigt pass eller andra identitetshandlingar. tolkar denna bestämmelse på så sätt att den ska tillämpas på turister på besök i . I övriga fall ska, enligt , endast det svenska vinröda EU-passet, svenskt körkort och anses vara fullgoda identifieringshandlingar. När alltså en utländsk medborgare vistas i , av andra skäl än turistskäl, krävs svenskt . Utländska medborgare som har för avsikt att vistas i än har dock ingen möjlighet att få ett tillfälligt svenskt utfärdat. har i ett yttrande påpekat att detta är diskriminerande och hindrar den fria rörligheten. föreslår att ett EU/EES-pass med likvärdig säkerhetsnivå som det svenska passet ska godkännas vid legitimeringen eller att möjligheterna undersöks att utfärda tillfälliga , även vid kortare vistelse än . Vad avser statsrådet att göra för att ändra reglerna om identitetskontroll så att inte EU-medborgare diskrimineras och den fria rörligheten förhindras, exempelvis genom att ändra till förslag?
fr · GS111464 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1464 av () till justitieminister om meddelarskydd under förundersökning Meddelarfrihet innebär att den som lämnar uppgifter för publicering i en tryckt skrift eller radio eller tv är fri från ansvar, även om uppgifterna i sig är sekretessbelagda. Meddelaren går fri från ansvar vare sig han valt att öppet framträda eller inte. Detta gäller även om den offentliga funktionären har tystnadsplikt. Meddelarfriheten ökar möjligheterna till att missförhållandena i samhället ska bli offentligen upplysta och diskuterade. Det har emellertid förekommit att enskilda poliser, mot eller utan betalning, lämnat uppgifter belagda med förundersökningssekretess till press och medierna. Uppgifter som allvarligt riskerar att störa pågående brottsutredningar. Centrala uppgifter för rättsväsendet är att skipa rättvisa och att återupprätta brottsoffer. Att utreda brott, gripa, lagföra gärningsmannen är rättsstatens första och viktigaste skyldighet gentemot brottsoffren. Rättssamhället riskerar att misslyckas med sin uppgift när utredningsarbetet försvåras av att vissa uppgifter nås ut till allmänheten och förstör bevisvärdet av en del vittnesmål. Mot bakgrund till det ovan sagda vill jag ställa följande fråga: Avser ministern att vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet att enskilda poliser läcker uppgifter belagda med förundersökningssekretess till medierna?
fr · GS111465 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1465 av () till utrikesminister om iranska domstolsväsendet En 22-årig kvinna i , Kobra Rahmanpour, är dömd till döden för att hon dödat sin svärmor. Kobra våldtogs som 16-åring av sin man, som undslapp straff för sitt brott genom att gifta sig med henne. Kobra var alltså ännu bara ett barn när våldtäkten och giftermålet ägde rum. Väl hos sin man blev Kobra illa behandlad och praktiskt taget misshandlad av mannens familj @ bland annat av sin man och sin svärmor. kastade mannen ut henne och Kobra återvände till sin familj, som var mycket fattig och inte förmådde hjälpa henne. Kobra försökte då återvända till sin man/våldtäktsman och möttes av svärmodern som inte ville veta av henne. Det kom till handgemäng. I tumultet som uppstod dödade Kobra svärmodern. När detta hände hade Kobra ännu inte fyllt och måste enligt räknas som barn. Trots att det föreligger förmildrande omständigheter såsom att brottet föregåtts av våldtäkt och långvarig misshandel och att det begicks av ett barn har den iranska domstolen dömt Kobra till döden. Domen mot Kobra strider både mot , FN:s konvention om kvinnans rättigheter och FN:s konvention om mänskliga rättigheter. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att förmå den iranska regimen att förändra sitt rättssystem så att det stämmer överens med FN:s konventioner om barnets rättigheter, kvinnans rättigheter och deklarationen om mänskliga rättigheter?
fr · GS111466 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1466 av () till finansminister om tullens möjligheter till självskydd Tullens personal ingriper ofta mot människor som deltar i grov, organiserad brottslighet. För den organiserade brottsligheten står stora ekonomiska intressen på spel när tullen ingriper. borde därför få utökade möjligheter att utrusta sin personal i självskyddande syfte. gjordes ett stort beslag av vapen och sprängämnen på . Bland annat beslagtogs handgranater, minor och automatvapen, men även stora mängder narkotika. Detta illustrerar tydligt de faror personal utsätts för. Just nu utreds tullens rätt att använda batong i självskyddande syfte av . Som så mycket annat i utreds nu tullens möjlighet att bära batong. Denna utredning bör snabbt avslutas och tullens rätt att använda batong i självskyddande syfte fastslås. Det ovan refererade beslaget visar tydligt på behovet av att bredare se över tulltjänstemännens säkerhet och möjlighet till självskydd. Avser finansministern att vidta några åtgärder för att stärka tulltjänstemännens säkerhet och möjligheter till självskydd?
