ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121152 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1152 om sanering av förorenad mark har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte kommunerna ska bli betalningsskyldiga för marksaneringsprojekt där föroreningarna har förorsakats av statlig verksamhet. Jag är förhindrad att uttala mig i ett enskilt fall, men vill framhålla följande. Efterbehandling av förorenade områden är ett av delmålen under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. För förorenade områden innebär miljökvalitetsmålet att ett tillstånd ska uppnås där halterna av farliga ämnen är så låga att de inte påverkar människors hälsa eller miljön. Ett första steg är därför att åtgärda de områden som utgör en mycket stor eller stor risk för människors hälsa och miljön. Jag anser att det i princip är viktigt att staten tar sitt ansvar för sanering av mark till följd av egen verksamhet. har haft regeringens uppdrag att lämna förslag till delmål för efterbehandling av förorenade områden under perioden 2005@2010. har geologiska undersökning (SGU) haft regeringens uppdrag att kartlägga hur många objekt som kan ha förorenats av statlig verksamhet. Rapporterna utgör underlag till regeringens ställningstagande i dessa frågor som kommer att presenteras i den kommande miljömålspropositionen. Jag kan därför inte ge närmare besked om hur regeringen avser att agera avseende ansvaret för efterbehandling av förorenade områden som har förorenats av statlig verksamhet.
frs · GS121154 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1154 om naprapat- och kiropraktorutbildningarna har frågat mig hur jag avser att agera med anledning av , framför allt vad avser den avsaknad av vetenskapligt förhållningssätt som konstaterats på Kiropraktorhögskolan och Naprapathögskolan. Den granskning som har genomfört av naprapatutbildningen och kiropraktorutbildningen är ett svar på det uppdrag som fick . Rapporten och @ utbildningar för yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården (2004:32R) avlämnades . Regeringens uppdrag var att i samverkan med följa upp utbildningarna och deras förhållande till utbildningsväsendet i övrigt och till yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. anser att utbildningarna brister på en rad punkter. Det gäller främst bristen på integration mellan teori och praktik i utbildningarna, avsaknaden av forskningsanknytning, bristande förankring av utbildningarna i vetenskap och beprövad erfarenhet, brister i lärarkompetens samt låg kvalitet på examensarbete och patientjournaler. Till sin hjälp har haft en så kallad bedömargrupp som har kvalitetsgranskat utbildningarna på samma sätt som de offentliga högskoleutbildningarna. Denna grupp har bestått av fyra medicinskt sakkunniga, en ekonomisk expert samt en jurist. Bedömargruppen anser att det finns stora brister men föreslog att utbildningarna skulle inlemmas i den statliga högskolan. Gruppen ansåg att forskning om behandlingsmetodernas effektivitet och utveckling behöver ske i en kvalificerad miljö och i samarbete mellan representanter för medicinen och representanter för dessa alternativa behandlingsmetoder. Det är alltså bedömargruppen och inte som har gjort den bedömning som ligger till grund för rapporten. undrar nu vad jag avser att göra med anledning av bedömargruppens förslag. Till att börja med vill jag klargöra att såväl Stiftelsen som är så kallade enskilda utbildningsanordnare. Det är med andra ord inte staten som genomför de aktuella utbildningarna. Min bedömning är att om det visar sig att en utbildning som anordnas av en enskild utbildningsanordnare har stora brister vad gäller den vetenskapliga grunden för utbildningen kan det inte ankomma på staten att särskilt hjälpa dessa utbildningsanordnare att utveckla de vetenskapliga teorierna. Detta ansvar måste ligga på den enskilda utbildningsanordnaren själv.
