ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12889 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:889 om Dramatiska institutets verksamhet i har frågat vad jag avser att göra för att garantera att föräldrar kan förlita sig på att samarbetsprojekt med utomstående aktörer inte blir opassande eller upprörande för eleverna i skolan. Jag ser mycket allvarligt på det som har rapporterats om den aktuella händelsen och anser det vara utomordentligt kränkande både mot de inblandade eleverna och deras föräldrar. Varje skola har ansvar för att ordna bra undervisning för sina elever, så att de ges möjlighet till en varierad och stimulerande undervisning. Det är kommunens ansvar att ordna undervisning i sina skolor så att eleverna och föräldrarna kan känna sig trygga över att eleverna inte utsätts för något som inte är förenligt med lagar och förordningar. Att använda olika kulturinstitutioner eller konstnärliga högskoleutbildningar i undervisningen är oftast mycket givande och omtyckt av eleverna. Dessa har också ett ansvar för innehållet i verksamheten. Jag är övertygad om att skolorna och lärarna i allmänhet är noga med att förvissa sig om att allt samarbete med utomstående aktörer är ett pedagogiskt led i undervisningen i skolan och att det inte kan uppfattas som stötande av eleverna eller föräldrarna. Skolan har också en tydlig skyldighet enligt lag att aktivt förebygga och motverka all kränkande behandling. bereds en ny lag inom Utbildnings- och vars syfte är att ytterligare skärpa och tydliggöra skolornas ansvar på denna punkt. Enligt utredningens lagförslag bör lagen bland annat innehålla bestämmelser om skadeståndsersättning vid vissa typer av kränkande behandling. Det pågår ett antal utredningar kring händelsen i , bland annat den förundersökning som åklagare har inlett och en från fristående utredning under ledning av förre folkpartiledaren och statsrådet . Dessutom har i en skrivelse bett att få ta del av kursplaner och andra dokument som kan vara av betydelse för verkets bedömning. Även följer frågan. Jag inväntar nu resultat från de pågående utredningarna. När hela situationen är klarlagd är jag beredd att inom regeringens ansvarsområde ta initiativ till nödvändiga åtgärder.
frs · GS12890 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:890 om i svensk flyktingpolitik har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att FN:s konvention om barnets rättigheter ska genomsyra svensk flyktingpolitik. refererar till granskning om huruvida regeringen och myndigheterna har följt den strategi som har antagit för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i @ i praktiken (RIR 2004:30). Även om rapporten inte berör just migrations- och flyktingpolitiken vill jag framhålla att granskning är av värde och pekar på områden som är viktiga att utveckla. Arbetet med att förverkliga är en pågående process. Även om mycket kan förbättras vill jag påstå att genomsyrar den svenska migrationspolitiken och att den således har inverkan på hela den svenska asylprocessen. och Utlänningslagens så kallade portalparagraf om barnets bästa ska beaktas i samtliga led av asylprocessen. Hänsyn ska tas till barnets hälsa och utveckling, samt barnets bästa i övrigt, såväl vid mottagande av barnen, vid handläggning av uppehållstillståndsärenden, vid beslutsfattande samt vid eventuell verkställighet av ett avvisningsbeslut. En närmare beskrivning av regeringens arbete i fråga om barn och barns rättigheter inom migrations- och flyktingpolitiken finns i regeringens skrivelse 2004/05:47 Migration och asylpolitik. Jag har även berört det i mitt svar på riksdagsfråga 2003/04:1535. Jag vill emellertid även i detta sammanhang särskilt nämna det sätt på vilket regeringen har framhållit barnfrågor, barnperspektivet och i regleringsbreven för och , dessa viktiga styrdokument på migrations- och flyktingpolitikens område. åläggs bland annat att redovisa hur arbetet med att använda så kallade barnkonsekvensanalyser fortskrider, samt att redovisa vilka kompetenshöjande åtgärder som har vidtagits beträffande utredningar rörande barn. har i regleringsbrevet bland annat ålagts att redovisa hur integreringen av fortgår i nämndens arbete. Båda regleringsbreven innehåller vidare mål angående handläggningstider specifikt rörande ärenden om så kallade ensamkommande barn. kan vara försäkrad om att barns situation samt och dess tillämpning inom migrationspolitiken och asylprocessen också fortsättningsvis kommer att vara en prioriterad fråga för regeringen.
