ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121138 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1138 om färre antagna till polisutbildningarna har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att antalet poliser inte ska minska kraftigt . Regeringen utlovade i regeringsförklaringen efter valet att 4000 nya poliser skulle utbildas . Vi ser redan nu att det löftet kommer att infrias. Den sammanlagda utbildningstakten är nu uppe i ca 1000 poliser . Enligt beräkningar har satsningen på polisen resulterat i att det totala antalet poliser nu uppgår till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara och det utgör naturligtvis ett betydande resurstillskott för polisorganisationen. En viktig diskussion är hur den långsiktiga bemanningen av polisen ska se ut. kommer det, enligt prognos, att finnas drygt 18300 poliser i . I sammanhanget är det viktigt att också beakta åldersstrukturen inom polisen. På vissa orter är medelåldern bland poliser mycket hög och det är nödvändigt att en generationsväxling kommer till stånd. Regeringens satsning på att utbilda fler poliser är också av den anledningen viktig. Antalet studerande på grundutbildningen måste anpassas till det behov som finns av nya poliser. Självfallet tas prognosen för pensionsavgångar med i sådana beräkningar.
frs · GS121139 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1139 om uthämtning av nya pass har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta som gör det möjligt att hämta ut nya pass hos närmaste polismyndighet. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss i vilken föreslås ett antal åtgärder för att höja säkerheten i svenska pass. En av dessa åtgärder är att införa så kallade biometriska uppgifter i passen. I lagrådsremissen föreslås att en passökande ska vara skyldig att hos en passmyndighet ta en bild i digitalt format av sitt ansikte. Den föreslagna ändringen av passansökningssystemet innebär en mycket viktig del i strävan att öka säkerheten i pass. Det är också viktigt att det pass som lämnats ut till passökanden fungerar vid en gränskontroll. bör därför kontrollera det biometriska underlaget i passet innan det lämnas ut till passökanden. I fråga om var passen ska lämnas ut till passökanden avgörs det av och de lokala polismyndigheterna. Denna fråga regleras alltså inte i passlagen. ansvarar för att fördela polisens anslag mellan polismyndigheterna, medan polismyndigheterna ansvarar för hur verksamheten ska bedrivas, till exempel var det ska finnas passexpeditioner. Något hinder för polismyndigheterna att använda sig av så kallade utlämningsställen finns inte. Därmed kan de lokala polismyndigheterna skapa möjlighet för passökanden att hämta ut sitt pass vid annan polisstation än där passansökan görs. Enligt uppgifter från har flera polismyndigheter, bland annat polismyndigheterna i , och beslutat sig för att använda sig av passutlämningsställen. Det är dock viktigt att det finns möjlighet att kontrollera underlaget i passet före utlämnandet. Enligt uppgifter från behövs för detta ändamål endast en enklare utrustning. håller på att ta fram en sådan utrustning. I passärende inom riket tas det ut avgifter som disponeras av polismyndigheterna och som syftar till att ge full kostnadstäckning för verksamheten. Även framtida ökade kostnader för passärenden ska finansieras genom avgifter. Polismyndigheterna kommer på detta sätt att få tillräckliga resurser för att fullfölja denna uppgift med bibehållen service för medborgarna. Naturligtvis måste polisens servicenivå inom all verksamhet hålla en tillfredsställande nivå. Det pågår ett ständigt arbete inom polisen med dessa frågor. Jag följer den utvecklingen.
frs · GS121140 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1140 om översyn av häktningsreglerna har frågat mig om jag avser att vidta någon översyn av reglerna kring häktning för att till exempel personer som döms för grova våldsbrott alltid ska kvarbli i häkte i avvaktan på eventuell överklagan eller verkställighet. Jag vill inledningsvis understryka att prövningen av om en person ska frihetsberövas alltid ska ske på grundval av sakliga skäl och med stöd av lag. En åklagare får därför inte vid bedömningen av om en person ska begäras häktad väga in till exempel tillgången på häktesplatser. Jag vill i detta sammanhang också nämna att stora ansträngningar görs för att förbättra beläggningssituationen på häktena. kommer kriminalvården att inrätta ytterligare ca 500 platser. Dessa platser kommer bland annat att avlasta häktet . Prövningen av om en person som döms för ett brott ska stanna kvar i häkte till dess domen vinner laga kraft ska göras med beaktande av om det till exempel finns risk för att personen undandrar sig straff eller utvisning eller fortsätter sin brottsliga verksamhet. Om någon sådan risk finns beträffande en person som döms till fängelse för grova våldsbrott torde domstolen därför i de flesta fall besluta att personen ska stanna kvar i häkte till dess domen vinner laga kraft. Om personen döms för ett brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse ska personen stanna kvar i häkte om det inte är uppenbart att skäl för häktning saknas. Jag anser att bestämmelserna om häktning är väl avvägda. Jag kommer dock givetvis att även fortsättningsvis noga följa utvecklingen på detta område.
