ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121122 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1122 om utländska transportfordon har frågat mig vad jag avser att göra för att tillse att nödvändiga dispenser ges så att erforderlig mängd utländska fordon kan användas i för att transportera stormfällt virke. Först och främst vill jag understryka att stormkatastrofen är en mycket prioriterad fråga för regeringen. Redan har flera åtgärder vidtagits för att underlätta transporterna av stormfälld skog, till exempel undantag från kör- och vilotidsreglerna, dispenser rörande högsta tillåten bruttovikt för tunga fordon och nedsättning av farledsavgifter. Med cabotage menas att ett transportföretag tillfälligt utför inrikestransporter i ett annat land än där företaget är etablerat. De bestämmelser om godscabotage som gäller inom EU är relativt komplicerade och återfinns i rådets förordning (EEG) 3118/93. I princip råder fritt godscabotage inom EU för de "gamla medlemsstaterna". Vid anslutningen av de tio "nya EU-medlemsstaterna" gavs dock dessa endast rätt till gradvis tillträde till cabotagemarknaden inom EU. Varken åkare från de gamla EU-medlemsstaterna eller åkare från dessa nya EU-medlemsstater får utföra inrikes transporter på varandras territorier. Behovet av fler timmerbilar i är stort. De ca 1500 svenskregistrerade timmerekipagen anses inte vara tillräckligt många för att kunna forsla bort de stormfällda träden . Behovet av ytterligare timmerekipage är mer än tillfälligt varför cabotagereglerna inte är tillämpliga. Regeringen har därför beslutat om en förordning som ger tillfälligt undantag från bestämmelserna om trafiktillstånd och särskilt tillstånd för att bedriva inrikestransporter för utländska åkare enligt yrkestrafiklagen. Undantag gäller åkerier som är etablerade inom EU och som transporterar rundvirke och har ett gemenskapstillstånd.
frs · GS121123 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1123 och 1149 om otillräcklig infrastruktur samt 1143 om utbyggnad av har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att bristande och otillräcklig infrastruktur, särskilt E20, inte ska förhindra nödvändiga investeringar i näringsliv. har även ställt en likartad fråga till . Därutöver har också frågat mig om jag, med tanke på erfarenheten från , är villig att ge positiva besked om en tidigare utbyggnad av genom innan det är för sent för att rädda arbetstillfällen vid exempelvis i . Först vill jag klargöra att det är jag som ansvarar för infrastrukturen och därför besvarar jag alla tre frågorna. Min tolkning är att samtliga frågor berör E20 genom och därför har jag valt att besvara frågorna i ett svar. När det gäller påståendet om väg 73 och regeringens sena agerande i samband med nedläggningen i så stämmer det inte. Regeringen hade beslutat om att påbörja en utbyggnad av väg 73 långt innan nedläggningsbeskedet från . angav i regeringsförklaringen att väg 73 skulle prioriteras och att en utbyggnad skulle påbörjas . Jag har tidigare vid ett antal tillfällen svarat på frågor om E20 genom som ställts av . Som måste vara väl medveten om har frågorna och därmed svaren varit lika varandra. Jag föredrar därför att svara på frågorna om infrastruktur i i ett vidare perspektiv. Tillgängliga resurser kommer alltid att vara mindre än behov och förväntningar på åtgärder vilket i sin tur kräver tuffa prioriteringar. Jag menar att regeringen har en mycket ambitiös och väl avvägd satsning på vägnätet i hela och för innebär det stora insatser i närtid. Jag anser därför att diskussionen om eventuellt nya investeringsprojekt eller omprioriteringar av gällande projekt får vänta till nästa revideringstillfälle av planerna.
frs · GS121124 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1073 om vikten av kritiskt granskande medier och 1124 om SVT:s kampanj och regeringens utrikespolitik har frågat mig hur jag avser att tydliggöra den syn på demokrati, yttrandefrihet och fristående massmedier för den italienska regeringen med anledningen av protester angående aktuella kampanj Fri television. har frågat utbildnings- och kulturminister om ministern avser att framföra en protest mot agerande med anledning av samma kampanj. Frågan har överlämnats till mig och jag har valt att besvara båda frågorna i ett sammanhang. Bakgrunden är lanserade kampanj, Fri television där bland annat den italienska premiärministern förekommer. Med anledning av denna kampanj kallades ambassadör i upp till italienska , och ambassadör i besökte utrikesrådet för politiska frågor för att framföra kritik mot inslaget. Vid båda dessa tillfällen har det med stor tydlighet klargjorts att inte på något sätt kan påverka innehållet i svenska medier. Dessutom har principerna för den svenska pressfriheten noggrant redovisats. Något ytterligare klargörande bedömer jag inte vara nödvändigt.
