ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12973 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:973 om situationen för sjuka som nekas sjukersättning har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att de som betraktas som sjuka av läkare och rekommenderas sjukskrivning ska omfattas av den inkomstbortfallsprincip som sjukförsäkringen bygger på. Sjukförsäkringens syfte är att ge en person som på grund av sjukdom blir arbetsoförmögen en ersättning som är relaterad till inkomstbortfallets storlek. bedömer med ledning av läkarintyg vilken grad av arbetsoförmåga den enskildes sjukdom leder till och utger sjukpenning därefter, enligt inkomstbortfallsprincipen. Även kortare tidsperioder utan vare sig lön från arbete eller ersättning från sjukförsäkringen kan påverka ekonomin märkbart för många människor. Vi måste därför undvika situationer där den enskilde nödgas vänta innan rätten till ersättning är avgjord. Som jag har redovisat i olika frågesvar och i interpellationsdebatter anser regeringen att det är oacceptabelt med långa handläggningstider för sjukpenningärenden. För att förkorta handläggningstiden för ärenden angående rätt till sjukpenning gav regeringen RFV i uppdrag att vidta åtgärder. Uppdraget, med förslag till åtgärder, redovisades till regeringen . RFV föreslår i huvudsak tre åtgärder. Den första åtgärden gäller arbetsmetoder som ska bli mera effektiva. För att uppnå detta ska gemensamma riktlinjer införas som anger hur handläggning av rätten till sjukpenning, rehabiliteringspenning och samordning ska ske. Till exempel gäller detta vilka moment som ska göras i handläggningen, liksom när och hur momentet bör ta. Den andra åtgärden som föreslås är att ska få in ärenden snabbare efter sjuklöneperiodens slut. RFV föreslår bland annat att en regeländring införs i lagen om sjuklön som innebär att om arbetsgivaren i början av ett sjukfall får in ett läkarintyg som sträcker sig förbi sjuklöneperioden, ska arbetsgivaren sjukanmäla den anställde och skicka in läkarintyget till inom ett visst antal dagar (färre än ). Den tredje åtgärden gäller prioritering av ärenden där rätten till sjukpenning är oklar. RFV föreslår bland annat att det på skapas en rutin gällande dessa ärenden för att den enskilde tidigare ska få information om att rätten till sjukpenning är oklar. Det är närmast detta förslag som är aktuellt. Arbetet med att utveckla sådana rutiner pågår på den nya myndigheten . Jag vill avslutningsvis försäkra om att jag noga följer utvecklingen av handläggningstiderna för sjukpenningärenden och jag är givetvis även beredd att föreslå de förändringar som kan anses lämpliga.
frs · GS12974 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:974 om samverkan mellan och arbetsförmedlingen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det skapas en brygga för samverkan mellan och arbetsförmedlingen. Det är av yttersta vikt att det finns ett välfungerande samarbete så att inte den enskilde hamnar mellan stolarna hos och arbetsförmedlingen. Det ska ingen behöva uppleva. och arbetsförmedlingen måste därför ha rutiner för kontakt mellan myndigheterna i samband med att en individ övergår från att vara sjukskriven till att på nytt vara arbetssökande. har regeringen vidtagit åtgärder för att förbättra samarbetet mellan och arbetsförmedlingen. Regeringen har uppdragit åt (Ams) och () att upprätta en gemensam verksamhets- och handlingsplan för arbetslivsinriktad rehabilitering av arbetslösa sjukskrivna. har det ställts ytterligare resurser till myndigheternas förfogande genom att av sjukpenninganslaget (ca ) får användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Detta har bidragit till att samarbetet mellan och arbetsförmedlingen har vitaliserats och intensifierats. Jag är glad att kunna informera om att Ams och i den gemensamma verksamhets- och handlingsplanen anger riktlinjer för hur och arbetsförmedlingen ska samverka kring arbetslösa personer vars sjukskrivning avslutas på . Riktlinjerna innebär att den berörda personen erbjuds ett möte tillsammans med representanter för och arbetsförmedlingen där den fortsatta handläggningen klargörs. Avsikten med detta är att åstadkomma en tydlig övergång för individen och minska rundgången mellan myndigheterna. Därigenom har det skapats just en brygga mellan och arbetsförmedlingen.
