ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12658 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:658 om avvisning av kurdisk kvinna till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte ska avvisa en asylsökande till ett land där hon riskerar att utsättas för tortyr. I frågan hänvisar till ett enskilt ärende rörande en kurdisk kvinna från och ett brev till regeringen från FN:s specialrapportörer för åsikts- och yttrandefrihet respektive tortyr i detta ärende. Enligt utlänningslagen får ingen person avvisas som riskerar att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 10a§ utlänningslagen ska verkställigheten av ett avvisningsbeslut inhibieras om ett internationellt organ som har rätt att pröva klagomål från enskilda begär det och inte synnerliga skäl talar mot inhibition. Exempel på sådana organ är den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter () och mot tortyr. Regeringen fäster stor vikt vid FN:s specialrapportörer. Deras uppdrag skiljer sig dock till sin inriktning och karaktär från de nu nämnda konventionsorganen. Även om de aktuella rapportörerna kan kontakta stater i enskilda ärenden har de inte något fördragsreglerat mandat att ta emot och pröva enskilda klagomål. Det finns därför ingen grund i svensk lagstiftning för inhibition av verkställigheten med anledning av en hänvändelse från dessa rapportörer. Brevet från specialrapportörerna vidarebefordrades likväl till och som beslutar i ärendet. Kopia ställdes även till polismyndigheten som var ansvarig för verkställigheten. Enligt vad jag inhämtat har en ny ansökan ingetts till i det aktuella ärendet och har beslutat att verkställigheten ska ställas in och att kvinnan släpps ur förvar.
frs · GS12659 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:659 om handläggningstiderna vid anhöriginvandring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av JO:s kritik mot handläggningstiderna vid anhöriginvandring. Det är tyvärr så att handläggningstiderna i ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning är långa. Vid utlandsmyndigheterna har handläggningstiderna förvisso minskat men vid är de tyvärr fortfarande långa. Regeringen tillsatte därför en utredning som ska se över hur ansökan och utredning om uppehållstillstånd på grund av anknytning kan effektiviseras. Utredaren ska bland annat ta ställning till om den muntliga utredningen helt eller delvis kan avskaffas @ med såväl sökanden som med referenspersonen i @ utan att rättssäkerheten åsidosätts. Utredaren ska även överväga i vilken mån den muntliga utredningen kan ersättas av kontroller i olika register (jfr. prop.1999/2000:43 s.44ff.). Han ska särskilt beakta att skyddet och säkerheten, för främst kvinnor och deras barn, inte riskeras genom att det muntliga inslaget i utredningen minskas. Uppdraget ska redovisas . Det kan även nämnas att omorganiseras och att den nya organisationen bland annat ges en tydligare ledning och styrning vilket förväntas skapa en mer effektiv verksamhet som självfallet även bör komma ärenden som rör anhöriginvandring till del.
frs · GS12660 · 2005-01-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:660 om särvuxstuderandes rättigheter till studier har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga särvuxstuderandes rättighet till studier. Jag delar syn på lärandets betydelse och att bostadsorten inte ska vara avgörande för den enskildes möjligheter att få stöd för sitt lärande. Frågan om utvecklingsstördas möjlighet till studier har behandlats av i betänkandet För oss tillsammans @ Om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:96). Utredningens förslag bereds inom . Regleringen av särvux som skolform berörs dessutom av den pågående översynen av skollagen och av arbetet med den tilltänkta lagen för vuxnas lärande. Jag räknar med att kunna återkomma till med lagförslag i dessa frågor .
frs · GS12661 · 2005-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:661 om jämställdhet har frågat mig om jag avser att förbereda ändring av jämställdhetslagen så att större krav ställs på arbetsgivarna att snabbare åtgärda könsbetingade löneskillnader. JämO har tillsynsansvar över jämställdhetslagen. Sedan bestämmelserna om kartläggning, analys och handlingsplan för jämställda löner i lagen förtydligades och skärptes , har JämO genomfört omfattande granskningar av arbetsgivare både inom privat sektor, inom statliga myndigheter och inom kommuner avseende deras lönekartläggning. I de fall osakliga löneskillnader på grund av kön påvisats har man, som påpekar, haft på sig att rätta till missförhållandena. föreslår att skärs ned till samt att alla arbetsplatser @ inte bara de som har tio eller fler anställda @ bör omfattas av kraven på att göra en jämställdhetsplan. Även om arbetsgivare som sysselsätter färre än tio arbetstagare inte är skyldiga att upprätta en jämställdhetsplan är de skyldiga att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete i enlighet med jämställdhetslagens paragrafer. kommer en utvärdering av jämställdhetslagen i dess nuvarande form att göras. Regeringen kommer att efter granskning av utvärderingsrapporten ta ställning till huruvida det finns behov av ytterligare skärpning av lagen, till exempel när det gäller tiden för att rätta till missförhållanden i fråga om osakliga löneskillnader.
