ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111107 · 2005-03-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1107 av () till statsrådet om integration i praktiken Runtom i landet startas projekt och verksamhet pågår för att underlätta och möjliggöra integration. Det handlar om att ge verktyg för att komma in i arbetslivet och kunna försörja sig och sin familj @ att bli en del av det svenska samhället. Vi måste bli mycket bättre på att ta till vara den kompetens som människor har som har sökt sig hit av olika anledningar. Detta är inget som inte sagts förut, men frågan är vad som omsätts i praktisk handling av regeringen. På ett besök i visade personal inom vuxenutbildningen på flera goda exempel. Till exempel en yrkesförarutbildning specialutformad för nya svenskar med goda resultat, mellan 85@90% av kursdeltagarna får jobb efter utbildningen och man har även ett projekt, Invandrarakademin, där man validerar utländska utbildningar. Man har också haft ett EU-projekt över kommungränserna i där man individualiserat utbildningen. Många bra exempel, men med ett gemensamt problem @ nämligen långsiktig finansiering. Det är utbildning som fallit mellan stolarna och det är tidsbegränsade projekt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge långsiktiga ekonomiska förutsättningar för att omsätta regeringens goda ord om integration i handling?
fr · GS111108 · 2005-03-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1108 av () till statsrådet om betygssättning En tredjedel av de elever som börjar på Malmös gymnasieskolor behöver extra stöd för att klara av undervisningen, detta beroende på deras dåliga kunskaper i svenska. Trots deras bristfälliga kunskaper i ämnet så har de flesta ett godkänt betyg i svenska med sig från . Hade man på ett tidigare stadium ökat likvärdigheterna i bedömningen av betygen så hade man blivit varse om dessa elevers problem redan i och man hade tidigare kunnat sätta in rätt resurser. innebär regeringens politik att elevernas kunskapsrätt nonchaleras av regeringen. I dagens gymnasieskola så har regeringen trots detta uppenbara problem inte avsatt något anslag för att fortbilda lärare i betygssättning. Den föreslagna reformen av gymnasieskolan som beslutat om innehåller inte heller några extra resurser. Det allvarliga med denna situation är att detta inte bara är ett problem som återfinns hos elever i utsatta stadsdelar utan det är ett generellt problem. En tredjedel av Malmös gymnasister hoppar av sin utbildning då de känner att de inte klarar av den på grund av för dåliga kunskaper i svenska. Problemen sprider sig över medan regering och kommunledning står handfallna. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att betygssättningen vid landets skolor sker på likvärdiga och korrekta grunder?
fr · GS111109 · 2005-03-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1109 av () till statsrådet om delbetänkande Bland de 69 remissinstanser som särskilt bjudit in att lämna remiss på delbetänkande återfinns bara en från , medan alkoholindustrin är representerad av tre organisationer. Totalt är det nio organisationer som direkt kan kopplas till vinstintressen på alkoholområdet. I den sammanställning som gjort av de inlämnade remisserna är det endast svaren från de 69 inbjudna instanserna som tagits med. Det betyder att organisationer som nyttjat rätten att fritt lämna remiss har nonchalerats i sammanställningen. Man kan ifrågasätta strävan att få en god genomlysning av alla argumenten på åsiktsspektrumet. Kritik mot remissen har bemötts med att enbart ska ge en god representation av . Att erbjuda små organisationer att lämna remiss skulle ge "en skev bild". Om nu inte och till exempel () förväntas ha olika åsikter, vad är det som talar för att de olika organisationerna inom alkoholindustrin skulle ha det? För övrigt är UNF större än samtliga organisationer som representerar alkoholindustrin. Mot bakgrund av det anförda och den snäva remissammanställningen önskar jag fråga folkhälsoministern hur han avser att agera för att insamla och sprida den samlade bilden kring förslag till ledamöter och andra intressenter.
fr · GS111110 · 2005-03-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1110 av i (m) till utrikesminister om återöppnande av svenska ambassaden i är en diktatur, där demokrati och de mänskliga rättigheterna inte respekteras. militära närvaro omöjliggör suveränitet och demokratiska utveckling. Sedan ockupation ligger makten inte i händerna på folket utan landet styrs från . Det uppfattades som mycket stötande av många libaneser när den mitt under det svenska EU-ordförandeskapet beslutade att stänga ambassaden i och hänvisa libanesiska medborgare till ambassaden i . har oppositionen i vågat höja sina röster. Det är ett steg i rätt riktning att partier, organisationer och grupper i nu ställer unisona krav på att ska lämna landet. Mordet på förre premiärminister har ökat kraven på frihet och självständighet och den Syrientrogna regeringen har tvingats avgå. Det säkerhetspolitiska läget står och väger och det är därför viktigt att och EU tillsammans med och det övriga internationella världssamfundet driver en aktiv politik och förmår att uppfylla åtagandena i FN:s resolution . Från svensk sida borde det vara naturligt att stödja den libanesiska frigörelseprocessen genom att återöppna vår ambassad i . På vilket sätt avser utrikesministern att verka för att den svenska ambassaden i återöppnas så att libanesiska medborgare därmed ska slippa vända sig till ambassaden i ?