frs · GS121155 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1155 om kameraövervakning och integritet har frågat mig om jag avser att ta min del av ansvaret för att tydliggöra integritetsaspekten i debatten om kameraövervakning. Kameraövervakning används främst som hjälpmedel för att förhindra brott och minska risken för olyckor. De utvärderingar som har gjorts tyder på att kameraövervakning under rätt omständigheter också kan vara ett värdefullt hjälpmedel. Till skillnad från vad som gäller i många andra länder regleras allmän kameraövervakning i en särskild lag i och huvudregeln är att det krävs tillstånd från för att bedriva övervakning på plats dit allmänheten har tillträde. Tillstånd till kameraövervakning ska meddelas om intresset av sådan övervakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli övervakad. Denna avvägning är också något som länsstyrelser och domstolar lägger stor vikt vid i sin tillståndsprövning. Viktigt att komma ihåg är också att utövar tillsyn över kameraövervakning. Syftet med den reglering som finns i är att skapa ett tillfredsställande skydd mot integritetsintrång. Trenden i den allmänna debatten är möjligen att acceptansen för övervakningsmetoder och tvångsmedel över huvud taget har ökat. Allteftersom tekniken utvecklas kan också metoderna förfinas. Självklart är det mycket viktigt att inte glömma bort integritetsaspekten i denna utveckling. Även om det i varje enskilt ärende sker en avvägning mellan å ena sidan samhällets intresse av ökad trygghet och att förebygga och bekämpa brott och å andra sidan intresset av skydd för den enskildes integritet kan det vara svårt att se det totala integritetsintrång som en person utsätts för. Mot bland annat denna bakgrund har jag initierat att en samlad analys av situationen görs. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté, , som har fått i uppdrag att kartlägga och analysera lagstiftningen som rör den personliga integriteten och överväga om det vid sidan av befintlig lagstiftning behövs generellt tillämpliga bestämmelser till skydd för den personliga integriteten. När det gäller intresset av effektivitet i brottsbekämpningen ska kommittén särskilt analysera förhållandet mellan å ena sidan den totala verkan av befintliga tvångsmedel och övervakningsmetoder och å andra sidan skyddet för den personliga integriteten. Kommittén, som har ett omfattande uppdrag, ska slutredovisa sitt arbete . Som svar på fråga kan jag alltså säga att jag i allra högsta grad, både när det gäller kameraövervakning och annan lagstiftning som rör den personliga integriteten, har för avsikt att tydliggöra integritetsaspekten.
frs · GS121156 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1085 om kriminella ungdomar i skolan och 1156 om information till skolan om elevers brott har frågat mig om jag vill ändra sekretesslagstiftningen så att skolledningen i större utsträckning kan få tillgång till information om kriminellt belastade elever. Vidare har frågat mig vad jag avser att göra för att ändra berörd lagstiftning så att skolan ska kunna informeras när elever döms för brott. Jag har valt att besvara dessa frågor gemensamt. En av de huvudprinciper som ligger till grund för sekretessregleringen är att sekretessintresset aldrig ensamt får bli utslagsgivande för om en uppgift ska vara hemlig eller inte. Sekretessintresset måste alltid vägas mot intresset av insyn i olika verksamheter. Av rättssäkerhetsskäl är det viktigt med stor öppenhet hos domstolarna. Därför finns det regler som medför att uppgifter som omfattas av sekretess hos andra myndigheter i många fall blir offentliga hos domstolarna. Sekretess hos en myndighet gäller som huvudregel, inte bara i förhållande till allmänheten utan även i förhållande till andra myndigheter. Riksdag och regering kan meddela föreskrifter om undantag från denna huvudregel, men sådana föreskrifter måste föregås av en avvägning mellan den mottagande myndighetens behov av uppgiften och den enskildes integritet. Det är riktigt att uppgifter om domar omfattas av sekretess när de förekommer till exempel i belastningsregistret eller hos . Den så kallade förundersökningssekretessen hos polis- och åklagarmyndigheter upphör dock som huvudregel att