ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111165 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1165 av () till justitieminister om bodelning och skadestånd med anledning av brott I samband med en äktenskapsskillnad ska enligt 9kap. 1§ makarnas egendom fördelas genom bodelning. Efter avräkning för skulder fördelas makarnas gemensamma tillgångar dem emellan. innehåller ingen bestämmelse som hindrar att ett skadestånd som maken dömts att betala med anledning av brott inom familjen beaktas vid skuldtäckningen och således dras av från mannens tillgångar. Kvinnan försätts på det här sättet i en sämre situation. Det finns en möjlighet att jämka bodelningen om en hälftendelning med hänsyn till omständigheterna i övrigt är oskälig. En möjlighet till jämkning ger emellertid ingen garanti för att så sker. anser att en skuld till staten som avser utbetald brottsskadeersättning till familjemedlem orimligen kan beaktas vid skuldtäckningen och att detta måste tydliggöras i lag. Med anledning av det ovan sagda har jag följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att ett utdömt skadestånd med anledning av brott inom familjen inte påverkar den bodelning som sker i samband med en äktenskapsskillnad?
fr · GS111166 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1166 av () till justitieminister om ett otryggt samhälle Centrala uppgifter för rättsväsendet är att skipa rättvisa och att återupprätta brottsoffret. Att utreda brott, gripa och lagföra gärningsmannen är rättsstatens första och viktigaste skyldighet gentemot brottsoffren. anmäls över 20000 fall av misshandel och grov misshandel mot kvinnor. Att män misshandlar kvinnor i dagens demokratiska samhälle är en skam. Våldet över lag och särskilt det mot kvinnor har blivit allt grövre. Alltfler kvinnor känner sig rädda och hotade. Färsk statistik visar att brottsoffrens förtroende för polisen är i botten och att endast ett fåtal av alla kvinnor i som utsätts för sexuella övergrepp anmäler brottet. Påfrestningarna för de redan utsatta kvinnorna som anmäler brott är för höga. Hoten mot unga vittnen ökar. Brottsofferjourer runtom i landet har märkt en råare och hårdare attityd bland unga. Alltfler uttrycker en rädsla för att vittna vid rättegångar. Vi lever i ett otryggt samhälle med en rättsstat som inte kan anses leva upp till sitt namn. Med anledning av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga: Avser ministern att vidta åtgärder så att kvinnor kan känna sig trygga i samhället?
fr · GS111167 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1167 av () till justitieminister om pepparsprej har länge prioriterat frågan om hjälpmedel för kvinnor som lever med överfallshot. Under åren 1993@1997 bedrevs försök med att förse hotade och förföljda personer med pepparsprej i självförsvarssyfte. Men försöket gav dåliga resultat. Få kvinnor utnyttjade möjligheten att disponera sprejen. Som en av orsakerna härför angavs att kvinnorna inte kunde beviljas vapenlicens då det "fanns brister i den skyddade personens vandel". Innehav av pepparsprej förutsätter att tillstånd därtill meddelats av polismyndighet. Annat innehav utgör vapenbrott, 9kap. menar att dispens för licenstvånget när det gäller pepparsprej borde kunna beviljas i många fall. För de flesta ter det sig stötande att en utsatt kvinna, som räddar sitt eget liv genom att bruka pepparsprej mot en förövare, döms för olaga vapeninnehav om hon inte beviljats vapenlicens . I många andra länder är pepparsprej inte tillståndspliktigt. Med anledning av det ovan sagda har jag följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att göra det möjligt för kvinnor att inneha pepparsprej i självförsvar?
fr · GS111168 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1168 av () till justitieminister om besparingar inom kriminalvården Regeringen har lagt ett kraftigt sparbeting på kriminalvården. Det sker trots ett stort behov av förbättringar av både anstalternas säkerhet och vården. Rent konkret innebär neddragningarna att personalen kommer att minska runtom i landet. I till exempel drabbas häktet av en minskning på 25 tjänster och personalen på oroas av att vårduppdraget inte ska kunna genomföras i tillräcklig omfattning. Kriminalvården behöver stärkas på flera områden, det visar förra sommarens rymningar om inte annat. Trots det tvingas kriminalvården till neddragningar runtom i hela landet, neddragningar som riskerar kvaliteten på både vården och säkerheten. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att utveckla och stärka kriminalvården så att sparbetinget inte påverkar verksamheten negativt?