frs · GS12662 · 2005-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:662 om nattrafiken till har frågat mig om jag avser att genomföra en konsekvensanalys för att undersöka hur Rikstrafikens aviserade neddragning av nattågstrafiken kommer att påverka tillgängligheten till och dess växande turistnäring. Jag vill först understryka att Rikstrafiken har ett åtagande att upphandla persontrafik för att upprätthålla transportpolitiskt angelägen interregional kollektiv persontrafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Denna trafik har stor betydelse för att trygga en god tillgänglighet och en positiv regional utveckling i hela landet, inte minst genom att främja förutsättningarna för turistnäringen. Rikstrafikens trafikupphandling ska i rimlig utsträckning motsvaras av efterfrågan på trafik. Enligt Rikstrafiken har efterfrågan på nattågstrafiken till sjunkit väsentligt . Neddragningar kommer därför att ske under de perioder då efterfrågan är låg medan utbudet kommer att upprätthållas oförändrat under högsäsong för trafiken. Jag vill avslutningsvis nämna att frågor om kollektivtrafik kommer att behandlas inom ramen för den transportpolitiska propositionen som kommer att presenteras .
frs · GS12663 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:663 om Kulturnät har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att inte statliga myndigheter som ska betrakta behandling och beslut som en formell transportsträcka. Den text som hänvisar till i sin fråga har funnits på den hemsida för Kulturnät som nu har beslutat att lägga ned. Man kan säkert diskutera enskilda formuleringar i texten, men även där framgår det faktiskt att det enligt gällande ordning är regeringen som föreslår och som beslutar i frågan om statens budget och därmed också om Kulturnät framtid. har också på sin egen hemsida () utförligt redovisat dels regeringens förslag, dels beslut som innebär nedläggning av Kulturnät . Jag kan inte tänka mig att kan ha några invändningar mot den beskrivning av frågans hantering som görs där. Det framgår också att förhandlar med olika intressenter om att överföra hela eller delar av verksamheten med Kulturnät till andra huvudmän.
frs · GS12664 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:664 om mänskliga rättigheter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mänskliga rättigheter ska respekteras i . Den ser mycket allvarligt på situationen för de mänskliga rättigheterna i och har, vid upprepade tillfällen, fördömt övergrepp. driver genom EU en dialog med inom flera olika områden: den så kallade allomfattande dialogen, den särskilda MR-dialogen, vars syfte är att nå fram till ökad demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, samt förhandlingarna om ett handels- och samarbetsavtal med därtill kopplade politiska krav. Den utvärdering av den särskilda MR-dialogen som genomfördes av EU visade att det generellt inte skett någon positiv utveckling, utan tvärtom på vissa områden till och med en tillbakagång. kommer aktivt att verka för att dialogen effektiviseras och leder till konkreta förbättringar. Till de förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal mellan och som återupptas finns ett antal politiska krav kopplade. Ett av dem är respekt för de mänskliga rättigheterna. Jag kommer att verka för att kravet på framsteg på samtliga politiska områden bibehålls för ett ikraftträdande av avtalet ska bli möjligt. EU agerar både vad gäller enskilda fall och det allmänna MR-läget. De enskilda fall som EU drev handlade framför allt om minderåriga och kvinnor som har avrättats eller riskerar att avrättas. Inte minst gäller det fall där kvinnor hotas av stening. Att verka för att avskaffa dödsstraffet är en principiell fråga för EU. Ansträngningarna inriktas på att de länder som fortfarande tillämpar dödsstraff som ett första steg ska vidta åtgärder för att begränsa dess användning. Det innebär bland annat att dödsstraffet aldrig får tillämpas på minderåriga eller förståndshandikappade. Slutmålet är att dödsstraffet helt ska avskaffas. och EU:s ståndpunkt är att dialog är bättre än isolering för att kunna påverka situationen i . Det är också det budskap vi får också från företrädare för människorättsorganisationer i . Jag försäkrar att noga kommer att fortsätta att följa och uppmärksamma situationen i och med kraft verka, både bilateralt och inom EU och FN, för att de mänskliga rättigheterna respekteras också i .