gälla för uppgifter som lämnas till domstol i samband med att åtal väcks. Vidare är domar som huvudregel offentliga hos domstolarna. Inom gäller visserligen sekretess för uppgifter om den enskildes personliga förhållanden men däremot inte för beslut i kriminalvårdsärenden. Beslut om anstaltsplacering är således offentliga inom kriminalvården. Det är självklart viktigt att elever och personal kan känna sig trygga i skolan. Jag ställer mig dock frågande till om det är genom ändringar i sekretesslagstiftningen som vi åstadkommer en större trygghet i våra skolor. Genom ett gemensamt förebyggande arbete kan samhällets aktörer hjälpas åt att hindra att brott begås och att ungdomar faller in i kriminella riskbeteenden. Inom ramen för den lagstiftning vi har bör myndigheterna ständigt utveckla och fördjupa samarbetet på det här området. Jag vill särskilt betona vikten av att det finns ett nära samarbete mellan skolan och de sociala myndigheterna kring elever som har problem. Ett flertal satsningar har gjorts för att öka polisens närvaro i skolorna och därigenom förbättra det förebyggande arbetet med unga. Som ett exempel kan nämnas att i har beslutat att varje grundskola ska ha en kontaktperson inom polisen. Genom främst kartläggning och samverkan har mer än hälften av polismyndigheterna arbetat för att identifiera ungdomar i riskzonen . Den information som har erhållits har använts för att informera skolor, sociala myndigheter och föräldrar. Genom detta arbetssätt blir det möjligt att fånga upp ungdomar med problem och därigenom hindra en ogynnsam utveckling.
frs · GS121157 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1157 om strukturella reformer för yrkeslärarutbildningen Frågan är ställd till statsrådet , men då frågan berör flera statsråd inom Utbildnings- och ankommer det på mig som departementschef att besvarar den. har frågat mig vad jag avser att göra för att genomföra strukturella reformer som gynnar yrkeslärarutbildningen. Regeringen är medveten om att bristen på behöriga yrkeslärare är stor på vissa områden. Detta beskrivs bland annat i direktiven till Yrkesutbildningsdelegationen som tillsattes (dir. 2004:72). Som påpekar finns det flera problem som måste lösas för att öka antalet personer som vill utbilda sig till yrkeslärare. Det största problemet är att för få personer söker till en yrkeslärarutbildning. Anledningen till bristen på sökande kan vara att utformningen av studiegången eller lokaliseringen av utbildningen uppfattas som hinder eller att de ekonomiska villkoren under studierna inte uppfattas som acceptabla. En annan anledning kan vara att själva läraryrket inte längre upplevs som attraktivt, till exempel på grund av lönenivåer och arbetsvillkor. Yrkeslärarutbildningen omfattas av 120 poäng. I utbildningen ingår studier om 60 poäng inom relevant kunskapsområde och allmänt utbildningsområde om 60 poäng. Den sökandes faktiska yrkeskompetens kan omvandlas till motsvarande högskolepoäng genom validering och på så sätt förkorta studietiden. Insatser för att utveckla validering av yrkeskunskaper görs på landets lärarutbildningar. Regeringen gör vidare insatser för att öka tillgängligheten till högskoleutbildningar genom lärosätenas samverkan inom och det stöd som Myndigheten för erbjuder för utvecklingen av IT-stödd distansutbildning. Inom projektet lärarutbildningar () har, som påpekar, utbildats ett stort antal yrkeslärare. SÄL-lärosäten har vunnit intressant kompetens bland annat genom validering av yrkeserfarenhet. Regeringen gör även insatser för att förbättra studenternas ekonomiska situation . kommer regeringen att presentera ett förslag som innebär förbättrade möjligheter till studiemedel för studerande samt ett tilläggsbidrag till de studiemedelstagare som har barn. Studiemedelsystemet är i övrigt ett generellt system som i princip förhåller sig neutralt till olika utbildningar. Jag anser att det inte finns tillräckliga skäl för att överge denna princip. Jag kan försäkra att regeringen kommer att följa utvecklingen inom området och fortsatt uppmana lärosätena att särskilt beakta behovet av yrkeslärare. Till syvende och sist är det dock den enskildes beslut att förändra sin livssituation som är den mest avgörande faktorn.