frs · GS12891 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:891 om statsbidrag har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ytterligare stödja organisationer som arbetar med freds- och demokratifrågor. Jag delar inte uppfattning om att demokrati och trygghet inte har fått genomslag i nuvarande bidragssystem. Ett av målen med statsbidraget till ungdomsorganisationer är att främja barns och ungdomars demokratiska fostran. Tanken med stödet till föreningslivet är vidare att ge ungdomar erfarenhet av hur demokrati fungerar och en möjlighet att växa, ta ansvar och bli aktiva samhällsmedborgare. föreslår att regeringen borde göra demokratiska principer överordnade för statliga bidrag. Statskontoret har på regeringens uppdrag analyserat om det finns gemensamma principer eller riktlinjer när det gäller förutsättningarna för att få statligt bidrag. Ett av de fyra vanligaste villkoren som finns i de förordningar som styr bidragsgivningen är att organisationen ska vara demokratisk uppbyggd. utgick också i högre grad än tidigare från ungdomsorganisationernas demokratisyn inför beslut om statsbidrag . har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att följa upp konsekvenserna av det nya systemet för statsbidraget till ungdomsorganisationerna som gäller från och med . Enligt uppdraget ska bland annat utföra en fördjupad analys av demokratiaspekten av statsbidraget och se över relationen mellan statens mål och hur bidragen fördelas. Uppdraget ska redovisas till Utbildnings- och . Frivilligorganisationer som arbetar med freds- och demokratifrågor har flera möjligheter att söka bidrag. Förutom statsbidraget till ungdomsorganisationer där exempelvis och Internationellt Kulturutbyte erhåller stöd finns möjligheten att söka bidrag hos Sida och Forum Syd. Anslagna medel hos Sida för bistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer för verksamhet i utvecklingsländer uppgår till . Svenska enskilda organisationer kan också i och med medlemskap i söka bidrag från flera anslag inom EU. Jag ser inga skäl till att vidta ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · GS12893 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:893 om genusperspektiv vid chefstillsättningar har, mot bakgrund av att regeringen utnämnt till generaldirektör och chef för , frågat om jag tänker vidta några åtgärder för att bryta mansdominansen i arbetet med att sprida kunskap om i utlandet. För regeringen är jämställdhet en viktig demokratisk fråga. Bristen på jämställdhet är också ett resursproblem; samhället borde bättre ta till vara den kompetens kvinnor utgör. Enligt regeringens policy för chefsförsörjningen ska myndighetschefer tillsättas med hänsyn till grundlagens (Regeringsformen 11 kap. 9 §) krav. "Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet". Myndighetschefer ska vidare rekryteras utifrån preciserade krav, ett brett sökförfarande och ett omsorgsfullt urvalsförfarande. Så långt som möjligt ska det finnas både en kvinnlig och en manlig kandidat med i det slutliga urvalet. Jämställdheten är en prioriterad fråga i regeringens chefspolicy. Det avspeglar sig tydligt i den utveckling som skett. Av samtliga myndighetschefer uppgår nu andelen kvinnor till . Detta kan jämföras med 1993 då andelen var . Regeringens mål @ att minst hälften av de nya myndighetscheferna inom civil statsförvaltning ska vara kvinnor @ är realistiskt, men tar tid att uppnå. Inför rekryteringen av en ny chef för upprättades, i enlighet med chefspolicyn, en skriftlig kravprofil, baserad på myndighetens nuvarande och kommande verksamhet. Bland flera kandidater, såväl kvinnliga som manliga, fann regeringen vara bäst meriterad för anställningen som generaldirektör och chef för . har haft en lång och mångsidig yrkeskarriär, bland annat som riksdagsledamot, statssekreterare och chefredaktör för en av våra större dagstidningar. Senast var han generalkonsul i . I flera avseenden blev han en förebild i utlandsorganisationen för det moderna Sverigefrämjandet, där jämställdhet är en profilfråga. I sammanhanget kan nämnas att två av tre enhetschefer, liksom ställföreträdande generaldirektören, på är kvinnor.
