ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11939 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:939 av () till statsrådet om antivirala mediciner Vi har under den gångna månaden påmints om hur sårbart vårt land är. har drabbats av katastrofer av en omfattning vi inte är vana vid. Det finns all anledning att fråga oss vilken roll den har spelat i dessa sammanhang. Krisberedskap och kunskap om krishantering har saknats. Det ska utvärderas och granskas @ bland annat av . Vi vet dock att nya katastrofer kan dyka upp. finns en stor oro för att världsomfattande epidemier, så kallade pandemier, ska bryta ut @ ett utbrott som skulle kunna skörda miljontals liv världen över. Forskare är överens om att en pandemi kan bryta ut inom en mycket snar framtid, men det kan också dröja . Däremot är det omöjligt att säga vilket virus som blir det största hotet. WHO har gjort ett scenario baserat på viruset som orsakar den så kallade fågelinfluensan där de bedömer att så många som två miljarder människor kan komma att insjukna och 50 miljoner människor riskerar att dö. Mot bakgrund av de varningar som samstämmiga forskare utfärdar gällande kommande världsomspännande influensaepidemier, så kallade pandemier, så blir den naturliga frågan: Verkar statsrådet för att det ska finnas nationella lager av antivirala mediciner att dela ut till befolkningen?
fr · GS11940 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:940 av () till statsrådet om beredskap vid pandemier Vi har under den gångna månaden påmints om hur sårbart vårt land är. har drabbats av katastrofer av en omfattning vi inte är vana vid. Det finns all anledning att fråga oss vilken roll den har spelat i dessa sammanhang. Krisberedskap och kunskap om krishantering har saknats. Det ska utvärderas och granskas @ bland annat av . Vi vet dock att nya katastrofer kan dyka upp. finns en stor oro för att världsomfattande epidemier, så kallade pandemier, ska bryta ut @ ett utbrott som skulle kunna skörda miljontals liv världen över. Forskare är överens om att en pandemi kan bryta ut inom en mycket snar framtid, men det kan också dröja . Däremot är det omöjligt att säga vilket virus som blir det största hotet. WHO har gjort ett scenario baserat på viruset som orsakar den så kallade fågelinfluensan där de bedömer att så många som två miljarder människor kan komma att insjukna och 50 miljoner människor riskerar att dö. Mot bakgrund av de varningar som samstämmiga forskare utfärdar gällande kommande världsomspännande influensaepidemier, så kallade pandemier, så blir den naturliga frågan: Avser statsrådet att flytta fram positioner när det gäller framtagandet av pandemiplaner?
fr · GS11941 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:941 av () till statsrådet om Som ett resultat av försvarsbeslutet föreslår nu att ett antal myndigheter ska flyttas om. En av dessa myndigheter är , som föreslås flyttas till . Institutets generaldirektör beskriver inför oss i insynsrådet en stor oro inför en förväntad kompetensförlust och minskad effektivitet om denna flytt blir av. kommer oroande rapporter om ohälsoläget i . Alkoholkonsumtionen ökar dramatiskt, övervikt och fetma beskrivs som ett våra största folkhälsoproblem och den psykiska ohälsan är den näst största orsaken till sjukskrivningar. Antalet förtidspensionerade uppgår till närmare 600000 personer . Att i detta läge flytta , med minskad effektivitet och kompetensförlust som följd, är svårt att förstå. I stället borde det vara fokus på hur man kan utveckla folkhälsofrågorna genom att dels knyta arbetet än närmare den forskning som finns på och använda resurserna på folkhälsoarbetet till att stödja lokalt och regionalt arbete. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta för att en omlokalisering av kan ske med bibehållen eller högre kvalitet i verksamheten än ?
fr · GS11942 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:942 av () till statsrådet om ålderskontroll vid inköp av alkoholhaltiga drycker Ålderskontrollen vid köp av alkoholhaltiga drycker i daglighandeln fortsätter att fungera dåligt. Enligt en ny undersökning som Svensk Dagligvaruhandel, () och genomfört fungerar ålderskontrollen till och med sämre . var det av landets butiker som inte skötte ålderskontrollen och var det . Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för en fungerande ålderskontroll vid alkoholinköp i dagligvaruhandeln?