fr · GS111111 · 2005-03-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1111 av () till utrikesminister om Konflikten i i har än så länge orsakat cirka en miljon flyktingar och någonstans kring 70000 dödade civila. Hur många som är skadade är osäkert. Säkert är dock att tragedin kunde ha stoppats eller till och med undvikits. I stället för att besluta hur folkmordet på svarta afrikanska befolkning kunde förebyggas eller åtminstone stoppas, har debatten handlat om huruvida ett folkmord pågår eller inte. Det beror förstås på att den som deklarerar att folkmord pågår enligt praxis har ett särskilt ansvar för att försöka stoppa folkmordet. Det bisarra i det allmänna tankemönstret är alltså att ett folkmord måste ha påbörjats innan omvärlden ska få göra något. På vägen dit finns trakasserier, mord, systematiserade våldtäkter, massarresteringar, etnisk rensning och annat. Debatten om är helt missriktad. Ett folkmord måste inte alls pågå för att omvärlden ska kunna ingripa med tvångsmedel. Det centrala i folkmordskonventionen är prevention. Den påkallar handling så snart det finns hot om folkmord. För det andra är händelserna i ett brott mot mänskligheten. Därmed har det internationella samfundet ett ofrånkomligt ansvar att agera. har dessutom fastslagit () att konflikten utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet och nämnde även kapitel VII i FN:s stadga vilket öppnar för tvångsåtgärder. All nödvändig grund av legitimitet finns för ett signifikant ingripande. Det är viljan som saknas. Vad avser statsrådet att göra för att stoppa det pågående folkmordet i ?
fr · GS111112 · 2005-03-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1112 av () till utrikesminister om statsminister uttalande om ledaren i I en två sidor stor annons i den etiopiska tidningen uppges den svenska statsministern ha hyllat den nordkoreanska diktatorn vid ett besök i . Enligt uppgifter i annonsen skulle , under ett besök där mänskliga rättigheter och nordkorenska robotar skulle diskuteras, ha berömt som en "felfri ledare". Han påstås också ha utnämnt den nordkoreanske diktatorn till "den mest beundransvärda ledaren han dittills mött". Det är förstås enkelt att misstänka att citaten i annonsen är en del av den nordkoreanska regimens propaganda. finns det skäl för att klargöra om uppgifterna om statsministerns uttalanden i annonsen är korrekta eller inte och vad statsministern egentligen uttalade vid besöket i . Hur avser utrikesministern att utreda huruvida uppgifterna om statsministerns uttalanden om den nordkoreanska diktatorn är korrekta eller inte?
fr · GS111113 · 2005-03-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1113 av () till statsrådet om arbete i EU-land Arbetslösheten är ett stort problem i . vet vi att enligt har svenska arbetslösa möjligheter att söka arbete i annat EU-land. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) visar i en undersökning att det finns bra möjligheter för arbetslösa från att få arbete i andra länder men att det är få som utnyttjar möjligheterna. Sedan blev medlem i EU har bara drygt 12000 arbetslösa rest till annat EU-land för att söka arbete med stöd av svensk arbetslöshetsersättning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stimulera arbetslösa i att söka arbete i EU-land?
fr · GS111114 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1114 av () till statsminister om firandet av seger över Nazityskland president har bjudit in till firande i med anledning av seger över Nazityskland. För de baltiska länderna är detta problematiskt eftersom inte bara är befrielsens dag, utan också inledningen på ockupation. Denna pågick och upphörde inte förrän föll samman 1991. Ledarna i har aldrig officiellt erkänt denna ockupation. hållning i denna fråga är viktig. Ska vi rätta in oss i ledet och överse med de 50 åren av ockupation eller ska ta tillfället i akt och försöka verka för att äntligen erkänner övergrepp på de baltiska staterna? Detta är inte bara en intern fråga mellan och utan ytterst en fråga om respekt för små stater och förmågan att framföra rättmätig kritik, även mot en stormakt. Om statsministern avser att delta vid firandet i , vad blir i så fall hans budskap till de ryska ledarna?