fr · GS111169 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1169 av () till statsrådet om ställning inom IT-området Siffror som kom från Eito, Observatory, visar att blir sämre och sämre på IT-området. låg vi i världstoppen när det gäller antalet bredbandsuppkopplade hushåll, men har rasat till en sjundeplats. Ungefär en tredjedel av de svenska hushållen är uppkopplade medan , som är i topp, har uppkopplade hushåll. Även när det gäller övrig tillväxt på IT-området sackar efter och vi har legat under övriga tillväxt i rad. Kort sagt, är definitivt på väg att förlora sin ledande ställning på IT-området. Vad gör då regeringen för att motverka detta? Jo, regeringen fryser de som kommunerna blivit lovade till bredbandsutbyggnad. Regeringen bedriver en svag näringspolitik och talar om skattehöjningar. Jag kan konstatera att detta inte är åtgärder som ger vårt land ett tillväxtvänligt klimat. Detta är inte heller åtgärder som kommer att göra världsbäst på IT-området. Därför vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att återigen göra världsbäst på IT-området?
fr · GS111170 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1170 av () till statsrådet om infrastrukturpengar till Beslutet från har kommit att i inte får tillverka deras nästa mellanklassbil, utan den tillverkningen kommer att hamna i . Detta trots regeringens genomförda åtgärder att flytta infrastrukturpengar till och att ändra inriktningen av forskninganslaget. Utifrån att dessa åtgärder inte hjälpte borde det vara på sin plats att återbörda infrastrukturpengarna till de projekt som de var menade från början. Med utgångspunkt från detta vill jag fråga infrastrukturminister när pengarna för infrastrukturinvesteringarna i flyttas tillbaka till planerade projekt.
fr · GS111171 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1171 av () till statsrådet om rätt till heltid "Heltid en rättighet, deltid en möjlighet" är ett mål som slogs fast på 2001. Det har fortfarande inte blivit verklighet och det är främst kvinnorna som drabbas. Tyvärr är inte de offentliga arbetsgivarna något föredöme. Jag anser att det nu är nödvändigt att på allvar överväga en lagstiftning om rätt till heltid. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta för att heltid ska bli en rättighet.
fr · GS111172 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1172 av () till statsrådet om organdonationer Enligt aktuell statistik väntade 517 personer i på en ny njure. Beräkningar visar att en enda njurtransplantation sparar ca jämfört med kostnaden för dialysvård. Även om antalet anmälningar till donationsregistret ökar så är väntetider till transplantation fortfarande orimligt långa med långvarigt lidande för individen och stora kostnader för sjukvården. Donationer från levande handlar om njurdonation. Frågan om vem som får donera anges i gällande lagstiftning till släkting eller annan närstående. I den information som via hemsida lämnas under "Livsviktigt" står dock följande: "är det även möjligt att acceptera sådana donationer från andra människor än nära släktingar och vänner." Trots denna vidgade beskrivning nekas en svårt njursjuk man i transplantation genom donation från en vän. Vare sig myndigheter, sjukvårdens företrädare eller rättsliga instanser svarar på frågan hur begreppet "en vän" definieras i detta sammanhang. Den information som lämnas av under "Livsviktigt" inger självklart förhoppningar hos svårt sjuka människor. Jag är medveten om att ansvarig minister inte kan kommentera ett enskilt ärende. Men här synes det finnas oklarheter i lagstiftningen. Det är ju helt orimligt att en svårt sjuk människa ska behöva bedriva en rättslig process för att få möjlighet att överleva. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lagstiftningen kring vem som får donera blir tydlig och inte lämnar utrymme för godtycklig bedömning?
fr · GS111173 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1173 av () till vice statsminister om åtgärder mot spelmissbruk Spelberoende är ett växande problem och risken är att det ökar när alltfler spelformer erbjuds via både spelombud och Internet. Regeringen har ett stort ansvar när det gäller konsekvenserna av spelmissbruk, eftersom staten äger det största spelbolaget i . gjorde 2003 en vinst på 4,7miljarder kronor. avsatte en jämförelsevis mycket liten summa @ , vilket ju inte ens är av vinsten @ för att minska spelberoendet. ansåg att det behövdes satsningar på 40@50 miljoner kronor för att stävja spelmissbruket. Före detta finansministern motiverar denna fortsatt låga nivå, eftersom han anser att det inte finns utredning och tillräckliga forskningsresultat om behandlingsmetoder för att öka satsningarna. Det är viktigt att pengarna mot spelmissbruk används på ett effektivt sätt, men det får inte hindra utvecklingen. Vi har redan nu flera behandlingsmetoder och behandlingshem som var dag hjälper många till självhjälp. Är inte det tillräckligt för ? Tills forskningen om nya metoder finns måste man satsa mer, , på de behandlingar som finns. Vilka åtgärder avser vice statsministern att vidta för att inte fler ska drabbas av spelmissbruk medan han väntar på att utredningen ska bli klar?