frs · GS12665 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:665 och 673 om situationen i DR har i två frågor frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, inom ramen för EU och andra internationella organ, för att förhindra en humanitär katastrof, samt garantera säkerheten för de civila i östra delarna av . Jag besvarar frågorna i ett gemensamt svar. Jag delar oro över det fortsatt spända läget i östra delarna av (DRK). Jag delar också hennes syn att konflikten i är en av allvarigaste och dödligaste nu pågående konflikter. Civilbefolkningen i området är utsatt för ett enormt humanitärt lidande till följd av den långvariga konflikten. Vidare är en hållbar fred i DRK och grannländerna en förutsättning för en stabil utveckling i i sin helhet. De senaste veckornas stridigheter i östra har fördömts av både , EU och Afrikanska unionen (AU). FN:s fredsfrämjande styrka Monuc har kraftsamlat i östra och bland annat inrättat en buffertzon mellan den kongolesiska armén och upproriska rebellgrupper i Nordkivu. Denna zon har bidragit till att skapa ett förbättrat säkerhetsläge för civilbefolkningen och för hjälporganisationerna att nå fram med bistånd till de nödställda. måste de diplomatiska påtryckningarna på parterna i den kongolesiska övergångsprocessen och grannländerna fortsätta för att nå framsteg mot hållbar fred och säkerhet. Bildandet av en integrerad kongolesisk armé och återupprättandet av civil administration över hela territoriet är en förutsättning för en stabilisering av östra och därmed för civilbefolkningens säkerhet. kommer fortsatt aktivt bidra till detta arbete inom EU och inom FN och i samarbete med afrikanska aktörer. bistod med i humanitärt bistånd vilket kommer att fortsätta i motsvarande omfattning . Huvuddelen av detta stöd går till den drabbade civilbefolkningen i östra . Svenska militärobservatörer och poliser deltar i FN-styrkan Monuc. Vi stöder avväpning och återintegrering av före detta stridande (DDR) och EU:s insats till stöd för bildandet av en integrerad polisstyrka i . Genom Sida förbereds dessutom stöd till genomförandet av allmänna val i DRK och stöd till mer långsiktig institutionsuppbyggnad med fokus på stärkandet av demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna.
frs · GS12666 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:666 om och de mänskliga rättigheterna har frågat mig vad regeringen avser att göra i arbetet för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras av andra länder, däribland . Hans fråga berör också ett enskilt fall. Beträffade de allmänna aspekterna kan sägas att och EU noga följer situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i , inklusive utvecklingen i det fall som hänvisar till i sin fråga. Jag vill dessutom understryka att minoriteters ställning är en fråga som fäster stor vikt vid; det gäller även assyrier/syrianer och andra grupper i . Vi kommer att fortsätta att ta upp uppgifter om kränkningar av de mänskliga rättigheterna med de syriska myndigheterna. Vi tar också regelbundet upp enskilda fall med de syriska myndigheterna, såväl genom EU som bilateralt. En annan kontaktkanal kommer också att öppnas. väntas associeringsavtal med EU undertecknas av EU:s medlemsstater. När sedan ratificerat avtalet kan det börja tillämpas provisoriskt. När så sker träder också dess klausul om respekt för de mänskliga rättigheterna i kraft. Därigenom räknar EU med att ha möjlighet att påverka utvecklingen i i positiv riktning genom de ramar som tillskapats för regelbunden politisk dialog även på hög nivå. EU:s grundinställning är att det finns större möjligheter att uppnå resultat på detta sätt än genom att verka för sanktioner och isolering. Regeringen har inte möjligheter att ta ställning till enskilda fall annat än då de överlämnats till regeringen. Så har inte skett i detta ärende.