fr · GS111115 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1115 av () till justitieminister om förbud mot återvinning av skatter och avgifter beslutade om nya förmånsrättsregler, som bland annat innebar att statens förmånsrätt för skatter och avgifter slopades. förordade att som en konsekvens av slopandet av förmånsrätten för skatter och avgifter skulle återvinningsförbudet upphävas. Regeringen föreslog inte detta utan angav att bland annat de statsfinansiella konsekvenserna av ett upphävande av återvinningsförbudet måste övervägas. anförde i sitt betänkande 2002/03:LU17 att återvinningsförbudet bör avskaffas och att regeringen utan dröjsmål ska återkomma till med ett sådant förslag. beslutade om tillkännagivande i enlighet med lagutskottets förslag. I regeringens skrivelse 2003/04:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har angivits att skrivelsen är slutbehandlad (s.35). I samband med behandling av skrivelsen erfor lagutskottets kansli från att momentet om avskaffande av förbudet mot återvinning av betalning av skatter och avgifter av misstag lagts ad acta men att det nu skulle rättas till och ärendet föras upp bland icke slutbehandlade skrivelser. Jag vill med anledning av ovanstående fråga om justitieministern nu är beredd att vidta åtgärder för att påskynda arbetet med framläggande av lagförslaget ovan om avskaffande av förbudet mot återvinning av betalning av skatter och avgifter.
fr · GS111116 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1116 av () till justitieminister om utredning om ett samlat insolvensförfarande I regeringens proposition 2002/03:49 Nya förmånsrättsregler aviserade regeringen att man, som ett ytterligare steg i en reformering av den civilrättsliga lagstiftning som påverkar kreditgivning och insolvenshantering, avsåg att tillsätta en utredning om ett samlat insolvensförfarande, bland annat utreda möjligheterna att sammanföra konkurs och företagsrekonstruktion. I verksamhetsplaner för såväl 2003 som 2004 har angivits att regeringen avser att tillsätta en sådan utredning. I regeringens proposition 2004/05:57 Lönegaranti vid företagsrekonstruktion upprepas avsikten att tillsätta den här utredningen. har erfarit att arbetet med att ta fram direktiven till utredningen är långt framskridet, kanske till och med färdigt. Men har muntliga uppgifter kommit från om att utredningen nedprioriterats till förmån för annat och att den inte ska tillsättas förrän tidigast . En utredning om ett samlat insolvensrättsligt förfarande kan beräknas ta avsevärd tid i anspråk. Eftersom behovet av utredningen är angeläget känns det bekymmersamt om inte tillsättandet av utredningen kan ske . Jag vill med anledning av ovanstående fråga justitieministern vilka åtgärder som ministern vidtar för att kunna tillsätta ifrågavarande utredning.
fr · GS111117 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1117 av () till justitieminister om översynen av fastighetsmäklarlagen Redan i lagutskottets betänkande 2002/03:LU13 anfördes: "Som redovisats ovan har det nu gått tillkännagivande angående en ändring i fastighetsmäklarlagen. Utskottet beklagar att något lagstiftningsarbete ännu inte inletts, särskilt mot bakgrund av vad justitieministern uppgav i det tidigare redovisade frågesvaret . Enligt utskottets mening är det nu hög tid att regeringen utan dröjsmål beslutar direktiv till den aviserade utredningen." Med hänvisning till att direktiv ännu inte beslutats interpellerades justitieministern , interpellation 2003/04:190, om vad justitieministern avsåg att göra i saken. Då anförde justitieministern följande: "Arbetet är inriktat på att direktiv till en utredning om fastighetsmäklarlagen ska kunna beslutas . Det kommer då att bli en mera allmän översyn, som alltså tar upp flera frågor som rör lagen och inte bara den som tillkännagivande avser." Vid en interpellationsdebatt utlovade justitieminister en hearing för en översyn av fastighetsmäklarlagen. Hearingen ägde rum . Därefter har tagit fram direktiv, men något mer tycks inte ha skett med dessa. Mot bakgrund av ovanstående: När avser statsrådet att lägga fram direktiven samt tillsätta en utredning för att arbeta med en översyn av fastighetsmäklarlagen?