frs · GS121141 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1141 om broavgifter vid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att invånarna i gränstrakterna kring inte ska drabbas av nya gränshinder med ökade personliga kostnader i samband med att den nya Svinesundsförbindelsen tas i anspråk. Låt mig först konstatera att trafiken på över vid är mycket intensiv. Den gamla och smala broförbindelsen har så bristfällig kapacitet att den utgör en flaskhals med få motsvarigheter i . Trängseln bland personbilar och långtradare är påtaglig och det uppstår köer på såväl bron som de anslutande vägarna. kan trafiken stå stilla. Det är därför oerhört glädjande att en helt ny svensk@norsk broförbindelse nu byggs och kommer att tas i bruk . Den nya bron innebär att stora framkomlighetsproblem och trafiksäkerhetsproblem blir lösta, till nytta för privatbilister och yrkesförare. och har gemensamt skapat förutsättningarna för att detta stora och komplicerade byggnadsprojekt blir förverkligat. Staterna har länge varit överens om att projektet ska finansieras genom att trafikanterna betalar för färd på förbindelsen. Enligt avtalet mellan de båda staternas regeringar blir priset för personbilar i storleksordningen och för tunga fordon . Detaljerna i avgiftssystemets uppläggning med mera diskuteras fortfarande mellan och . Vår uttalade ambition är att systemet ska vara enkelt att använda, i synnerhet för de frekventa trafikanterna. Det gränsöverskridande samarbetet förutsätter emellertid att och anpassar sina krav till vad som är möjligt för den andra staten att acceptera.
frs · GS121142 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1142 om har frågat mig vad jag avser att göra för att även framöver kommer att prioritera god kollektivtrafik i norra och därmed även satsa på järnvägssträckor som Uddevalla@Strömstad. Liksom i tidigare frågesvar rörande vill jag framhålla att regeringen tror på järnvägen och på den spårbundna trafiken. Det är därför vi nu satsar stora summor på att underhålla och utveckla järnvägarna. I den banhållningsplan som regeringen beslutat om har avsatts för upprustning och införande av ett fjärrstyrt trafikstyrningssystem på hela under perioden 2004@2015. Underhållskostnaderna för banan beräknas i planen till . Även om spårbunden trafik har många fördelar är det inte sagt att det är sådan trafik som i alla lägen löser en trafikuppgift bäst. Eftersom tillgängliga resurser alltid kommer att vara mindre än behov och förväntningar på åtgärder i infrastrukturen krävs prioriteringar. Därför tycker jag att det är bra att tillsammans med och kommunförbundet undersöker vilka förutsättningarna är för att bedriva en god kollektivtrafik på . På det sättet försäkrar sig alla inblandade om att man har största möjliga kunskap när man fattar beslut i dessa så angelägna frågor.
frs · GS121143 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1123 och 1149 om otillräcklig infrastruktur samt 1143 om utbyggnad av har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att bristande och otillräcklig infrastruktur, särskilt E20, inte ska förhindra nödvändiga investeringar i näringsliv. har även ställt en likartad fråga till . Därutöver har också frågat mig om jag, med tanke på erfarenheten från , är villig att ge positiva besked om en tidigare utbyggnad av genom innan det är för sent för att rädda arbetstillfällen vid exempelvis i . Först vill jag klargöra att det är jag som ansvarar för infrastrukturen och därför besvarar jag alla tre frågorna. Min tolkning är att samtliga frågor berör E20 genom och därför har jag valt att besvara frågorna i ett svar. När det gäller påståendet om väg 73 och regeringens sena agerande i samband med nedläggningen i så stämmer det inte. Regeringen hade beslutat om att påbörja en utbyggnad av väg 73 långt innan nedläggningsbeskedet från . angav i regeringsförklaringen att väg 73 skulle prioriteras och att en utbyggnad skulle påbörjas . Jag har tidigare vid ett antal tillfällen svarat på frågor om E20 genom som ställts av . Som måste vara väl medveten om har frågorna och därmed svaren varit lika varandra. Jag föredrar därför att svara på frågorna om infrastruktur i i ett vidare perspektiv. Tillgängliga resurser kommer alltid att vara mindre än behov och förväntningar på åtgärder vilket i sin tur kräver tuffa prioriteringar. Jag menar att regeringen har en mycket ambitiös och väl avvägd satsning på vägnätet i hela och för innebär det stora insatser i närtid. Jag anser därför att diskussionen om eventuellt nya investeringsprojekt eller omprioriteringar av gällande projekt får vänta till nästa revideringstillfälle av planerna.