frs · GS12975 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:975 om arbetsmarknadsåtgärder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att arbetssökande som förbereder sig att gå in i vissa arbetsmarknadsåtgärder kan känna sig trygga i att förutsättningarna inte ändras. Jag förutsätter att arbetsförmedlingen tydligt informerar arbetssökande om vilka villkor som gäller för arbetsmarknadspolitiska program. Grunden för vår arbetsmarknadspolitik är att den ska vara flexibel. Ett arbetsmarknadspolitiskt program ska vara motiverat både för individ och för arbetsmarknad. Och arbetsmarknaden förändras. En insats som var lämplig tidigare är därför inte med nödvändighet lämplig . Exempelvis kan en förändrad lokal arbetsmarknad göra det nödvändigt för en arbetsförmedling att omprioritera.
frs · GS12976 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:976 om SGI för forskarstuderande har frågat mig vad jag avser att göra för att forskares stipendier och bidrag ska vara en sjukpenninggrundande inkomst. Det är helt riktigt att fyra principer styr dagens SGI-skydd; principen om anknytning till förvärvslivet, principen om att gynna ökat barnafödande, principen om det livslånga lärandet och principen om samhällsnyttig verksamhet. Skyddsbestämmelserna vid studier omfattar , förutom studier inom eget yrkesområde, studerande som får studiestöd, vissa vuxenstudiestöd eller rekryteringsbidrag vid vuxenstudier samt särskilt utbildningsbidrag för doktorander. Skyddet är således kopplat till studiefinansiering och den studerande måste kunna visa att han eller hon uppbär visst statligt stöd eller bidrag för att omfattas av principen om det livslånga lärandet. Postdoktorala studier med stipendier ger inte ett SGI-skydd. Stipendierna betraktas varken som ett statligt stöd eller statligt bidrag eller någon form av inkomst av anställning. Frågan om SGI-skydd vid postdoktorala studier har behandlats i den så kallade (SOU 2003:50) som presenterades . Utredningens bedömning är att det finns skäl som talar för att skyddsbestämmelserna bör utvidgas till att omfatta personer som bedriver postdoktorala studier. Utredningen anger att studierna i många fall bedrivs med anknytning till förvärvslivet samt att det kan hävdas att en utvidgning kan motiveras med principen om det livslånga lärandet. Utredningen anger att de skäl som talar mot en utvidgning är @ utöver administrativa svårigheter och ökade försäkringskostnader @ att lösningen inte tar hänsyn till rättvise- och gränsdragningsproblematiken för de stora grupper som inte skulle omfattas av en utvidgning. I pågår tillbaka ett arbete med att se över de förslag och de bedömningar som presenteras i angiven utredning. I detta arbete ingår att beakta och ta ställning till utredningens bedömning gällande frågan om SGI-skydd vid postdoktorala studier.
frs · GS12978 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:978 om hjälp till romer på internflyktingläger i har frågat mig vad jag konkret och akut tänker göra för att de 143 romer som lever på en soptipp utanför i ska överleva vintern. är en av de största biståndsgivarna till och . Inom ramen för det svenska biståndet finns olika delar. Dels det bilaterala stödet som hanteras av Sida och som fokuserar på att långsiktigt stödja rättvisa och hållbara reformer som bidrar till landets EU-närmande. Dels det humanitära stödet som kanaliseras till ett antal internationella hjälporganisationer, som till exempel Röda Korset. bidrar med ett omfattande humanitärt bistånd, som kanaliseras via etablerade internationella humanitära organisationer. Mot denna bakgrund har svenska ambassaden i kontaktat den lokala Röda i och bett dem att uppmärksamma den situation som har uppmärksammat. Romerna på västra lever ofta under mycket svåra förhållanden och det långsiktiga svenska bilaterala biståndet har som ett syfte att förbättra deras situation. I första hand är det regeringen i och som har ansvar för sina egna medborgare inklusive interna flyktingar i landet. Det internationella stödet ska ses som ett komplement till deras egna insatser. Regeringen i och har utarbetat en strategi och nationell plan för att förbättra romernas situation. Strategin urskiljer ett antal huvudprioriteringar för integration av romer i samhället. vill bidra för att hjälpa och med implementeringen av denna strategi. För detta ändamål har Sida slutfört en studie som föreslår inom vilka områden har bäst förutsättningar att hjälpa till. Studien pekar i riktning mot arbetsmarknadspolitiska satsningar samt åtgärder inom utbildnings- och jämställdhetssektorerna. Utöver denna studie utarbetar Sida just , på uppdrag av regeringen, förslag på övergripande riktlinjer för biståndet till romer på hela västra . Dessa ska möjliggöra ett mera omfattande bistånd i syfte att stödja denna utsatta grupp. bidrog dessutom med till den så kallade som upprättar under sitt så kallade Decade-program. Avslutningsvis vill jag understryka att jag delar oro för romernas situation, i såväl som i andra delar av .