fr · GS111118 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1118 av () till justitieminister om byte av registreringsskyltar på spaningsfordon. En viktig del av polisens arbete är spaningsuppdrag. En del uppdrag kan pågå . Uppdragen utförs från polisens "omålade" fordon som är ett begränsat antal inom respektive polisområde. Misstänkta personer lär sig lätt att känna igen bilens registreringsnummer. Däremot har fordonsmärket mindre betydelse, eftersom bilen ofta tillhör ett vanligt märke samt färg som ofta förekommer hos privatbilister. Vid ett besök hos framhölls att det vore av stort värde om respektive polisområde erhöll ett antal registreringsskyltar så att man med lätthet kunde byta registreringsskyltar för att minska igenkännandet. är möjligheterna att få byta en registreringsskylt både krånglig och komplicerad. Vad avser justitieministern att vidtaga för åtgärder så att polisen på ett enklare sätt kan byta registreringsskyltar på sina spaningsfordon?
fr · GS111119 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1119 av () till justitieminister om ansvaret för pass- och körkortsfotografier Skomakare bliv vid din läst, säger ett gammalt uttryck som polismyndigheten och borde fundera på innan de ger sig in i fotobranschen. Genom att dessa två myndigheter kommer att ta på sig ansvaret att fotografera personer för pass- och körkortsbilder kommer de att konkurrera ut de professionella fotografer som tar dessa bilder. "Vill de driva oss i arbetslöshet?" undrar en fotograf. En annan säger att han kommer att förlora tusentals kunder. Förutom konkurrensfrågan bör man även fundera över hur polisen använder sina begränsade resurser. är polisen underbemannad, och införandet kommer enligt en polischef att innebära att personalen måste ta resurser från patrullerande polis och öka antalet tjänster i kansliverksamhet. Polisen och dess civila personal ska arbeta med att stoppa och fånga brottslingar @ inte ta fotografier. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att polisen ska kunna prioritera brottsbekämpande arbete före fotografering?
fr · GS111120 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1120 av () till statsrådet om Danvikslösen Projektet , i gränslandet mellan i och västra , är ett av största stadsbyggnadsprojekt. Dess bärande idé är att dra Värmdöleden i tunnel genom Henriksdalsberget och därmed frigöra mark till bostäder och arbetsplatser. Totalt beräknas projektet ge utrymme för 7000 nya bostäder och 5000 arbetsplatser, som stadsmiljön förbättras avsevärt. I en interpellationsdebatt pekade jag på den risk som finns att projektet drabbas av förseningar på grund av oklarheter om när den utlovade statliga delfinansieringen kan tillföras projektet. Statsrådet svarade i debatten: "Jag kommer att be mina medarbetare på departementet att begära in ett underlag från för att få deras bild av var beslutsprocessen ligger just . Om det i och med detta framkommer några oklarheter kommer vi naturligtvis också att kontakta berörda personer i och i kommun." Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit efter den nämnda debatten för att säkerställa en aktivare statlig medverkan för genomförandet av projektet ?
fr · GS111121 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1121 av (-) till statsrådet om pornografi i mobilen "Porr i mobilen växande mångmiljardmarknad" var en rubrik på en artikel i . Artikeln rapporterade från en internationell telekommässa där en tredjedel av utställarna erbjöd någon form av porr i mobilen. I artikeln kan man läsa: "Att porr kommer att bli en storsäljare i mobilen är uppenbart. Se bara på vad som hänt tidigare i den tekniska utvecklingen. Porr och sex var tunga skäl till att vhs-tekniken för video slog igenom. Därefter har porren haft en stor betydelse för kabel-tv-bolagens abonnemang. Och så kom då internet där sexmaterial är en mångmiljonbransch." Enligt en skattning av en dansk analysbyrå (Strands Consults) omsatte porr över 4 miljarder , det vill säga innan de snabbare 3G-näten byggts upp och tagits i drift. Ett väl fungerande mobilnät är en viktigt del av samhällets infrastruktur. Att porrindustrin, med sin kränkande kvinnosyn, tillåts vara den starkaste utvecklingskraften är djupt stötande och borde stå i strid med regeringens ambition att stoppa "pornofieringen" av de offentliga rummen. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att ta några initiativ för att stoppa den här utvecklingen?
fr · GS111122 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1122 av () till statsrådet om utländska transportfordon Efter stormkatastrofen finns ett dramatiskt ökat behov av fordon för timmertransport. Detta behov kan inte fyllas inom . Märkligt nog har utländska lastbilar som rekvirerats tvingats återvända på grund av de svenska cabotagereglerna. Svårigheterna att ta in utländska fordon har medfört att timmerleveranser försenas, vilket innebär att en mindre del av det stormfällda virket kommer att kunna tas om hand. måste regeringen bevilja omedelbar dispens för transportfordon från utlandet. Det är anmärkningsvärt att så inte redan skett. Vad avser statsrådet att göra för att tillse att nödvändiga dispenser ges så att erfoderlig mängd utländska fordon kan användas i för att transportera stormfällt virke?