frs · GS12894 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:894 om roll har frågat utrikesministern vad hon avser att göra för att roll förändras. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Först och främst vill jag instämma i åsikt om att det finns ett behov av ett globalt forum för att diskutera de framtida energiförsörjningsfrågorna baserade på förnybara produktionsmetoder. Jag är dock inte säker på att detta ska ske genom . Snarare ser jag här det fortsatta arbetet inom FN:s hållbarhetskommission, CSD, som mycket viktigt. vill jag understryka att jag fäster stor vikt vid arbete även om vår syn på kärnkraften förändrats sedan blev medlem i . När grundades rådde en stor optimism kring kärnenergin som det rådde med kapprustning på kärnvapenområdet. Syftet med var därför att få stater att avstå från att skaffa sig kärnvapen och i utbyte få tillgång till fredlig kärnenergiteknik. Genom icke-spridningsavtalet (, NPT) och det uppdrag som fick från FN att kontrollera att de länder som åtagit sig att inte skaffa eller utveckla kärnvapen, står fast vid sitt åtagande har stärkt roll. Det är viktigt att komma ihåg att inget land får tillgång till kärnenergiteknik via om man inte har ett kontrollavtal som ger rätt att inspektera anläggningar så att denna teknik inte används för militära syften. uppgift är således mycket tydlig när det gäller att hindra spridning av kärnvapen. Även om möjligheter till kontroll är mindre i länder som inte anslutit sig till NPT som , och är det inte korrekt att anklaga för att ha medverkat till spridningen av kärnvapen till dessa länder. Regeringen fäster stor vikt vid icke-spridningsavtalet och uppgift att övervaka att kärnkraften inte används för att framställa kärnvapen. Jag vill också påpeka att verksamhet är mycket omfattande. Förutom icke-spridningsarbetet ingår ett omfattande arbete på kärnsäkerhets- och strålskyddsområdet, användning av strålningsteknik inom hälso- och sjukvård samt livsmedels- och jordbruksområdet. Många av de konventioner vi har på kärnsäkerhetsområdet såsom kärnsäkerhetskonventionen, konventionen om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, konventionen om fysiskt skydd av kärnämnen, konventionerna om tidig varning och assistans vid olyckor och så vidare har framförhandlats i samarbetet under . Således ser jag det inte som ändamålsenligt att arbeta för en förändring av nuvarande roll då här kan agera pådrivande i icke-spridningsarbetet och det omfattande internationella säkerhetsarbetet. Naturligtvis framför vi regelbundet i IAEA-sammanhang vår syn på miljö- och energipolitik och att kärnkraften inte är en ekologiskt hållbar energiresurs.
frs · GS12895 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:895 om veterinärutbildningen de har frågat om jag är beredd att öronmärka pengar till veterinärutbildningen. Bakgrunden till fråga är de sparkrav som ålagts verksamheten vid och de eventuella effekter dessa kan ha på veterinärutbildningens kvalitet. All högskoleverksamhet grundar sig på det regelverk och de beslut som riksdag och regering fattat. Enligt högskolelagen ska verksamheten avpassas så att en hög kvalitet nås, såväl i utbildningen som i forskningen. Vidare ska de tillgängliga resurserna utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. () statsanslag uppgår till drygt 1,3miljarder kronor. Inom denna ram ska bedriva grundläggande högskoleutbildning, forskning och forskarutbildning samt fortlöpande miljöanalys. beslutar självt, vilket också de konstaterar, om hur stora delar av denna summa som ska gå till de olika verksamhetsområdena och om de interna prioriteringarna inom respektive område. När det gäller uppläggning av utbildningsprogram för att nå fram till de mål som finns uppställda för varje examen, vill jag erinra om vad utbildningsministern upprepat i svar på interpellationer och frågor, nämligen att hur en utbildning är upplagd och hur examinationen genomförs är ett ansvar som åligger det enskilda lärosätet. Jag har i tidigare svar på fråga från de påpekat att de mål som gäller för att erhålla veterinärexamen är tydliga och håller högt ställda krav på kunskaper och färdigheter av direkt betydelse för yrkesutövningen. Enligt ett av målen ska studenten, för att få veterinärexamen, till exempel besitta den kliniska färdighet som krävs för akut djursjukvård. Hur målen ska uppnås ligger på SLU att ansvara för utifrån högskolelagens krav på effektiv resursanvändning. Kvalitetskontroll av högskoleverksamheten genomförs av . Verket har regeringens uppdrag att systematiskt utvärdera all högskoleutbildning, alla program, kurser och ämnen med en periodicitet . Verket ansvarar också för att följa upp resultaten av dessa utvärderingar. Veterinärutbildningen kommer enligt den nationella planen för ämnes- och programutvärderingar att utvärderas . Det är SLU som besitter kompetens att utifrån fastställda examensmål bedöma hur stora resurser som bör avsättas för en viss utbildning för att studenterna ska uppnå målen. Utifrån detta fördelas sedan resurserna inom befintliga ramar. Jag har inga planer på att öronmärka särskilda medel för veterinärutbildningen utan utgår från att SLU vid fördelningen av tillgängliga medel beaktar högskolelagens krav på hög kvalitet i verksamheten. Jag håller med de om vikten av att vi utbildar veterinärer med en hög kompetens och att utbildningen håller en hög kvalitet ur såväl ett nationellt som ett internationellt perspektiv och ser fram emot att ta del av utvärdering av veterinärutbildningen .