frs · GS12979 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:979 om kränkande attityder inom Försvarsmakten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med sexistiska, rasistiska och homofoba tendenser inom Försvarsmakten. Vi är många som är upprörda över uppgifterna om att värnpliktiga utsätts för förödmjukande kommentarer och kränkande attityder under sin tjänstgöringstid. Det resultat som ledarskap visar är inte bara nedslående utan helt oacceptabelt för en myndighet som har i uppgift att försvara demokratiska värden. Frågor om de värnpliktigas situation finns ständigt med i mina dialoger med Försvarsmakten. presenterade sin rapport. fick Försvarsmaktens ledning redovisa för mig vilka åtgärder de avsåg att vidta med anledning av rapportens innehåll. samma vecka avsatte jag tid för att föra en dialog med kring hur deras möjligheter ser ut för samverkan med Försvarsmakten kring dessa frågor. De har en viktig roll som värnpliktföreträdare i detta förändringsarbete. De krav såväl regeringen och myndighetsledningen ställer på sin personal är mycket höga. Tyvärr finns det viss personal som inte lever upp till de höga krav som ställs på en officer, vars yttersta uppgift är att försvara landets oberoende och demokratiska system. Detta skadar inte bara de värnpliktiga, utan även de kolleger som håller sig till gällande regler och värderingar. Försvarsmakten genomför en attitydundersökning bland landets värnpliktiga. Den senaste undersökningen är där närmare 11700 värnpliktiga svarat på 56 frågor om ledarskap och attityder under sin värnpliktstjänstgöring. Den visar att av de värnpliktiga säger sig ha förtroende för sina närmsta befäl och att människors lika värde präglar arbetsklimatet. Det visar att det finns gott om goda förebilder inom officerskåren. Samma undersökning visar dock att av de värnpliktiga eller oftare upplever sig kränkta av sitt befäl. Utifrån den nedslående uppgiften har Försvarsmakten kunnat rikta sina åtgärder mot dessa problemområden inom organisationen. Därutöver har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att öka de totalförsvarspliktigas rättssäkerhet. Inom Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) har en funktion inrättats för information i rättsfrågor för värnpliktiga. SPF har i uppgift att informera om de rättigheter som de värnpliktiga har och hur dessa kan tas till vara. SPF ska även genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativ främja personalvården för totalförsvarspliktiga. Dessutom har regeringen gett i uppdrag att i översynen av en sammanhållen diskrimineringslagstiftning för alla samhällsområden överväga om värnpliktiga ska kunna omfattas av det diskrimineringsskydd som gäller i arbetslivet. Ett gott rättsskydd ska vara en självklarhet för den som utbildas med plikt. I en organisation som i allt högre utsträckning deltar i internationella operationer blir försvar av mänskliga rättigheter en central uppgift. Just därför är det av yttersta vikt att Försvarsmakten gör allt för att förhindra kränkande attityder i den egna organisationen. Både jag och Försvarsmakten överväger nu vilka åtgärder som behöver vidtas.
frs · GS12980 · 2005-02-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:980 och 982 om oljetransporter till har frågat försvarsministern och miljöministern om de bedömer att Käppalatunneln från är helt ute ur bilden och i så fall varför. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringen beviljade tillstånd enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar, att framdra och under använda en rörledning för transport av flygbränsle från i hamn till i kommun. Byggandet av rörledningen har inte påbörjats. Tillståndet har förlängts vid ett antal tillfällen, då regeringen förlängde färdigställandetiden till . ansökte om förlängning av färdigställandetiden . Företagets ansökan bereds nu inom . Jag kan självfallet inte föregripa resultatet av denna beredning. Jag vill slutligen understryka att en viktig del i regeringens arbete för att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem är att verka för miljövänliga transporter. Det är dock transportköparens ansvar att hitta en ändamålsenlig lösning som dessutom är acceptabel ur miljö- och säkerhetssynpunkt.
frs · GS12981 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:981 om europeiskt samarbete mot spam har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att ansvarig svensk myndighet ska kunna underteckna EU-ländernas överenskommelse om åtgärder mot spam. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Samarbetet inom grupp för tillsynsmyndigheter mot skräppost, CNSA, har resulterat i ett samarbetsavtal, som undertecknats av myndigheter från 13 EU-länder. Som påtalat har ännu inte undertecknat samarbetsavtalet. Skälet till detta är att man har ställt sig tveksam till om avtalets stränga krav på sekretess är förenliga med svensk lagstiftning. Detta är en viktig fråga och jag utgår från att den kan lösas på ett sätt som möjliggör för att delta i det europeiska samarbetet mot spam. Frågan om det finns förutsättningar för att tillträda avtalet med hänsyn till aktuella sekretessbestämmelser kommer därför att bli föremål för fortsatt analys.