fr · GS111174 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1174 av () till vice statsminister om resurser för åtgärder mot spelmissbruk Spelberoende är ett växande problem och risken är att det ökar när alltfler spelformer erbjuds via både spelombud och Internet. Regeringen har ett stort ansvar när det gäller konsekvenserna av spelmissbruk, eftersom staten äger det största spelbolaget i . gjorde 2003 en vinst på 4,7miljarder kronor. avsatte en jämförelsevis mycket liten summa @ , vilket ju inte ens är av vinsten @ för att minska spelberoendet. ansåg att det behövdes satsningar på 40@50 miljoner kronor för att stävja spelmissbruket. Före detta finansministern motiverar denna fortsatt låga nivå, eftersom han anser att det inte finns tillräckliga forskningsresultat om behandlingsmetoder för att öka satsningarna. Det är viktigt att pengarna mot spelmissbruk används på ett effektivt sätt, men det får inte hindra utvecklingen. Vi har redan nu flera behandlingsmetoder och behandlingshem som var dag hjälper många till självhjälp. Är inte det tillräckligt för ? Tills forskningen om nya metoder finns måste man satsa mer, , på de behandlingar som finns. Vilka åtgärder avser vice statsministern att vidta för att åtgärder mot spelmissbruket ska få erforderliga resurser redan nu?
fr · GS111175 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1175 av () till näringsminister om Saabfabriken i Den långa tävlingen mellan och Rüsselsheim om den kommande mellanbilstillverkningen förlorades av . Regeringens fem-i-tolv-paket räckte inte. Många anställda på och anställda av underleverantörer i regionen, befinner sig nu i stor oro. En oro som delas av stora delar av invånare. Uppenbarligen fortsätter tävlingen och enligt GM-ledningen står nästa avgörande 2010. Regeringen lovade i sitt fem-i-tolv-paket åtgärder med satsningar på infrastruktur och forskning som verkar, om det kan uttryckas så, än viktigare att de snabbt kommer i gång och färdigställs. Dessutom har regeringen nu på sig att vidta ytterligare åtgärder för att stärka det svenska näringslivet så att i står som vinnare 2010. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de anställda inom och hos dess underleverantörer ska känna trygghet i att regeringen snabbt genomför de löften som är utfärdade och att det vidtas ytterligare åtgärder som stärker det svenska näringslivets konkurrenskraft?
fr · GS111176 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1176 av () till statsrådet om bistånd till palestinska kvinnor Det palestinska samhället är liksom andra samhällen i präglat av starka patriarkala strukturer. Männen dominerar det politiska livet. Kvinnorna blir tidigt mödrar och tvingas stanna hemma. Många kvinnor kan inte slutföra sin utbildning. Män slår sina hustrur. Kvinnor är diskriminerade på de flesta områden i samhällslivet. Kvinnorna har svårt att organisera sig. Likafullt organiserades en demonstration på internationella av kvinnoorganisationen @ en organisation som samarbetar med den svenska organisationen till kvinna. Detta samarbete har varit framgångsrikt. Svenskt bistånd ska verka för ett rättighetsperspektiv. När de fem biståndsmålen för den svenska biståndspolitiken försvann och ersattes med två (och kvinnoperspektivet inte uttryckligen nämndes bland dessa två) i och med att propositionen Gemensamt ansvar antogs är det av yttersta vikt att projekt som inte kommer bort i hanteringen. Jag vill fråga biståndsministern: Avser ministern att understödja samarbetet mellan Kvinna till kvinna och och andra likartade projekt i eller andra delar av ?
fr · GS111177 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1177 av () till utrikesminister om kvinnors säkerhet i Enligt en omfattande rapport från framgår det med all önskvärd tydlighet att kvinnor i det av USA-alliansen ockuperade lever under synnerligen osäkra förhållanden. Kvinnors situation var osäker redan under tid vid makten, då de utsattes för direkt könsrelaterat våld. Situation har inte blivit bättre under den nuvarande ockupationen. Kvinnor utsätts för våldtäkt, blir mördade eller kidnappade. Kvinnor tas ofta som gisslan. Exemplen på övergrepp mot kvinnor är grova och omfattande. Frivilligorganisationer som arbetar med kvinnors rättigheter löper risk att utsättas för våldsangrepp. Det finns inte ens ett formellt skydd i någon irakisk lagstiftning. Denna genomsyras av en diskriminerande syn på kvinnor. Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att i FN och EU verka för att dessa båda internationella organisationer i sina kontakter med framhåller att det i den nya irakiska konstitution som håller på att utarbetas måste innehålla ett förbud @ med åtföljande tillämpning @ mot alla former av diskriminering av kvinnor?