fr · GS11943 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:943 av () till statsrådet om nationellt handlingsprogram mot självmord tar omkring 1200 människor i livet av sig. Därtill kommer ca 300 dödsfall där det är oklart om orsaken är självmord eller olyckshändelse. Bland yngre män är självmord den absolut vanligaste dödsorsaken. Statistiken visar också att en långvarig trend av nedgång i antalet självmord har brutits. Trots det är den politiska debatten om problemet mycket begränsad och förhållandevis lite av samhällets resurser riktas mot att minska antalet självmord. rekommenderar WHO varje land att anta ett nationellt handlingsprogram mot självmord. Sådana finns också i och . Avser ministern att ta initiativ för att inrätta ett nationellt handlingsprogram mot självmord även i ?
fr · GS11944 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:944 av () till finansminister om beskattning av fåmansföretag avlämnade regerings tillsatta arbetsgrupp förslaget om förändrad fåmansföretagsbeskattning, de så kallade 3:12-reglerna. Gruppen hade två förslag, ett huvudförslag som gick längre än direktiven och ett andrahandsalternativ som i och för sig höll sig inom direktiven, men där gruppen anser att effekterna inte blir lika goda. Till min förvåning är regeringen inte intresserad av att från remissinstanserna få åsikter om bägge förslagen utan vill enbart ha remissvar på arbetsgruppens andrahandsalternativ. Utifrån den vetskapen skulle jag vilja ställa följande fråga: Hur förklarar finansministern ovanstående?
fr · GS11945 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:945 av andre vice talman () till socialminister om arbetshjälpmedel till funktionshindrade Personer med funktionshinder kan från få arbetshjälpmedel. Det har kommit till min kännedom att en person som har arbetshjälpmedel, men är i behov av komplettering till detta, har vägrats få hjälpmedlet på grund av att personen har fyllt . Den här personen är fullt arbetsför med ett fungerande hjälpmedel och önskar fortsätta att arbeta . uppmanas ju medborgarna att fortsätta arbetslivet efter , och då måste ju detta också vara möjligt för funktionshindrade. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialminister om hon ämnar vidtaga en förändring vad gäller åldersregeln för funktionshindrades rätt till arbetshjälpmedel.
fr · GS11946 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:946 av () till socialminister om förtroendeuppdrag för personer med sjukersättning Det finns exempel på att försäkringskassorna inte tillåter att personer som har deltidssjukersättning har förtroendeuppdrag, inte ens i begränsad omfattning. Ett fall som inträffat gäller en kvinna i . När sjukersättningen ändrades från sjukskrivning till deltidssjukersättning uppmanades hon av att lämna alla politiska förtroendeuppdrag. Denna regeltolkning är allvarlig ur demokratisynpunkt. Den innebär i praktiken att personer som har deltidssjukersättning inte har rätt att vara politiskt aktiva. När fick frågan vilka åtgärder han avser att vidta för att göra det möjligt för den som har deltidssjukersättning att kunna behålla förtroendeuppdrag, blev svaret att han förutsätter att väger samman omfattningen på bisysslorna med omfattningen på förvärvsarbetet. fann inte anledning att vidta några åtgärder. Men eftersom problematiken när det gäller försäkringskassornas regeltolkning finns kvar sker denna sammanvägning uppenbarligen fortfarande på ett sätt som får orimliga konsekvenser för enskilda personers demokratiska rättigheter. Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att personer som har deltidssjukersättning kan ha förtroendeuppdrag ?
fr · GS11947 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:947 av () till jordbruksminister om pälsdjursnäringen i håller på att se över föreskrifterna för svensk pälsdjursnäring. Reglerna kommer att skärpas kraftigt med bland annat krav om större burar. De nya reglerna ska nu innebära så mycket ökade kostnader att myndigheten är tvungen att be regeringen om sitt medgivande. Uppfödarna, , SLU med flera protesterar och ifrågasätter myndighetens beslutsunderlag. När framtiden för pälsdjursnäringen utreddes menade utredningen att tid borde ges för mer forskning och för att ge tillfälle för näringen att ytterligare förbättra för djuren. Utredningen menade även att det inte finns någon juridisk grund att förbjuda verksamheten av etiska skäl. I stället för att förbjuda näringen verkar regering och stödpartier planera att svälta ut den genom att ge den omöjliga villkor med skärpta regler @ skärpta regler som enligt till exempel och inte bygger på vetenskaplig grund. Reglerna skärps nu med syftet att göra pälsdjursbranschen olönsam så att den tvingas lägga ned, enligt representant på . Djuren måste få bästa möjliga villkor, men reglerna måste vila på vetenskaplig grund @ inte på politiskt tyckande! Vad avser jordbruksministern att göra för att övertyga pälsnäringen om att reglerna skärps för djurens bästa och inte för att göra näringen olönsam?