frs · GS12896 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:896 om barnkultur och ansvarstagande har frågat om jag avser att skilja från uppdraget som expert i regeringens aktionsgrupp för barnkultur. Frågan är ställd mot bakgrund av Dramatiska institutets Barndomsprojekt där varit handledare. Jag ser mycket allvarligt på vad som rapporterats och jag blev upprörd när jag hörde talas om den aktuella händelsen. Inget barn ska kränkas i skolan. Jag känner därför den största sympati med föräldrarna och har förståelse för deras reaktioner. Det får inte vara så att det är oklart vem som bär ansvaret för innehållet i verksamheter som är en del av barnens skolgång. som och åklagare har inlett utredningar eller diskussioner om att utreda det inträffade. När bilden av det inträffade längre fram klarnar är jag beredd att vidta de åtgärder som krävs och som ligger inom regeringens ansvarsområde. Aktionsgruppen för barnkultur (dir. 2004:117) tillsattes av regeringen . Gruppens huvuduppgift är att lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas. Ordförande för gruppen är , verksamhetsledare för i , och hon bistås av sju ledamöter som samtliga har en bakgrund inom den svenska barnkulturen. är knuten som expert till gruppen och ska liksom övriga experter delge gruppen ytterligare kompetens och erfarenhet. engagemang för barns rätt till kultur är mycket starkt. Som konstnärlig ledare för barnteaterscenen Unga har hon varit banbrytande både i och internationellt för att höja barnteaterns status. Hon har regisserat nyskapande teater för barn och vunnit flera priser för sitt arbete. Hennes åliggande i Aktionsgruppen för barnkultur är att långsiktigt och strategiskt stödja utredningen i sitt arbete med att stärka barnkulturen.
frs · GS12897 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:897 om ökande våldsbrott i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för ett större anslag till i . minskade den anmälda brottsligheten i landet med drygt 10000 brott. Sammansättningen av brottsligheten har ändrats och tendensen är att de anmälda våldsbrotten, till exempel misshandel utomhus där offer och gärningsman inte är bekanta, ökar medan stöldbrotten minskar. Att förebygga och bekämpa brott är ett grundläggande samhälleligt ansvar i vilket polisen självfallet har en stor del. Men vi måste också komma ihåg att samhällets aktörer har ett gemensamt ansvar att minska riskerna för att brott begås. Regeringen har gjort stora satsningar på polisen genom årliga anslagsökningar. Syftet med dessa är framför allt att öka antalet poliser och vi kan nu se att dessa satsningar gett resultat. ökar antalet poliser. Enligt uppgår nu det totala antalet poliser till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara . Genom denna satsning förbättras naturligtvis polisens förutsättningar att förebygga och utreda brott. Det är däremot inte regeringen som fördelar polisens anslag och resurser till de enskilda polismyndigheterna. Det är en uppgift som sköts av . Efter alla stora satsningar som regeringen gjort och gör är det nu dags att i högre grad fokusera på effektiviteten och vilka åtgärder som kan vidtas för att till exempel öka uppklaringen av brott. Polisverksamhet är inte enbart en fråga om mer resurser. Polisen måste också effektivisera verksamheten inom befintliga ramar. Ett av många projekt som pågår är översyn av polisens resultatredovisning som ska tas i drift . Översynen kommer att förbättra förutsättningarna för styrning och uppföljning av polisens verksamhet, vilket i sin tur kommer att leda till ett ännu bättre resursutnyttjande.
frs · GS12898 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:898 om arbetsmarknaden i och har frågat näringsminister vilka insatser ministern avser att göra för att förbättra läget på arbetsmarknaden i och . Bakgrunden till frågan är att 200 anställda är varslade i och kommun. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill börja med att säga att jag liksom , känner medkänsla med dem som berörs av varsel. Det är nu viktigt att alla berörda aktörer, på olika nivåer, deltar i arbete med att mildra de negativa effekterna. Arbetsmarknadspolitiken har en central uppgift i detta arbete. har regeringens uppdrag att säkerställa att nödvändiga resurser och kompetens för arbetsmarknadspolitiska insatser styrs till de områden där de bäst behövs. Resurserna ska fördelas utifrån regionala förutsättningar och kan vid behov omfördelas under pågående budgetår. Regeringen bedriver en aktiv politik för att ta till vara olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet, däribland i . Detta gör vi i linje med den regionala utvecklingspolitik som beslutades av . Ett viktigt instrument för lokal och regional näringslivsutveckling inom den regionala utvecklingspolitiken är de regionala tillväxtprogrammen. Regeringen har anslagit 77,6miljoner kronor till i för allmänna regionalpolitiska åtgärder. I arbetar man inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen med att stärka ekonomins långsiktiga utvecklingskraft som i sin tur bygger på att stärka humankapitalet. Regionen strävar efter ökad hållbar tillväxt i och efter att förstora de lokala arbetsmarknadsregionerna för kvinnor och män i . Det är viktigt att och kommun fortsätter och intensifierar sitt framåtsyftande arbete med att utveckla näringslivet. I detta sammanhang vill jag särskilt nämna det processarbete som Tillväxtdelegationen hjälpt och kommun med. Processen måste ägas och drivas av kommunen och involvera företrädare för det lokala näringslivet, fackföreningar, samt andra intressenter som i kommunens utveckling. Jag vill också nämna att regeringen tillsatt en utredning för översyn av reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Utredaren ska lämna förslag till förändringar i avdragsmöjligheterna som bedöms leda till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden, som kan förstärka den regionala utvecklingspolitiken. Uppdraget ska redovisas . Jag avser att även framöver arbeta för att skapa goda förutsättningar för tillväxt och utveckling på lokal och regional nivå i hela landet, så även i och kommun och jag kommer noga att följa utvecklingen.