fr · GS111467 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1467 av () till finansminister om jämställd friskvård I dessa tider med höga ohälsotal är det väl inte alltför djärvt att påstå att egenvård och friskvård får en allt större betydelse. Vi behöver alla motion för att kunna må bra och arbeta. Ett bra sätt är att arbetsgivaren erbjuder arbetstagaren olika typer av motion. En bra uppmuntran till detta är om motionen är skattebefriad. Viss friskvård är skattebefriad , vilket är positivt. Mindre bra är att reglerna kring detta inte alltid är logiska. tog i upp frågan om diskriminering av ridning i skattelagstiftningen i en artikel med rubriken . Hon skriver: "Varför är kvinnors motion inte lika mycket värd som mäns? Vad finns det för förklaring till att den näst största tjejidrotten, ridning, är en av de få motionsidrotter som inte subventioneras av staten genom att arbetsgivarna får göra avdrag?" Jag kan till stor del hålla med. Reglerna rörande skattefrihet för motion och annan friskvård framgår av meddelanden (SKV M 2004:28 punkt 3.6.1). Skattefriheten omfattar inte sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning, vilket sägs gälla ridning (liksom golf, segling och utförsåkning). Bedömningen fungerar enligt min mening diskriminerande, åtminstone vad avser ridning som sker i organiserade former på en ridskola. av de drygt 300000 svenskar som rider regelbundet är tjejer och kvinnor. Ridning bör rimligen kunna jämställas med andra skattebefriade aktiviteter på motionsanläggningar. Min fråga till statsrådet är: Vilka initiativ avser finansministern att ta för att göra skattebefrielsen för friskvård jämställd och könsneutral?
fr · GS111468 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1468 av () till finansminister om narkotika över gränserna Knarket flödar in i och acceptansen för droger ökar. I har antalet narkotikabrott ökat . Unga människor lockas in i droganvändandet och alltmer lättillgängliga droger gör att fler unga prövar droger och sedan blir fast i drogberoende. Givetvis måste resurser satsas på upplysning och information för att bryta den negativa trend som pågår. Men resurser måste också satsas på att stoppa narkotikan från att nå våra skolgårdar och uteställen. Regeringen har valt bort den svenska rättsstaten. Närpolisstationer har stängts och polisen har inte tillräckliga resurser för att vara synliga i samhället. Tullen monteras ned och i stället för att bli en effektiv resurs i kampen mot narkotika prioriterar regeringen att den norrbottniska tullen ska stoppa de personer som för finsk diesel över svensk-finska gränsen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stoppa knarket som flödar in i ?
fr · GS111469 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1469 av () till utbildnings- och kulturminister om informationskampanj Som en del i arbetet inför regeringens nedsläckning av det analoga tv-nätet startar en informationskampanj som riktar sig till de svenska tv-tittarna. Kampanjen leds av regeringens digital-tv-kommission. Informationskampanjen täcker så gott som enbart marksänd digital-tv, där Teracomägda Boxers dominerar. I kampanjen erbjuds konsumenterna en direkt vidarekoppling till Boxers kundtjänst via den talsvarstjänst som också lanseras. Företrädare för olika satellitbolag har i ett brev till kulturministern framfört åsikten att informationskampanjen är osaklig och partisk. huvudsekreterare, som också är ansvarig för informationskampanjen, har även kritiserats för att han utöver sitt uppdrag för kommissionen sitter i styrelsen för Boxers ägarbolag . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att informationskampanj ska präglas av opartiskhet och konkurrensneutralitet?
fr · GS111470 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1470 av () till utbildnings- och kulturminister om oberoende överlämnade en skrivelse till regeringen med en plan för övergången från analog till digital tv. Som en del i arbetet inför övergången kommer svenska tv-tittare snart att få en informationsbroschyr om att det analoga tv-nätet ska släckas . I informationen som skickas ut omnämns så när som enbart marksänd digital-tv där Teracomägda Boxers driver huvuddelen av verksamheten. Via den talsvarstjänst som lanseras kan man också få en direkt vidarekoppling till Boxers kundtjänst. Huvudsekreteraren i regeringens digital-tv-kommission är också verksam i . är dotterbolag till försäkringsbolaget som investerar i digital-tv-företag och äger av Boxer. ensidiga marknadsföring för Boxer i sitt informationsmaterial väcker frågetecken och mot bakgrund av uppgifterna ovan väcks frågan om lämpligheten att är chef för . Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka oberoende och undvika jävsförhållanden mellan kommissionen och bolaget ?
fr · GS111471 · 2005-04-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1471 av () till näringsminister om Electroluxjobb i Nordöstra i allmänhet och i synnerhet är beroende av de jobb som finns vid i . kom besked om att 300, en fjärdedel, av arbetstillfällena ska flytta utomlands. Om dessa arbeten flyttar utomlands är det ett grundskott mot framtida utveckling. En av flera faktorer när företag bestämmer vilka fabriker de ska investera i är infrastrukturen. Det betyder att ovilja att satsa på en motorväg @ E20 @ mellan och genom kommer att vara ett handikapp i kampen med låglöneländerna när framtiden för Mariestadsfabriken avgörs. Jag har tidigare i samband med "Saabkrisen" frågat statsråd vad för slags kris som skulle behöva drabba innan det blev aktuellt att bygga ut E20, och man undrar om detta är en tillräcklig kris. En utbyggnad borde prioriteras utan att en kris står för dörren. Det finns tillsammans med bland annat i ca 50000 arbetstillfällen längs . En utbyggnad skulle med andra ord inte bara gälla de aktuella arbetstillfällena i utan gynna hela det västsvenska och skaraborgska näringslivet, som drabbats av flera varsel och missade investeringar bland annat på grund av infrastrukturen. Andra områden som borde prioriteras är utbildning, tillväxtåtgärder och åtgärder för att stärka konkurrenskraften gentemot låglöneländer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att massarbetslöshet inte ska drabba i samband med de aviserade neddragningarna på , även om det börjar bli sent att hindra ännu en utflyttning av dyrbara jobb i ?