frs · GS121144 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1144 om ansvaret för pass- och körkortsfotografier har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att statliga myndigheter inte ska konkurrera med fotografer och fotohandlare. Elektronisk ansökan om körkort för förarprovsärenden innebär en förbättrad identitetskontroll. En säkrare identifiering av förare är mycket viktigt ur trafiksäkerhetsperspektiv. Ur ett konsumentperspektiv innebär det också en förbättring eftersom den sökande som måste infinna sig till förarprovet kan ordna med de övriga delar som krävs för att körkortet ska kunna utfärdas. har upphandlat fototjänsten i en så kallad öppen upphandling. Dessutom har verket inbjudit stora delar av fotobranschen till informationsmöte om bland annat möjligheter att ingå avtal med om elektronisk förmedling av foto och namnteckning. Jag inser att den nya hanteringen kan innebära problem och förändrade förutsättningar för den privata fotobranschen. Behovet att öka identitetskontrollen väger dock tyngre ur trafiksäkerhetssynpunkt än de problem som kan uppstå för branschen.
frs · GS121145 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1145 om infartsparkeringen vid Syd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för kollektivtrafikresenärerna att kombinera ressätt och uppfatta infartsparkeringarna som ett godtagbart alternativ. Låt mig inledningsvis säga att jag till fullo håller med om att ett sätt att öka det kollektiva resandet kan vara att underlätta för resenärerna att kombinera olika ressätt. Länen har, tillbaka, i sin länsplanering för transportinfrastruktur möjlighet att ge statsbidrag till investeringar i infartsparkeringar. Precis som skriver ägs parkeringen vid stationen Syd av ett statligt bolag, . Vare sig jag eller någon annan i regeringen kan styra över vilka avgifter Jernhusen väljer att ta ut. Det är en operativ fråga som ska hanteras av bolagets styrelse och ledning. Min mening är dock att det är angeläget att skapa bra kopplingar mellan bil- och kollektivtrafiken för att öka det kollektiva resandet.
frs · GS121146 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1146 om oberoende gränsövervakning mellan och har frågat mig om jag ämnar verka för en fortsatt oberoende övervakning, antingen genom eller EU, av gränsen mellan och . Som noterar håller gränsövervakningsmission (BMO) mellan och nu på att avslutas. Bakgrunden till detta är att inte accepterade att förlänga missionens mandat. pågår därför avveckling av BMO och med nuvarande takt kommer BMO att upphöra . Det är vidare riktigt, som påpekar, att har bett att se över möjliga alternativ för att garantera fortsatt internationell närvaro vid gränsen. Den georgiska regeringen har även bett EU och enskilda länder om stöd. Georgierna önskar en oberoende övervakning av gränsen mellan och . Jag kan försäkra att också i fortsättningen aktivt kommer att verka för en oberoende övervakning av gränsen mellan och . Detta bör i första hand ske genom en fortsatt OSSE-närvaro vid gränsen. Parallellt med detta ser såväl EU som även på andra alternativ. Ett sådant är möjligheten att EU etablerar någon form av gränsövervakningsinsats. En från EU besökte i syfte att utröna på vilket sätt EU skulle kunna vara georgierna behjälpliga. Diskussionerna härom fortsätter i EU. Ytterligare ett spår består i att undersöka möjligheterna att utbilda och ge tekniskt stöd till georgiska gränsövervakare, i första hand i regi. En utbildningsinsats bör dock enligt svensk mening utgöra ett komplement, inte ett alternativ, till en fortsatt internationell övervakning av gränsen. Det står fritt att, som alla andra suveräna stater, självständigt välja sina säkerhetsarrangemang. Ett stabilt och självständigt är av vital betydelse för stabilitet och säkerhet i södra . Därför är det angeläget med en fortsatt internationell förtroendeskapande närvaro längs den georgisk-ryska gränsen. Det ligger i EU:s intresse att kunna bidra på ett substantiellt sätt till denna utveckling.