frs · GS121125 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1125 om ambassadörsutnämningar i har frågat mig hur jag avser att agera för att kunna återgå till det betecknar som en tradition att samråda med oppositionen om vem som kommer att utses att företräda vid våra viktigaste utlandsmyndigheter. Det är naturligt att samma metoder används vid tillsättandet av cheferna för våra utlandsmyndigheter som för andra chefstillsättningar i staten, där det inte förekommer någon regelmässig förhandsinformation. Det kan ha funnits tillfällen, exempelvis i samband med nära förestående riksdagsval, då regeringen funnit det lämpligt att informera oppositionen om en enskild chefstillsättning utomlands. Att tala om detta i termer av en tidigare tradition är dock inte korrekt. UD:s beredning av förslag till chefsutnämningar syftar till att få till stånd en professionell och transparent utnämningsprocess. Chefstjänsterna lyses ut internt inom och Sida, så att alla som vill har möjlighet att söka dem. Vid urvalet läggs särskild tonvikt på UD:s chefskriterier, där kraven och förväntningarna på cheferna klargörs. Efter beredning på tjänstemannanivå lämnas för varje befattning förslag på lämpliga kandidater till departementsledningen, som föreslår regeringen den kandidat som man anser bäst motsvarar befattningens krav. Jag bedömer att den rådande ordningen fungerar väl och ser inga skäl att etablera några ytterligare rutiner.
frs · GS121126 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1126 om situationen för politiska fångar i iranska fängelser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta, inom EU eller andra internationella forum, för att säkerställa de politiska fångarnas säkerhet samt för att den iranska regimen ska upphöra med den kränkande behandlingen av desamma. Regeringen delar frågeställarens oro över rapporterna om förföljelse och trakasserier av den politiska oppositionen och om tortyr av fängslade. Efter parlamentsvalen , då de flesta reformvänliga kandidaterna hindrades från att delta, har det skett en försämring av MR-situationen i flera avseenden, inte minst vad gäller yttrandefriheten. Vi verkar, både enskilt och inom ramen för EU:s särskilda MR-dialog, för att ska respektera de mänskliga rättigheterna. Ett trojkabesök planeras till för att diskutera en fortsättning av dialogen. EU har sedan MR-dialogen inleddes regelbundet offentligt uttalat sin oro över MR-situationen i genom att anta rådsslutsatser. Jag vill påminna om de senaste slutsatserna från , i vilka särskild oro uttrycktes för situationen för de medborgerliga och politiska rättigheterna, rätts- och fängelsesystemet och tortyr. I detta sammanhang vill jag också nämna att EU var medförslagsställare till resolutionen om MR-situationen i som antogs i . Till de förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal mellan och som återupptagits finns ett antal politiska krav kopplade. Ett av dem är respekt för de mänskliga rättigheterna. Jag kommer att verka för att ett ikraftträdande av avtalet ska bli möjligt först när redovisat framsteg på samtliga områden. kommer fortsatt att följa händelseutvecklingen i och vi kommer att, inom ramen för såväl EU och FN, verka för att upprätthåller respekten för de mänskliga rättigheterna.