frs · GS12982 · 2005-02-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:980 och 982 om oljetransporter till har frågat försvarsministern och miljöministern om de bedömer att Käppalatunneln från är helt ute ur bilden och i så fall varför. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringen beviljade tillstånd enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar, att framdra och under använda en rörledning för transport av flygbränsle från i hamn till i kommun. Byggandet av rörledningen har inte påbörjats. Tillståndet har förlängts vid ett antal tillfällen, då regeringen förlängde färdigställandetiden till . ansökte om förlängning av färdigställandetiden . Företagets ansökan bereds nu inom . Jag kan självfallet inte föregripa resultatet av denna beredning. Jag vill slutligen understryka att en viktig del i regeringens arbete för att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem är att verka för miljövänliga transporter. Det är dock transportköparens ansvar att hitta en ändamålsenlig lösning som dessutom är acceptabel ur miljö- och säkerhetssynpunkt.
frs · GS12986 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:986 om teleoperatörernas konkurrenskraft och lagring av trafikdata har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att utreda vilka effekter förslaget om lagring av trafikdata medför för de svenska teleoperatörernas internationella konkurrenskraft. Vad gäller just denna specifika fråga har tillsammans med flera andra medlemsländer inom EU tagit initiativ till ett rambeslut om lagring av trafikdata. Enligt förslaget ska lagringen endast ske i brottsbekämpande syfte. Det föreslagna rambeslutet syftar till att harmonisera medlemsländernas krav på lagring av trafikdata. har vissa medlemsländer krav på lagring , medan sådant krav saknas i andra länder. I förslaget om lagring av trafikdata tas inte ställning till vem som ska bära de kostnader som kan uppkomma till följd av förslaget. Det är en fråga som varje medlemsland själv får avgöra om förslaget blir verklighet. är det som ansvarar för beredningen av förslaget om lagring av trafikdata. följer denna fråga noggrant och kommer att verka för att samrådet med industrin fortsätter så att deras intressen beaktas i den fortsatta processen.
frs · GS12987 · 2005-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:987 om vägarnas kvalitet i mellersta och norra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att vägarna kan förbättras i mellersta och norra . Frågan är ställd mot bakgrund av den säkerhetsklassificering gjort av vägnätet enligt det europeiska säkerhetssystemet Eurorap. Jag välkomnar det klassificeringsarbete Motormännen har gjort och instämmer i deras slutsats att det är nödvändigt med bättre vägar för att uppnå nollvisionen. Regeringens beslut om infrastrukturen innebär att många vägar kommer att förbättras. ska användas för investeringar i det nationella stamvägnätet under perioden 2004@2015. Av den summan är reserverade för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, bland annat mittseparering, korsningsombyggnader samt åtgärder för oskyddade trafikanter. frågar särskilt om E4 mellan och . Just nu pågår utbyggnad av den sträckan Uppsala@Mehedeby. Vidare har regeringen tidigarelagt utbyggnaden mellan och så att den kan påbörjas i perioden 2006@2007. Därutöver kommer stora delar av att förses med mittseparering. bedömning är att har av mellan och försetts med mittseparering.
frs · GS12988 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:988 om utbyggnad av har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att infrastrukturen, framför allt E20, inte ska vara orsaken till att företag flyttar arbetstillfällen och investeringar från och . Jag har tidigare svarat på ett flertal frågor från om utbyggnaden av , och svaret blir i princip samma . Regeringen beslutade att tidigarelägga och lånefinansiera ett stort antal väginvesteringar i . Två objekt på ingår bland dessa investeringar: Tollered@Alingsås och genom . Utöver dessa lånefinansierade utbyggnader ingår i den nationella väghållningsplanen för perioden 20042015 även en utbyggnad mellan och på . Sammantaget innebär detta att mer än 1miljard kronor kommer att investeras på i fram .