frs · GS121147 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1147 om rankning av universitet och högskolor Axel Darvik har frågat mig om jag avser att ge i uppgift att ta fram rankningslistor över lärosätena och deras olika utbildningar. bedriver, precis som Axel Darvik skriver, ett framgångsrikt utvärderingsarbete av samtliga ämnen och program vid landets lärosäten. Detta system initierades av regeringen i propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28). har möjlighet att återkalla examensrätten för enskilda utbildningar som inte håller tillräcklig kvalitet. I detta arbete har gjort mer än 700 granskningar av olika ämnen och program. Över 300 externa bedömare från och från andra länder har deltagit i granskningarna. kvalitetsgranskningssystem utgör ett av mest ambitiösa. Därutöver gör olika tematiska utvärderingar av lärosätenas arbete inom olika områden. har verket publicerat granskningar av lärosätenas arbete med internationalisering och med samverkan. I dessa granskningar lyfts de lärosäten fram som är särskilt framgångsrika inom respektive område. har också ett uppdrag att göra resultaten av utvärderingarna tillgängliga för allmänheten och särskilt för studenter och blivande studenter. Detta gör verket på webbplatsen studera.nu. Den svenska högskolan ska erbjuda likvärdig utbildning av hög kvalitet i hela landet. Lärosätena har själva det yttersta ansvaret för att utveckla och säkra kvaliteten i sina utbildningar. Den uppgift som åligger statsmakterna i denna fråga är att stödja kvalitetsarbetet och kontrollera så att kvaliteten upprätthålls och det är som ett led i detta arbete gör sina utvärderingar. Därför avser jag inte verka för att ges ett uppdrag att göra den sorts rankningar som Axel Darvik efterfrågar.
frs · GS121148 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1148 om åtgärder mot mediekoncentration i har frågat hur jag avser att agera för att öka mångfalden inom svenska medier. Jag delar uppfattning om behovet av mångfald på medieområdet. Frågan om ägarkoncentration har varit aktuell senast i samband med de pågående ägarförändringarna på TV4. Jag har i detta sammanhang bland annat haft ett flertal kontakter med de aktörer som nämner i sin fråga. Jag följer kontinuerligt inte bara vad som sker i det konkreta fallet med TV4, utan också händelseutvecklingen på mediemarknaden i stort. Skälet till att regeringen ännu inte lagt fram några lagförslag mot ägarkoncentration på mediemarknaden är, precis som min företrädare framhöll i ett frågesvar till , att det breda stöd som krävs för grundlagsändringar har saknats bland partier. Jag har själv i olika sammanhang pekat på behovet av mångfald på medieområdet och välkomnar en bred debatt. Det finns all anledning att fundera över fortsatt agerande i denna angelägna fråga.
frs · GS121149 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1123 och 1149 om otillräcklig infrastruktur samt 1143 om utbyggnad av har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att bristande och otillräcklig infrastruktur, särskilt E20, inte ska förhindra nödvändiga investeringar i näringsliv. har även ställt en likartad fråga till . Därutöver har också frågat mig om jag, med tanke på erfarenheten från , är villig att ge positiva besked om en tidigare utbyggnad av genom innan det är för sent för att rädda arbetstillfällen vid exempelvis i . Först vill jag klargöra att det är jag som ansvarar för infrastrukturen och därför besvarar jag alla tre frågorna. Min tolkning är att samtliga frågor berör E20 genom och därför har jag valt att besvara frågorna i ett svar. När det gäller påståendet om väg 73 och regeringens sena agerande i samband med nedläggningen i så stämmer det inte. Regeringen hade beslutat om att påbörja en utbyggnad av väg 73 långt innan nedläggningsbeskedet från . angav i regeringsförklaringen att väg 73 skulle prioriteras och att en utbyggnad skulle påbörjas . Jag har tidigare vid ett antal tillfällen svarat på frågor om E20 genom som ställts av . Som måste vara väl medveten om har frågorna och därmed svaren varit lika varandra. Jag föredrar därför att svara på frågorna om infrastruktur i i ett vidare perspektiv. Tillgängliga resurser kommer alltid att vara mindre än behov och förväntningar på åtgärder vilket i sin tur kräver tuffa prioriteringar. Jag menar att regeringen har en mycket ambitiös och väl avvägd satsning på vägnätet i hela och för innebär det stora insatser i närtid. Jag anser därför att diskussionen om eventuellt nya investeringsprojekt eller omprioriteringar av gällande projekt får vänta till nästa revideringstillfälle av planerna.