fr · GS111178 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1178 av () till statsrådet om båtbottenfärger som läcker gift i är användningen av båtbottenfärger kraftigt reglerad av hänsyn till den känsliga miljön. visar en ny undersökning av forskare vid vid att färger som marknadsförs som miljövänliga i själva verket läcker gift som är farligt för flera av de organismer som lever i . En del av dem är lika giftiga, eller till och med giftigare, än traditionell kopparfärg. Mot bakgrund av den senaste tidens varningsrapporter om det allvarliga läget i menar jag att denna försäljning måste stoppas . Det bräckta vattnet i har låg salthalt vilket innebär att relativt få arter klarar av att leva där. Miljön är känslig för ytterligare påfrestningar som läckage från båtbottenfärger. Om en nyckelart, till exempel blåstång, försvinner finns det ingen annan tång som kan ersätta dess roll i ekosystemet. Min fråga är: Hur kommer statsrådet att agera i den här frågan?
fr · GS111179 · 2005-03-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1179 av () till försvarsminister om värnpliktiga I debatten före och efter försvarsbeslutet med dess neddragningar har fokus riktats på orterna och de anställda. Mycket litet har handlat om de värnpliktigas situation. De unga personer som gör värnplikt har blivit uttagna till militär pliktutbildning. Många av dem har tänkt anmäla sitt intresse för utlandstjänstgöring och inte minst med tanke på sådana uppdrag har de givetvis räknat med att få slutföra sin utbildning med så bra innehåll som möjligt och få sitt slutbetyg. En del värnpliktiga har ryckt in på förband som står inför nedläggning. Trots nedläggningsbeslut genomför vissa förband utbildningen av de värnpliktiga på ett bra sätt. På andra platser har nedläggningsbeslutet mycket hårt drabbat de värnpliktiga. Bland annat har medinflytandefrågorna, informationen och utbildningen under kaserntid starkt försämrats. Detta innebär att många värnpliktiga inte får den utbildning som avsetts och som de planerat för. Sämre utbildning kan också påverka slutbetyget i befattningen. Därför vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att säkerställa att de värnpliktiga på nedläggningsförband får en fullgod utbildning?
fr · GS111180 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1180 av () till justitieminister om påföljder vid brott mot totalförsvarsplikten är det långt ifrån alla i en årskull som måste eller får möjligheten att göra sin militärtjänst. var det av alla män i åldern 18@20 år som gjorde lumpen och i försvarsbeslutet som togs i slog man fast att större tyngd ska läggas vid frivillighet. Trots detta straffas fortfarande unga män som av någon anledning uteblir eller avviker från tjänstgöringen. Enligt Brås statistik dömdes 62 personer för brott mot totalförsvarsplikten. Av dessa fick 52 personer fotboja och 10 personer dömdes till fängelse. Detta är orimliga påföljder med tanke på hur försvinnande få som tas ut till värnplikttjänstgöring och det allt större inslaget av frivillighet. Mot bakgrund av det ovan sagda önskar jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka initiativ avser justitieministern att ta för att se över de orimliga påföljderna för brott mot totalförsvarsplikten, som fängelse och fotboja?
fr · GS111181 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1181 av () till justitieminister om överbeläggningar på våra fängelser Narkotikan på våra fängelser är ett stort hinder för att vi ska kunna få en kriminalvård värd namnet. Beslagen av olika droger har ökat , även om det under korta perioder blivit bättre. Men trenden pekar åt samma håll, åt fel håll. har regeringens treåriga satsning på narkotikafria fängelser utvärderats av och det har visat sig att insatserna tyvärr är långt från tillräckliga. Ett skäl till detta är överbeläggningen, som bland annat innebär att långtifrån alla interner kan erbjudas behandling i något av de påverkansprogram som ska finnas på anstalterna. kommer dessutom uppgifter om att ska spara ytterligare pengar och besparingarna går ut över personalen, som @ i bästa fall @ skulle kunnat hjälpa till att motivera de intagna till drogfrihet. Tidningen , som ges ut av , konstaterar i nr 1/2005 att det finns risk för att gått "rakt i sjön". Det är uppenbart att samarbetet mellan kriminalvård, frivilligorganisationer, socialtjänst med mera har stora brister. Den så kallade eftervården fungerar uselt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieminister vad han avser att göra med anledning av kritiken från .