frs · GS121158 · 2005-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1158 om asylsökande barn vars föräldrar håller sig gömda har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sammanföra asylsökande barn med sina föräldrar i de fall föräldrarna håller sig gömda. När asylsökande barn överges av sina föräldrar, och familjer därigenom splittras, anmäler detta till . Om föräldrarna inte återfinns eller ger sig till känna placerar myndigheterna barnen till exempel hos någon släkting eller annan närstående, antingen i eller i barnens hemland. Detta ska alltid göras med hänsyn tagen till barnens bästa. För det fall en placering sker i hemlandet förutsätter detta att ett eventuellt avvisnings- eller utvisningsbeslut har vunnit laga kraft. Information om var barnen har placerats undanhålls naturligtvis inte föräldrarna . En återförening kan därför ske så snart föräldrarna återfinns eller ger sig till känna. Utöver det som har sagts ovan vill jag hänvisa till mitt svar på riksdagsfråga 2004/05:1130 om barn som avvisas utan sina föräldrar.
frs · GS121159 · 2005-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1159 om komplettering till kommunernas upphandlingsregler har frågat om jag avser att förmå fler kommuner i att komplettera sina upphandlingsreglementen så att det klart framgår att leverantörerna, vars varor och tjänster ska produceras i , ska följa gällande svenska kollektivavtal. Frågan om konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part har på nytt aktualiserats. konvention nr 94 föreskriver bland annat att vissa offentliga kontrakt ska innehålla klausuler som tillförsäkrar berörda arbetstagare löner, arbetstider och övriga arbetsvillkor, som inte är mindre gynnsamma än de som gäller för samma slags arbete i det område där arbetet utförs. Syftet med konventionen är att se till att redan etablerade nationella arbetsvillkor i ett område garanteras. Vid en upphandling ska den upphandlande enheten därmed kunna ställa krav på vissa villkor i enlighet med kollektivavtal. fick en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur de reviderade EG-direktiven om offentlig upphandling ska införlivas i svensk rätt. Av kommittédirektiven framgår att regeringen ska återkomma genom tilläggsdirektiv till frågan om konvention nr 94 är förenlig med de nya EG-direktiven. Ett förslag till tilläggsdirektiv till utredningen bereds inom .
frs · GS121160 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1160 om i har frågat mig om jag avser att säkra den framtida polisutbildningen i . Regeringen utlovade i regeringsförklaringen efter valet att 4000 nya poliser skulle utbildas . Vi ser redan nu att det löftet kommer att uppfyllas. Den sammanlagda utbildningstakten är uppe i ca 1000 poliser . Enligt beräkningar har denna satsning resulterat i att det totala antalet poliser nu uppgår till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara och det utgör naturligtvis ett betydande resurstillskott för polisorganisationen. En betydelsefull diskussion är hur den långsiktiga bemanningen av polisen ska se ut. kommer det, enligt prognos, att finnas drygt 18300 poliser i . Det finns inga planer på att lägga ned någon av polisutbildningarna. Antalet studerande på grundutbildningen måste dock anpassas till det behov som finns av nya poliser. Självfallet tas prognosen för till exempel pensionsavgångar med i sådana beräkningar.
frs · GS121161 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1161 om framtidens nämndemän har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påskynda arbetet med prövningen av förslag om nämndemännens villkor. Jag vill inledningsvis framhålla att jag delar uppfattning att det är angeläget att alla samhällsgrupper finns representerade bland nämndemännen och att nämndemannakåren återspeglar befolkningens sammansättning. I betänkande Framtidens nämndemän (SOU 2002:61) finns ett antal förslag som syftar till att på olika sätt stärka nämndemannainstitutet, bland annat genom att främja en mer allsidig sammansättning av nämndemannakåren. I betänkandet lämnas också förslag till nya regler om entledigande och avstängning när en nämndemans tjänstgöring bedöms vara till skada för allmänhetens förtroende för rättskipningen. Vidare lämnar kommittén förslag om villkoren för nämndemännens tjänstgöring. Arbetet med att ta fram en lagrådsremiss om nämndemannafrågor pågår inom . Regeringen avser att fatta beslut om lagrådsremissen .