frs · GS121150 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1150 om riktlinjer för fartygsunderhåll har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillförsäkra att intentionerna i försvarsbeslutet beträffande det underhållet genomförs. Först och främst vill jag understryka att regeringens syn på den underhållsverksamheten inte har ändrats. kommer att utgöra kärnan i den verksamheten i . Som regeringen sade i proposition 2004/05:43 bör tyngdpunkten i verksamheten ligga i . Regeringen sade också att det bör finnas bara en marinbas vars ledning ska lokaliseras till . Regeringen har pekat på att det i finns tillgång till lämplig infrastruktur avseende kaj- och förtöjningsanordningar, tillgång till nödvändiga verkstads- och varvsresurser samt närhet till goda övnings- och skjutområden. Regeringen har tidigare i proposition 2000/01:53 pekat på vikten av att produktion och underhåll så långt som möjligt hålls samman i kompetensbevarande syfte. Detta är möjligt i . är det viktigt med tillgång till viss underhålls- och varvskapacitet även vid andra orter där marinen är baserad. Det är således viktigt att vissa underhålls- och varvsresurser finns även vid . Med detta vill jag säga att regeringens inriktning ligger fast och att Försvarsmakten därmed haft en tydlig utgångspunkt under arbetet med budgetunderlaget för . Dessutom har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten i regleringsbrevet att genomföra de ytterligare förändringar som beslutats av , till exempel att sjöstridsskolan ska förläggas till och att första ubåtsflottiljen ska flyttas från Haninge@Berga till . Jag kan dessutom informera om att regeringen gav ett uppdrag att genomföra den marknadsmässiga invärderingen av Musköanläggningen som redovisats i proposition 2004/05:5, med avsikt att senare kunna sätta ned statskapitalet för anläggningen. Syftet är således att underlätta överlåtelse av till en civil ägare. Mina medarbetare har vidarebefordrat frågeställarens uppgifter om underhållsvolymer till Försvarsmakten. Försvarsmakten redovisar inga andra planeringsförutsättningar än dem som jag angivit ovan. Enligt Försvarsmakten kommer verksamheten vid successivt att minska under perioden 2005@2007 medan verksamheten i successivt kommer att öka. producerades totalt marint underhåll. Av dessa genomfördes vid . ska enligt Försvarsmakten produktionskapaciteten inriktas mot en volym om ca . Försvarsmakten planerar för att verksamheten vid Muskövarvet ska överföras, på för staten godtagbara villkor, till privat industri innan . För att skapa förutsättningar för ett privat övertagande av marinverksamheten vid bedömer således Försvarsmakten att en minsta underhållsvolym om krävs. Därutöver tillkommer redan mottagna beställningar som ska fullföljas. Vid utgången av 2007 beräknas den totala underhållsvolymen uppgå till . Av Försvarsmaktens redovisning framgår att utvecklingen under perioden 2005@2007 innebär en kraftig ökning av underhållsverksamheten för del. Sammanfattningsvis vill jag understryka att regeringens inriktning avseende den underhållsverksamheten ligger fast.
frs · GS121151 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1151 om flexibla sjukskrivningsnivåer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nivåerna i sjukförsäkringssystemet görs mera flexibla. Den grundläggande bestämmelsen rörande sjukdom och arbetsoförmåga finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Före kunde antingen hel eller halv sjukpenning utges. ändrades ersättningsnivåerna för sjukpenning så att hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning numera kan utges. Frågan om en steglös ersättning för sjukpenning har tidigare tagits upp, bland annat av (SOU2000:121). Utredningens förslag innebär att partiell ersättning från sjukförsäkringen ska kunna utges efter individuell prövning, dock lägst . Utredningen anger dock att den är medveten om att den föreslagna förändringen kan få konsekvenser för en rad andra system och att en förutsättning därför är att berörda systems villkor harmoniseras i samband med genomförandet av utredningens förslag. Även av remissvaren över utredningens förslag i denna del framkom att frågan ytterligare behöver utredas. Att införa en sådan ersättning för sjukpenning skulle innebära långtgående förändringar i form av att bland annat även övriga ersättningssystem skulle behöva anpassas. Regeringen har inom ramen för sin strategi för hälsa i arbetslivet föreslagit en rad olika åtgärder för att komma till rätta med framför allt de långa sjukskrivningarna. Eftersom det fortsatt pågår ett omfattande utredningsarbete har regeringen inte för avsikt att införa en steglös ersättning inom sjukpenningförsäkringen.