fr · GS11948 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:948 av () till finansminister om utgiftstaket i budgetlagen När regeringen delar ut till kommunerna för kompetensutveckling bryter det mot budgetlagen. "Anmärkningsvärt", skriver i ett skarpt formulerat remissvar. läxar nu upp regeringen för att den tricksar med budgeten. Regeringen vill nämligen att i stället för att staten betalar ut pengarna ska kommunerna få behålla mer av sina skatteintäkter. Staten får alltså mindre pengar och kommunerna får mer, precis som det var tänkt. Men poängen med upplägget är att det blir lättare för regeringen att klara utgiftstaket. Utgiftstaket infördes för att komma till rätta med de statsfinansiella problemen. Syftet med ordningen är, för att tala med , "att uppnå en god kontroll av statens finanser". Syftet med regeringens tricksande är att slippa den kontrollen. Vad avser finansministern att göra med anledning av yttrande om att kreditering på skattekontot är ett sätt att gå runt utgiftstaket i budgetlagen?
fr · GS11949 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:949 av andre vice talman () till statsrådet om läkarkontinuitet Vid upphandling inom primärvården har det visat sig, inte minst i , att det kan innebära problem för patienterna att få behålla sin familjeläkare. Bara i har många tusen patienter tvingats byta läkare. Läkarkontinuiteten är mycket viktig, inte minst för patienter med kroniska sjukdomar. Denna fråga har jag tagit upp i en interpellation till dåvarande socialministern , som i sitt svar angav att en översyn av lagen om offentlig upphandling borde göras. Statsminister har också sagt att en översyn ska ske. Med tanke på kommande upphandlingar inom primärvården ser jag det som angeläget att det som hände i inte upprepas. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att komma till rätta med problemen med anledning av lagen om offentlig upphandling.
fr · GS11950 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:950 av () till statsminister om ockupation av utbröt inbördeskrig i då landet invaderades av . har varit ockuperat och det tidigare fria och självständiga utgör i realiteten ett syriskt lydrike @ en uppenbar begränsning för landets möjlighet till självständighet, men också ett hinder i vägen för demokratisk utveckling. Trots påtryckningar från omvärlden, uttryckte den amerikanska kongressen sin oro över ockupationen, och antagandet av säkerhetsrådets resolutionen , som kräver att alla utländska militära styrkor ska lämna och att fria val ska genomföras utan påverkan från andra länder, har ingen positiv utveckling skett. Inom ramen för den så kallade Barcelonaprocessen erbjuder EU partnerskap och handelsavtal med länder runt , inklusive . I avtalets artikel 2 slås fast att "respekten för de demokratiska principerna och grundläggande mänskliga rättigheterna skall vara vägledande för parternas inrikes- och utrikespolitik". Det understryks att dessa principer utgör själva grunden för associeringen och partnerskapet. Trots detta fortsätter ockupation av . Med anledning av det ovan anförda önskar jag ställa följande fråga till statsministern: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att det så kallade artikel 2 ska utnyttjas som ett tydligare påtryckningsmedel i relationerna mellan och ?
fr · GS11951 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:951 av () till utrikesminister om självständigt Somaliland fick Brittiska och Italienska Somaliland självständighet. De bildade staten . Många problem tornade upp sig. 1969 grep general makten genom en oblodig statskupp. "Revolutionen" var ett faktum. var det tur att sluta militära avtal. Interna oroligheter uppstod och tvingades Barre på flykt. En interimsregering splittrades. har inte haft någon fullt fungerande regering även om 2004 en ny sådan, verksam från , tillsatts. utropades det tidigare Somaliland i norra delen som självständigt. Landet åberopar en gammal kolonial gräns från den brittiska kolonin . har det varit fred. Flera demokratiska val övervakade av internationella valobservatörer har hållits och bedöms ha genomförts på ett tillfredsställande sätt. Somalilandsfrågan diskuteras bland folkrättsjurister. En rapport från den , en tankesmedja, vars ordförande är förre president , skriver: "Frågan är inte längre om Somaliland bör erkännas som en självständig stat, utan om det finns något bärkraftigt alternativ." Även en juridisk utredning vid instämmer i detta. Vad avser utrikesministern att göra för att bereda väg för att Somaliland får ökad självständighet?