frs · GS121162 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1162 om fjällflyget har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra fortsatt flygtrafik i fjällvärlden. och har lämnat ett förslag till regeringen om att reglera start och landning med flygfarkoster i regleringsområdena A och B samt förtydliga reglerna om överflygning av skyddade områden. Detta ärende bereds inom . Det är viktigt att det finns förutsättningar för människor att bo och verka i fjällområdena som flygtrafik och andra verksamheter som bedrivs inom fjällområdet måste ske på ett sådant sätt att de natur- och kulturvärden som området har inte äventyras. En eventuell reglering av flygverksamheten kan medföra vissa begränsade konsekvenser för viss flygturistverksamhet i fjällen. Det är viktigt att fjällvärlden är tillgänglig så att så många som möjligt får ta del av den storslagna fjällmiljön. ligger det också i turistnäringens intresse att värna de unika värdena i fjällvärlden. Det innebär att vi måste hitta en bra balans mellan ostörd natur och människors möjlighet att ta del av naturens upplevelser. I kommande miljömålsproposition lägger regeringen fram vissa förslag för att uppnå delmålet om buller i fjällen. Exakt vilka åtgärder som kommer att föreslås kan jag inte gå in på . Jag vill påpeka att det varken i verkens förslag eller i förslagen i miljömålspropositionen är fråga om att förbjuda flygverksamhet i fjällvärlden. Men det är min uppfattning att det är nödvändigt att i viss mån reglera flygverksamheten i de områden som är fria från buller från terrängfordon.
frs · GS121163 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1163 om den geografiska fördelningen av ledamöter i högskolor och forskningsstiftelser har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka den lokala representationen i högskolestyrelser, forskningsråd och forskningsstyrelser. Hon anser att lärosätena borde ges ansvaret att själva utse ledamöter i styrelserna bland annat för att ge större lokal förankring av styrelserna. Det är en uppfattning som jag inte delar. Ledamöter i lärosätenas styrelser bör ha kompetens och erfarenhet från verksamhet som är av betydelse både för högskolans utbildnings- eller forskningsuppdrag och för högskolans samverkansuppgift. Lämplig bakgrund är då ledande befattningar inom offentlig förvaltning, näringslivet, kulturlivet eller inom den politiska sfären. Aspekter som jämställdhet, verksamhetens inriktning och därmed behov av erfarenhet och förankring inom olika delar av samhällslivet vägs in vid sammansättningen av respektive styrelse. Självfallet är det också angeläget att personer från olika delar av landet deltar i styrelsernas arbete. Vad gäller forskningsråden är det så att majoriteten av ledamöterna utses genom elektorsval vid universitet och högskolor. Beträffande lärosätena är ordningen sådan att dessa har ett visst inflytande över de ledamöter som utses av regeringen genom att styrelseordförande och rektor har möjlighet att lämna förslag innan regeringen fattar beslut. Det är en viktig och ständigt pågående process att söka efter kvalificerade kandidater som är lämpliga för och beredda att ta på sig uppdraget att företräda allmänintresset inom styrelser. Min bild är att nuvarande ordning för att tillsätta ledamöter i styrelser för universitet och högskolor, forskningsråd och forskningsstiftelser fungerar väl, och jag har inte för avsikt att verka för att den ändras.