frs · GS12667 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:667 om ökad närvaro i har frågat statsministern vad regeringen avser att göra för att bidra till att stärka den militära närvaron i och för att utöka mandatet för den afrikanska unionens styrkor. Frågan har överlämnats till mig. Jag delar bedömning att en stark och väl fungerande internationell närvaro i är av avgörande betydelse för att öka säkerheten för befolkningen i . Inom ramen för EU har vi på olika sätt verkat för att bidra till en sådan förstärkt närvaro. Vi för en löpande dialog med den afrikanska unionen om hur vi bäst kan bidra till dess mission i . Från svensk sida har vi särskilt lyft fram vikten av ett utökat samarbete mellan AU:s mission i och FN:s förberedande mission i . Det är viktigt att det internationella samfundet är lyhört gentemot den afrikanska unionen och bidrar med just det stöd som bedöms som mest relevant. Omfattande insatser görs av en rad västländer som bland annat bidrar med fordon, kommunikationsutrustning, transporter och annan välbehövlig logistik. finns beredskap från bland annat flera EU-länder att bidra ytterligare, inklusive med personal exempelvis på polisområdet. Intensiva samråd med Afrikanska unionen pågår kontinuerligt kring detta. Frågan om AU-missionens mandat har lyfts fram i diskussionen . Den afrikanska unionens kommissionär för freds- och säkerhetsfrågor har tagit upp frågan om missionens rules of engagement med sikte på att utöka möjligheterna för missionen att agera till skydd av civila. Genom EU deltar även vi från svensk sida i diskussionen om hur AU-missionen ska kunna bli så effektiv som möjligt. Parallellt med den fortsatta krisen i har dock viktiga framsteg gjorts i förhandlingarna mellan och rebellrörelsen /A i södra . Detta ger också delvis nya förutsättningar att nå en långsiktig lösning på krisen i . Vi fortsätter att aktivt följa utvecklingen i , och avser att fortsätta att bidra på skilda sätt till att öka säkerheten för civilbefolkningen i . Att verka för en effektiv internationell närvaro är en central komponent i detta engagemang.
frs · GS12668 · 2005-01-05 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:668 om exportkrediter till kärnkraft har, med anledning av byggandet av en kärnkraftsreaktor i , frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet harmonierar med relevant svensk politik som energipolitiken eller politiken för en global utveckling. SEK är ett helägt statligt bolag som har till uppgift att främja näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft, genom att tillhandahålla finansiering. Krediter tillhandahålls dels på marknadsmässiga villkor, dels inom ramen för ett statsstött system för exportkrediter som SEK administrerar. För att kunna erbjuda internationellt konkurrenskraftiga finansieringslösningar måste SEK @ i sin marknadsmässiga verksamhet @ kunna agera på de villkor som gäller på finansmarknaden. Det statsstödda kreditsystemet tillämpas inom ramen för internationellt antagna spelregler, såvitt gäller både konkurrens och miljöpåverkan. SEK har @ inom sin marknadsmässiga verksamhet och utan något inslag av statsstöd @ träffat avtal om en kredit på till konsortiet Teollisuuden Voima (TVO) som ägs av statliga och privata företag. Krediten ingår i ett paket av erbjudanden för finansieringen av femte kärnkraftverk, ett projekt på varav ca 2,5miljarder euro beräknas bli finansierat med banklån. Projektet öppnar möjligheter för svenska företags engagemang i arbetet och för svensk export genom leveranser till bygget, vilket i sin tur kan säkra jobb i . Det finns ett nordiskt samarbete för energiförsörjningen som bygger på att vi har respekt för att olika länder valt olika metoder för att uppnå de långsiktiga miljö- och energipolitiska målen. Även om beslutat att avveckla kärnkraften måste vi respektera att självständigt har valt en annan energipolitik. Samarbete mellan de nordiska länderna bidrar till att åstadkomma en långsiktig resurseffektiv och miljövänlig energiförsörjning som är till nytta för elkunderna i hela . Svenska företag bör liksom andra länder ha möjlighet att kunna delta i utbyggnaden av den finländska energikapaciteten. Sammanfattningsvis anser jag inte att SEK:s medverkan i finansieringen är oförenlig med den svenska energipolitiken.