fr · GS11952 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:952 av () till utrikesminister om terroriststämpling av Hizbullah Sedan bortgång har ett fönster till fred i öppnats. Detta manifesterades mycket tydligt genom ett handslag i mellan och , då dessa båda enades om ett eldupphör. Men freden har starka fiender, inte minst Hizbullah, som ligger bakom många av terroristattackerna mot . Hizbullah underminerar genom sina terroraktioner att en fredsprocess inleds och försvårar framväxten av ett demokratiskt palestinskt samhälle. har i samtal med amerikanska senatorer uttryckt sin oro för att Hizbullah utgör ett allvarligt hot mot hans eget liv. Hizbullahs politiska verksamhet i är inte skäl nog för att inte markera ett tydligt avståndstagande från dess terrorverksamhet riktad mot civila mål. Ett antal EU-länder, och har inkluderat Hizbullah på sina nationella terroristlistor. , EU:s representant i , har uttalat att EU nu överväger att inkludera Hizbullah på EU:s lista över terroristgrupper. har lämnat in en officiell begäran till EU att Hizbullah ska inkluderas i denna förteckning över terrororganisationer. En sådan klassificering skulle sannolikt försvåra Hizbullahs möjligheter att erhålla finansiellt stöd i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern om hon kommer att verka för att EU inkluderar Hizbullah på EU:s förteckning över terrororganisationer.
fr · GS11953 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:953 av () till utrikesminister om konvention mot försvinnanden I pågår förhandlingar som syftar till att eventuellt anta en ny konvention, en konvention mot påtvingande försvinnanden. definieras denna typ av brott inte som ett internationellt brott. Det medför att staterna exempelvis inte har samma krav på sig att förebygga, förhindra, processa, återgälda offer samt ta reda på sanningen när sådana brott skett såsom gäller när andra internationella brott begåtts. Enligt uppgift menar att det inte behövs en ny konvention, utan att nuvarande konventioner rymmer de brott som sker i samband med "påtvingade försvinnanden" @ en position som delas av länder som , och . Andra länder däribland , , , , och hela menar att en sådan konvention är nödvändig. Därmed ansluter de sig till den rapport som överlämnade till FN som påvisade att nuvarande konventioner inte räcker till. I Romstadgan finns skydd mot påtvingade försvinnanden. Men den kan endast användas när brotten är av mycket grov och massiv karaktär (brott mot mänskligheten). Påtvingade försvinnande är en metod som stater och andra aktörer använder sig av för att skrämma människor till tystnad och passivitet; det är ett övergrepp som ofta drabbar enskilda individer eller mindre grupper av individer och därmed blir Romstadgan inte tillämpbar. Avser statsrådet att vidta initiativ för att ska verka för att en konvention mot påtvingade försvinnanden ska komma till stånd?
fr · GS11954 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:954 av () till statsrådet om kommersialisering av det offentliga rummet Det offentliga rummet blir alltmer kommersialiserat. I flera kommuner pågår det ett arbete för att balansera och motverka utvecklingen mot en alltför påtaglig kommersialisering av det gemensamma rummet. I , som exempel, är man återhållsam med skyltar, vepor och annan form av reklam. Kommunens arbete möjliggörs av att dessa former av reklam kräver bygglov. Flaggor däremot är inte bygglovspliktiga @ detta gäller även flaggor med uppenbart reklamsyfte. I har det satts upp reklamflaggor av stora mått @ i vissa fall rör det sig om en total yta av @ som på grund av sin storlek gör ett påtagligt intrång i det offentliga rummet. Flaggor av denna storlek kan likställas med de stora reklamskyltar som företag ofta vill sätta upp utmed stora leder, men som kommunerna i många fall motsätter sig. Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att kommunerna även ska ha möjlighet att begränsa stora flaggors intrång i det offentliga rummet?
fr · GS11955 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:955 av () till utbildnings- och kulturminister om svensk humanioras konkurrenskraft Den brittiska tidskriften (THES) har publicerat en lista över världens främsta universitet. Listan kommer att publiceras och väntas få en stor betydelse i den akademiska världen, inte minst eftersom det viktigaste betyget sätts av akademikerna själva utifrån hur de bedömer de olika universiteten. En panel på 1300 forskare från hela världen har tillfrågats vilka universitet som är bäst inom det humanistiska vetenskapsområdet. Precis som man kunnat förutse kom listan att toppas av amerikanska och brittiska universitet. Våra nordiska grannländer visar också upp goda placeringar: (plats 16), (23), (36). Det finns inte ett svenskt universitet bland de 50 bästa. Även när det gäller samhällsvetenskap finns representerat bland de 50 främsta, dock inte av . i rankas till plats 53, bakom universitet från bland annat , och . Med anledning av det ovanstående vill jag fråga forskningsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att stärka den svenska humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningens internationella konkurrenskraft.