frs · GS121164 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1164 om kvinnor med skyddad identitet har frågat mig om jag tänker ta initiativ för att kvinnor med skyddad identitet ska kunna lita på att svensk lag skyddar henne och hennes barn från den tidigare förövaren. I frågan pekas på risken för att en man, som dömts för våld mot den tidigare hustrun och ett av hennes barn, vid umgänge med parets gemensamma barn försöker ta reda på var kvinnan bor. Vid bedömningen av frågor om vårdnad, boende och umgänge ska hänsyn särskilt tas till barnets behov av en nära och god kontakt med båda föräldrarna och risken för att barnet utsätts för övergrepp eller annars far illa. Det framgår av förarbetena till den gällande lagstiftningen att intresset av att barnet inte far illa inte får offras för att tillgodose intresset av att barnet har en nära och god kontakt med båda föräldrarna. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté som har i uppdrag att undersöka hur reglerna om vårdnad och umgänge tillämpas när det har förekommit övergrepp eller misstanke om det. Den ska också undersöka arbete i fall där ett umgänge ställer särskilda krav, till exempel om den ena föräldern lever under skyddad identitet eller om en av föräldrarna har meddelats besöksförbud. Kommittén ska överväga om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att skapa garantier för att umgänget sker under betryggande former. Det problem som nämns i fråga omfattas sålunda av kommitténs uppdrag. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Jag avser därefter att skyndsamt bereda kommitténs förslag vidare.
frs · GS121165 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1165 om bodelning och skadestånd med anledning av brott har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta så att ett utdömt skadestånd med anledning av brott inom familjen inte påverkar den bodelning som sker i samband med en äktenskapsskillnad. har givit i uppdrag till advokaten att överväga behovet av åtgärder när det gäller de frågor som tar upp. Uppdraget ska redovisas .
frs · GS121166 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1166 om ett otryggt samhälle har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att kvinnor kan känna sig trygga i samhället. Vikten av att ge brottsoffer den hjälp de behöver för att möjliggöra en förbättring av deras situation kan inte nog understrykas. Lagstiftningen och verksamheten för att ge stöd till brottsoffer har utvecklats successivt inom rättsväsendet. Som ett led i den utvecklingen har polisen genomfört en rad åtgärder och reformer för att förbättra brottsoffers möjlighet att få stöd, skydd och hjälp. Jag ser mycket allvarligt på förekomsten av hot, trakasserier och våld riktade mot vittnen. Regeringen har också bedömt att det finns behov av ytterligare åtgärder för att skydda bevispersoner, vilket har setts över av bland annat personsäkerhetsutredningen. Självklart är det precis som skriver en skam att män misshandlar kvinnor. tillsatte regeringen en särskild utredare för att följa upp och utvärdera Kvinnofridspropositionens myndighetsuppdrag. Utredaren lämnade sitt betänkande Slag i luften med förslag på åtgärder till regeringen. Betänkandet är nu ute på remiss och det kommer sedan att beredas inom . I budgetpropositioner och regleringsbrev till myndigheterna markerar regeringen att våld mot kvinnor är en brottstyp som polisen ska ägna särskild uppmärksamhet åt. Detta avspeglar sig nu bland annat i polisens verksamhet, där hanteringen av ärenden rörande våld mot kvinnor ständigt utvecklas när det gäller såväl kompetens som arbetsmetoder. Regeringen har också givit en särskild utredare i uppdrag att bland annat föreslå strategier och åtgärder som kan öka benägenheten att anmäla sexuella övergrepp och ge förslag på vad som kan göras för att minska påfrestningarna för målsäganden i hela rättsprocessen med bibehållna krav på rättssäkerhet. En särskild utredare har tillkallats för att göra en översyn av stöd till våldsutsatta kvinnor. Utredaren ska kartlägga och analysera vad kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor enligt socialtjänstlagen innefattar. Förslag ska sedan lämnas till hur stödet för våldsutsatta kvinnor och deras barn kan stärkas och förbättras. Regeringen har länge varit pådrivande i processen att öka skyddet för utsatta kvinnor och jag är inte främmande för att vid behov framöver vidta ytterligare åtgärder inom mitt ansvarsområde.