frs · GS12989 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:989 om nedläggning av passexpeditioner har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa en god passervice för alla invånare i landet. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss i vilken föreslås ett antal åtgärder för att höja säkerheten i svenska pass. En av dessa åtgärder är att införa så kallade biometriska uppgifter i passen. I lagrådsremissen föreslås att en passökande ska vara skyldig att hos en passmyndighet ta en bild i digitalt format av sitt ansikte. Den föreslagna ändringen av passansökningssystemet innebär en mycket viktig del i strävan att öka säkerheten i pass. I fråga om hur många passexpeditioner som ska finnas avgörs det av och de lokala polismyndigheterna. ansvarar för att fördela polisens anslag mellan polismyndigheterna, medan polismyndigheterna ansvarar för hur verksamheten ska bedrivas, till exempel hur många passexpeditioner som ska finnas. Vilken service som medborgarna får, avgörs dock inte bara av antalet passexpeditioner utan även av till exempel när passexpeditionerna är öppna. Med en viss framförhållning behöver det enligt min uppfattning inte betyda några större problem för den enskilde att uppsöka en passmyndighet för att skaffa ett nytt pass. I passärende inom riket tas det ut avgifter som disponeras av polismyndigheterna och som syftar till att ge full kostnadstäckning för verksamheten. Även framtida ökade kostnader för passärenden ska finansieras genom avgifter. Polismyndigheterna kommer på detta sätt att få tillräckliga resurser för att fullfölja denna uppgift med bibehållen service för medborgarna. Naturligtvis måste polisens servicenivå inom all verksamhet hålla en tillfredsställande nivå. Det pågår ett ständigt arbete inom polisen med dessa frågor. Jag följer den utvecklingen.
frs · GS12990 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:990 om har frågat justitieminister om han avser att agera för att ge en sammansättning som bättre kan bidra till brett samförstånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. fråga får förstås så att han ifrågasätter om , bland annat på grund av olika uttalanden, i fortsättningen bör kvarstå som ledamot i . Ledamöterna i tillsattes på vanligt sätt efter att de nominerats av respektive riksdagsparti. Det vore mig och regeringen främmande att på grund av en ledamots eventuella uttalanden eller agerande i allmänpolitiska frågor diskvalificera vederbörande från fortsatt deltagande i utredningen.
frs · GS12992 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:992 om tillväxtbefrämjande åtgärder i , 993 om arbetsmarknaden i och 994 om konkurrens från låglöneländerna har ställt tre mycket lika frågor till finansminister , näringsminister och till mig. Frågorna rör eventuella förändringar vid . Ansvarsfördelningen inom regeringen är så fördelad att jag ska besvara frågorna. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. har haft en god ekonomisk utveckling med en starkare tillväxt, en snabbare produktivitetsökning och en högre sysselsättning än omvärlden. Att i allmänna ordalag nu påtalat behovet av att genomföra strukturrationaliseringar är inte förvånade. De goda resultat uppnått är resultat av ständigt förändringsarbete. Företagens ansvar vid strukturrationaliseringar är stort, men det är också en statlig, regional och lokal uppgift att säkerställa att förändringar sker på ett bra sätt för såväl individ som samhälle. Medel för detta finns inom snart sagt alla politikområden. Några konkreta exempel är att ett av syftena med att slopa arvs- och gåvoskatten var att underlätta generationsskiften i företag, att regeringen nu har den samlade innovationsstrategin Innovativa och att har regeringens uppdrag att säkerställa att nödvändiga resurser för arbetsmarknadspolitiska insatser fördelas efter regionala förutsättningar.
frs · GS12993 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:992 om tillväxtbefrämjande åtgärder i , 993 om arbetsmarknaden i och 994 om konkurrens från låglöneländerna har ställt tre mycket lika frågor till finansminister , näringsminister och till mig. Frågorna rör eventuella förändringar vid . Ansvarsfördelningen inom regeringen är så fördelad att jag ska besvara frågorna. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. har haft en god ekonomisk utveckling med en starkare tillväxt, en snabbare produktivitetsökning och en högre sysselsättning än omvärlden. Att i allmänna ordalag nu påtalat behovet av att genomföra strukturrationaliseringar är inte förvånade. De goda resultat uppnått är resultat av ständigt förändringsarbete. Företagens ansvar vid strukturrationaliseringar är stort, men det är också en statlig, regional och lokal uppgift att säkerställa att förändringar sker på ett bra sätt för såväl individ som samhälle. Medel för detta finns inom snart sagt alla politikområden. Några konkreta exempel är att ett av syftena med att slopa arvs- och gåvoskatten var att underlätta generationsskiften i företag, att regeringen nu har den samlade innovationsstrategin Innovativa och att har regeringens uppdrag att säkerställa att nödvändiga resurser för arbetsmarknadspolitiska insatser fördelas efter regionala förutsättningar.