fr · GS11956 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:956 av () till statsrådet om sex- och samlevnadsundervisning i skolan är det införde obligatorisk sex- och samlevnadsundervisning i skollagen. Däremot är sex- och samlevnadsundervisning fortfarande inte ett eget ämne. undersökning av 23 lärosäten visar att av lärarna utbildas i ämnet. Kurserna som ges är inte särskilt omfattande och har tyngdpunkten på problemorientering. Följden blir att det i stor utsträckning är upp till den enskilde läraren att avgöra om och hur eleverna ska få relevant undervisning på området. Det som behövs är undervisning som är finstämd och vilar på vetenskaplig grund. Jag vill fråga skolministern vad han avser att vidta för åtgärder för att elever ska få en sex- och samlevnadsundervisning som motsvarar kraven i dagens .
fr · GS11957 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:957 av (-) till justitieminister om rättsläget i fråga om brottet hets mot folkgrupp meddelade hovrätten beslut i fallet . Till skillnad från tingsrätten ansåg hovrätten att pastor inte var skyldig till brottet hets mot folkgrupp. Det är anmärkningsvärt. Hatbrotten ökar och hets, oavsett om den är baserad på nazistisk eller religiös grund, legitimerar våldet. Undersökningar visar att av homosexuella, bisexuella och transpersoner har varit utsatta för hot, våld eller kränkningar. Många menar att domen knappast hade sett ut på det här sättet om hade hetsat mot judar eller svarta. Ska det verkligen finnas offentliga frizoner där hets mot homosexuella tillåts, är den fråga som alltfler ställer. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att klarlägga rättsläget?
fr · GS11958 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:958 av () till justitieminister om polisresurser i av flathet och nedrustning av polis och rättsväsende ser vi nu resultaten. vill gärna få oss att glömma att Socialdemokraterna för bara skar ned antalet utbildningsplatser för nya poliser. Det har blivit fler brott och brottsoffer. Brottsligheten växer och otryggheten breder ut sig. Vet justitieminister om att tre av fyra brott i aldrig utreds? Vet om att endast ett av tio inbrott i lägenheter eller villor upp? Det senaste exemplet på regeringens nedrustning av polisen är situationen i i . Där har medborgarnas oro och otrygghet föranlett att kommunen känt sig tvingad att kontakta vaktbolag för att kunna upprätthålla lag och ordning. Även om jag har förståelse för kommunledningens beslut så är det ett kraftigt underkännande av regeringens politik gällande rättsväsendet i . Så här kan det inte få fortsätta. Ett brott är alltid ett brottsoffer för mycket. Om detta är vi förhoppningsvis överens. Min uppfattning är att den utveckling som sker i är oerhört oroande. Inbrott och skadegörelse drabbar många oskyldiga, såväl privatpersoner som småföretagare. Situationen är helt enkelt ohållbar. Polisen saknar resurser och har inte möjlighet att vara på plats när det behövs. Min fråga till justitieminister är: Vilka konkreta åtgärder avser han att vidta för att fler poliser ska kunna anställas i ?
fr · GS11959 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:959 av () till näringsminister om uppdrag är att bereda meningsfullt och utvecklande jobb för personer med olika former av funktionshinder. Det är en mycket viktig uppgift och här måste staten även fortsättningsvis ta sitt ansvar. Men frågan är om denna uppgift sköts bäst i regi. Gång på gång framkommer det att konkurrerar ut privata företag. Det senaste exemplet från mitt eget hemlän är att har konkurrerat ut det privata postföretaget . kan, enligt anbudet, leverera kommuns post till en kostnad som är 30000kr lägre . får stöd av staten för att bedriva sin verksamhet. Det är självklart att en verksamhet som får ekonomiskt stöd av staten har en konkurrensfördel gentemot andra företag. Detta skapar inte bara en osund konkurrens utan i slutändan hotar en dylik ordning att försämra hela vårt företagsklimat. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga näringsministern om han är beredd att verka för att den verksamhet som bedrivs av läggs ned och i stället ersätts av ett ekonomiskt stöd som utgår till privata företag och kommuner som önskar anställa personer med olika former av funktionshinder.