frs · GS12669 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:669 om kvinnors asylskäl har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att tar hänsyn till kvinnors asylskäl. Frågeställaren illustrerar sin fråga med ett enskilt fall. Jag vill framhålla att jag som minister inte kan ingripa i enskilda ärenden annat än om utlänningsmyndigheterna överlämnar ett ärende till regeringen. Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning anges att en flykting är en person som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning. Denna definition återfinns också i den svenska utlänningslagen. Enligt utlänningslagen har en flykting som söker asyl i rätt till uppehållstillstånd. Utöver flyktingskapet finns i utlänningslagen en ytterligare skyddsform, skyddsbehövande i övrigt, som ger personer rätt till uppehållstillstånd bland annat om de känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller för att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller om de känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sitt kön eller sin sexuella läggning. Det är och uppgift att göra bedömningen av den enskildes behov av skydd. Myndigheterna gör denna bedömning i enlighet med de regler som jag redogjort för ovan. Det är också myndigheterna som har tillgång till den enskildes uppgifter om de omständigheter som har betydelse för bedömningen. och har också tillgång till en omfattande rapportering om förhållandena i de asylsökandes hemländer. Kvinnors särskilt utsatta situation i asylprocessen har uppmärksammats av regeringen. Den nämnda bestämmelsen om skydd från förföljelse på grund av kön infördes . En utredning (SOU 2004:31) har på regeringens uppdrag föreslagit författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner välgrundad fruktan bland annat på grund av sitt kön ska kunna betraktas som flyktingar enligt . Utredningens betänkande bereds i . För att ytterligare öka medvetandet om den speciella problematik som kvinnor kan ha i asylprocessen har på regeringens uppdrag utarbetat riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov, som ett komplement till övriga regler och styrinstrument. Verket redovisade , också på regeringens uppdrag, hur genomförandet av riktlinjerna skett och hur arbetet ska bedrivas framöver. Frågor som rör kvinnors skyddsbehov kommer även i fortsättningen att vara högt prioriterade av regeringen. Jag anser att det är viktigt att arbete med att genomföra riktlinjerna om kvinnors skyddsbehov i asylprocessen fullföljs. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa hur myndigheterna arbetar med frågan om kvinnors skyddsskäl.
frs · GS12670 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:670 om patientskadelagen har frågat om han avser att aktualisera ändringar i lagstiftningen så att indirekt drabbade barn också definieras som patient och kan erhålla ersättning enligt patientskadelagen. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det faller på mitt ansvar att besvara frågan. beskriver i sin fråga ett händelseförlopp där en ammande mamma medicinerar med ett läkemedel som går över i bröstmjölken och ger det ammande barnet skador. När det gäller läkemedelsskador så är det läkemedelförsäkringen och inte patientskade-lagen som är tillämplig. Läkemedelsförsäkringen är en frivillig, oreglerad kollektiv försäkring, enligt vilken tillverkare och importörer av läkemedel som är medlemmar i har åtagit sig att under vissa förutsättningar ersätta läkemedelsskador. En läkemedelsskada är enligt försäkringen en sjukdom eller annan skada av kroppslig art som med övervägande sannolikhet har orsakats genom medicinering eller annan användning av läkemedel i sjuk- eller hälsovårdande syfte eller i klinisk prövning av nya läkemedel. I läkemedelsförsäkringen finns inga begränsningar i åtagandet att ersätta skador när det gäller överföring av läkemedelssubstanser mellan blivande mödrar och . Frågan är prövad av som i ett avgörande 1989 fann att ett som drabbats av en ryggmärgsskada till följd av moderns epilepsimedicinering omfattades av försäkringen. Frågan om läkemedelsförsäkringen även omfattar skador som ammande barn drabbats av till följd av mödrars medicinering är inte prövad vare sig i eller i ett skiljeförfarande. Med hänsyn till att rättsläget är öppet och att ersättning för läkemedelsskador inte regleras i lag utan i en försäkring kommer jag inte att aktualisera någon lagändring på området. Patientskadelagen reglerar rätten till patientskadeersättning vid skador som är uppkomna i samband med hälso- och sjukvård i . Definitionen av begreppet patient innebär en första begränsning i kretsen av ersättningsberättigade. Begreppet är emellertid inte definierat i lagen. Enligt förarbetena till patientskadelagen (prop. 1996/97:187) avses med patient alla som etablerat en kontakt med hälso- och sjukvårdspersonalen angående sitt eget hälsotillstånd. Regeringen tillkallade 2002 en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av bland annat patientskadelagen. I direktiven (dir. 2003:92) till utredningen framhölls särskilt att utredningen skulle uppmärksamma möjligheten att utge ersättning till personer som smittats av någon som drabbats av smitta i samband med hälso- och sjukvård, så kallad tredjemansskada. anförde i sitt betänkande (SOU 2004:12) Patientskadelagen och läkemedelsförsäkringen @ en översyn bedömningen att det inte finns skäl att utvidga rätten till patientskadeersättning för andra än patienter. Som motivering till ställningstagandet anfördes att det skulle medföra uppenbara svårigheter beträffande gränsdragningen att i något hänseende utsträcka rätten till ersättning för annan än patient. Utredningens förslag är under beredning inom och regeringen har ännu inte tagit ställning till förslaget.