frs · GS12899 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:899 om Kompetensstegen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta och stödja anhörigvårdare. Som jag skrev i mitt svar på fråga om anhörigvårdarna avsattes i budgetpropositionen för för åren 2005@2007 för fortsatt utveckling av stödformer för anhöriga. fattade regeringen beslut om att dessa medel ska utbetalas till länsstyrelserna i respektive län fördelat utifrån andelen äldre samt att utbetalas till för särskilda uppdrag. Målsättningen är dels att öka kunskaperna om effekter av stöd till anhöriga och dels att underlätta samt på olika sätt bidra till en ökad livskvalitet för närstående till äldre, personer med funktionshinder och långvarigt sjuka. Kommunerna kan ansöka om projektmedel hos för att fortsatt utveckla varaktiga stödformer. ska utveckla metoder för att följa utvecklingen av anhörigstöd i kommunerna. ansvarar även för informations- och erfarenhetsspridning på nationell nivå och länsstyrelserna ansvarar för informationsspridning och erfarenhetsutbyte på regional nivå. När det gäller Kompetensstegen är det mycket riktigt så att huvudsyftet med den satsningen är att stödja kommunernas långsiktiga kvalitets- och kompetensutvecklingsarbete inom vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen. Jag är övertygad om att denna kvalitetsutveckling även kommer att förbättra situationen för de anhöriga även om det sker indirekt.
frs · GS12900 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:900 om rasism och diskriminering inom äldre- och handikappomsorgen har frågat hur jag avser att agera för att förhindra rasism och diskriminering inom äldre- och handikappomsorgen. Jag accepterar inte diskriminering. befolkning har oavsett etniskt ursprung, sexuell läggning eller annat lika rätt till utbildning, arbete, vård och omsorg och värdigt bemötande. Infödda eller invandrade, alla behövs också för välfärdens fortsatta utveckling. God kvalitet i vård och omsorg uppstår i mötet mellan brukare och personal. Varje arbetsgivare har ansvar för att introducera personal och underlätta mötet med brukare så att goda relationer kan grundläggas. Människors rädsla för det okända eller det främmande måste mötas med insatser som stärker känslan av trygghet. Inflytande för äldre personer och personer med funktionshinder är viktigt. Det inflytandet får inte användas på ett sätt som gör det svårt eller omöjligt för till exempel personer av annat etniskt ursprung än svenskt att få eller kunna utföra sitt arbete. Arbetsgivaren har här ansvar för att diskriminering inte uppstår. Antalet personer med utländsk bakgrund som är anställda i kommunernas vård och omsorg ökar . var av de nyanställda i omsorgen om äldre och funktionshindrade födda utomlands. Andelen utrikes födda i hela personalstyrkan har ökat från 2003. Vi behöver dessa personer inom vården och omsorgen. Jag vill dessutom se att statusen för arbetet inom äldre- och handikappomsorgen ökar. Genom att satsa på ökad kunskap hos personalen visar vi att engagemang och skicklighet värderas högt. Regeringens satsning på Kompetensstegen är en strategiskt viktig resurs för en sådan utvecklingsriktning.
frs · GS12901 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:901 om statens förberedelser för införande av trängselskatt har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att ytterligare statliga medel inte satsas på införandet av trängselskatt förrän lagligheten i de vidtagna statliga förberedelserna har fastställts. Regeringen avvaktar utgången i Kammarrättens i mål om överprövning av upphandlingen av utrustning till försöket med trängselskatt enligt lagen om offentlig upphandling.