fr · GS111123 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1123 av () till statsrådet om otillräcklig infrastruktur Tillgång till en fungerande infrastruktur är nödvändig för att företag ska kunna växa, utvecklas och erbjuda nya arbetstillfällen. När infrastrukturen är otillräcklig på en ort väljer företag att flytta sina investeringar till andra platser som kan erbjuda bättre transporter för produkter och anställda, till exempel GM i . Om företagare i ska investera och växa behövs en utbyggd E20. är vägen otillräcklig för många företag och de väljer i stället att växa på andra orter. i behöver en motorväg för att kunna fortsätta investera i . Den föreslagna "2+1"-vägen är otillräcklig för deras breda transporter. Liknande problem har familjeföretaget i Edsvära utanför som "anpassar sig till politikernas tänkande" och tvingas att investera utanför som de helst ville göra. Vd för säger i att till följd av det dåliga vägnätet i alla lägen förlorar dragkampen om nya investeringar. Företagets misströstan angående E20 kostar och åtminstone 25 arbetstillfällen. I finns ingen spektakulär kris som den i till exempel eller , men de uteblivna investeringarna och de små stegens neddragningar med flera varsel som droppat in med jämna mellanrum är i sitt perspektiv ändå kriser i . Man undrar om behöver en kris likt den i eller innan den ser problemen? Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bristande och otillräcklig infrastruktur, särskilt E20, inte ska förhindra nödvändiga investeringar i näringsliv?
fr · GS111124 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1124 av () till utrikesminister om SVT:s kampanj och regeringens utrikespolitik kampanj för sig själv som "fri television" med som skräckexempel på ett land med ofri television har renderat i att protesterat diplomatiskt både i och mot SVT:s kampanj. kallades den svenske ambassadören i till det italienska utrikesministeriet för att motta en protest. protesterade den italienske ambassadören i hos utrikesrådet för politiska frågor på . Oavsett vad man anser om mediesituationen i och oavsett vilken effekt SVT:s agerande får på de diplomatiska förbindelserna mellan och förefaller det orimligt att ett public service-företag angriper demokratin i ett annat EU-land med omfattande kampanjer på alla svenska licensbetalarnas bekostnad. Med sina kopplingar till statsmakten via styrelsen och regleringsbrev har SVT dessutom bidragit till en otydlighet kring den utrikespolitik vad gäller synen på demokrati, yttrandefrihet och fristående massmedier i andra länder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Hur avser utrikesministern att tydliggöra den syn på demokrati, yttrandefrihet och fristående massmedier för den italienska regeringen?
fr · GS111125 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1125 av () till utrikesminister om ambassadörsutnämningar Myndighetschefer vid svenska utlandsmyndigheter ska företräda utomlands. Det har funnits en lång tradition i att oppositionen i förväg informeras om vem som kommer att utses till ambassadör vid de viktigaste utlandsmyndigheterna. Den socialdemokratiska regeringen har under statsminister valt att frångå denna tradition. sker inget samråd med oppositionen om ambassadörsutnämningar även om det handlar om våra viktigaste utlandsmyndigheter. Hur avser utrikesministern att agera för att kunna återgå till den tidigare etablerade traditionen att samråda med oppositionen om vem som kommer att utses att företräda vid våra viktigaste utlandsmyndigheter?
fr · GS111126 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1126 av () till utrikesminister om situationen för politiska fångar i iranska fängelser Situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortfarande mycket allvarlig. rapporterar om massarresteringar, repressivitet, förföljelse och trakasserier av den politiska oppositionen och orättvisa rättegångar. Efter den resolution som utfärdat om den bristande respekten för mänskliga rättigheter i har trycket på oppositionen i landet ökat. Detta gäller speciellt för de politiska fångar som hållits fängslade. De allt svårare förhållandena i fängelserna har lett till att flertalet fångar nu hungerstrejkar, vilket har lett till kroppslig bestraffning och förbud mot besök av familjen. Mot bakgrund av det ovan sagda önskar jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta, inom EU eller andra internationella forum, för att säkerställa de politiska fångarnas säkerhet samt att den iranska regimen ska upphöra med den kränkande behandlingen av desamma?