fr · GS111182 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1182 av Per () till statsrådet om förföljelse av kristna irakier i hemlandet Mer än 2000 kristna assyrier/syrianer/kaldéer beräknas ha kommit till efter fall. De får regelmässigt avslag av och hotas att tvingas tillbaka till . Detta är helt otillständigt och en stor skam för . De kristna i förföljs och diskrimineras för sin tros skull. De är fredlösa i och har därför skäl till att få uppehållstillstånd i . Bönestund hölls i Jonneskyrkan i för den kidnappade svensk-irakiske kristdemokraten , som hotas med avrättning av islamistiska terrorister. Kristna assyrier/syrianer/kaldéer berättade under mötet hur deras folk dödas, hotas och diskrimineras i det kaotiska . Bilden de gav mig var tydlig. När inte ens shiamuslimers säkerhet kan tryggas lämnas de kristna utan trygghet och säkerhet för sina liv. Barn berättade hur de tvingades delta i muslimsk undervisning och religionsutövning i skolorna. Alla kvinnor löper risken att ofredas. En ung kvinna förklarade hur en kvinna i hennes egen bekantskapskrets hade kidnappats, våldtagits och sålts vidare som slavinna. En ung manlig läkare berättade att hans hustru dödats när hon i egenskap av läkare försökte rädda skadade efter ett terrorangrepp. De kristna folken i tvingas nu allt oftare att betala en särskild skatt så länge de inte konverterar till islam. De är fredlösa i sitt hemland. Avser statsrådet att låta kristna irakiska medborgare få stanna i ?
fr · GS111183 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1183 av () till statsrådet om om asylmottagandet Regeringen har fått skarp kritik från angående hur man har hanterat asylmottagningen och hur interna arbete har varit strukturerat. Kritiken har bland annat riktats mot att målsättningen om sex månaders handläggning inte har uppnåtts varvid människor fått vänta i osäkerhet och ångest. Enligt rapporten från har verket till och med struntat i denna målsättning och kört efter egna rutiner. De långa handläggningstiderna är inte bara ett problem för de individer som sökt asyl utan har även belastat skattebetalarna med i onödan. Det är pengar som skulle ha kunnat gå till utbildning eller vård i stället. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åtgärda de av påpekade bristerna i asylmottagandet?
fr · GS111184 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1184 av () till utrikesminister om lag om angrepp på aviserar ånyo att man avser lagstifta om att automatiskt angripa militärt om förklarar sig självständigt, vilket inte avser att göra, eftersom man agerar inom ramen för ett-Kina-politiken. Denna så kallade anti-secession law avses att behandlas och antas av Folkkongressen . Lagen vore i flera avseenden allvarlig. Den trappar upp spänningen mellan och och oron för framtiden bland det demokratiska invånare. Lagen indikerar en automatik i agerande, vilket i en krissituation riskerar att allvarligt och snabbt eskalera situationen. Lagen öppnar också för att på egen hand avgöra vad som anses vara självständighetssträvanden från sida. Det är uppenbart att just nu iakttar hur omvärlden reagerar på landets signaler gentemot . måste tillsammans med EU-länderna entydigt markera mot denna av aviserade lagstiftningen. Vad avser utrikesministern att göra för att markera att aviserade anti-secession law inte är acceptabel?
fr · GS111185 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1185 av () till utrikesminister om upptrappade hot mot Ledningen för vill att folkkongressen, som avslutar sitt långa möte , ska anta en lag som syftar till att förhindra alla försök från sida att förklara sig självständigt. De exakta formuleringarna i lagförslaget har ännu inte offentliggjorts. Det kan i värsta fall tyda på att är på väg att överge den nuvarande politiken, det vill säga att inte officiellt erkänna som en självständig nation, men passivt acceptera öns självstyre. På demonstrerade tusentals människor mot lagförslaget. Rädslan är stor att lagen ska bereda väg för en militär attack mot . Återigen använder hot om våld gentemot . Det är oacceptabelt! All diskussion om återförening mellan och måste ske på demokratisk grund och med respekt för människors i val uttryckta vilja. Vilka konkreta åtgärder avser utrikesminister att vidta för att markera att inte tolererar att hotar med eller använder militärt våld mot ?