frs · GS121127 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1127 om stopp för plågsamma jaktmetoder har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att förhindra grymma och plågsamma jaktmetoder. Bakgrunden till fråga är en illegal jakt på järv med hjälp av snöskoter där järven drivits och körts över av snöskoter samt skjutits på. Problemen med illegal jakt på rovdjur och de grymma jaktmetoder som ibland används i samband med sådan jakt uppmärksammades i prop. 2000/01:57 om sammanhållen rovdjurspolitik . Regeringen konstaterade i propositionen att olaglig jakt på bland annat järv förekommer i stor omfattning och att grymma metoder ofta används vid sådan jakt. Regeringen föreslog i propositionen att samarbetet mellan polis, åklagare och länsstyrelse skulle fördjupas för att förebygga jaktbrott avseende rovdjur. Länsstyrelserna skulle i ökad omfattning låta bevaka områden där risken för jaktbrott bedömdes som stor. Särskilda medel anvisas numera för dessa ändamål och för att polisen ska kunna öka utredningsinsatserna beträffande grova jaktbrott vad gäller rovdjuren. Efter förslag i den nämnda propositionen höjdes minimistraffet för grovt jaktbrott till lägst sex månaders fängelse. Vid bedömningen av om ett jaktbrott är grovt ska särskilt beaktas om brottet avser ett särskilt skyddsvärt vilt. Inte minst mot bakgrund av beslut om delmål för bland annat järvstammen torde illegal jakt på järv regelmässigt bedömas som grovt brott. Vid bedömningen av om ett jaktbrott är grovt ska även beaktas om det utförts med en särskilt plågsam jaktmetod. I propositionen uppmärksammas just den jaktmetod tar upp i sin fråga, nämligen att rovdjur förföljs med snöskoter innan de dödas. Regeringen uttalade att sådana inslag i ett jaktbrott i regel är att anse som särskilt plågsamma. Det är mycket beklagligt om det bedrivits jakt efter järv på det sätt som beskriver i sin fråga. Som framgår ovan har det vidtagits en rad åtgärder för att förhindra såväl illegal jakt efter rovdjur som användning av plågsamma jaktmetoder. Några ytterligare åtgärder är inte aktuellt att vidta.
frs · GS121128 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1128 om krafttag mot tjuvfisket i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa det olagliga fisket i . Regeringens ambition är att komma till rätta med de allvarliga problem som finns när det gäller ett stort antal fiskbestånd och en ansvarsfull fiskepolitik måste bygga på försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. I detta sammanhang är en fungerande kontroll av stor betydelse. När det gäller samarbete mellan och genomförs årliga möten där fiskerikontrollen i följs upp och vidareutvecklas. har både och prioriterat frågan om illegalt fiske i och båda länderna avsätter stora resurser för att förbättra fiskerikontrollen. Operativa åtgärder är bland annat att svenska fiskefartyg som avser fiska i ska innan och efter avslutat fiske i området anmäla den avsedda fiskeansträngningen. Vidare ska fartyg med en längd från 15meter eller mer vara försedda med sändare för automatisk överföring av information om fartyget via satellit. har stramat upp sin fiskerikontroll ytterligare och har dragit in fiskelicenser, utdelat böter och konfiskerat fångster. Rapporter visar att den utökade fiskerikontrollen har haft en god effekt. Den skärpning av straffskalan i fiskelagen som infördes förväntas även den att bidra till att ytterligare begränsa det olagliga fisket. Min avsikt är att se till att detta viktiga arbete fortsätter genom fler samordnande kontrollaktiviteter mellan länderna samt att åtgärder vidtas för att effektivisera kontrollen ytterligare i syfte att stoppa det olagliga fisket.
frs · GS121129 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1129 om kompensationsersättning till det fjällnära jordbruket har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ska omfattas av den förhöjda kompensationsersättningen. I samband med genomförandet av den jordbrukspolitiska reformen 2005 höjs kompensationsbidraget för vall och betesmarksarealer i de mindre gynnade områdena. Höjningen omfattar alla delar av landet där denna ersättning lämnas. Inom de fjällnära områdena är denna höjning av ersättningsnivån särskilt stor, vilket motiveras av de speciella svårigheter som är förknippade med att driva jordbruk i dessa områden. Det fjällnära området har i detta sammanhang definierats som kommuner med gräns mot . Det kan inte uteslutas att det finns närliggande kommuner med besvärliga förutsättningar för att bedriva jordbruk, som inte inkluderas i den ovannämnda avgränsningen. Detta kan till exempel gälla . Jag avser att ytterligare analysera om den i samband med reformen valda avgränsningen bör justeras. Jag vill också i detta sammanhang understryka att höjningen av kompensationsbidraget inte är det enda som regeringen gör för att förbättra villkoren för det fjällnära jordbruket. På uppdrag av regeringen pågår inom ett arbete med att utarbeta en strategi för det fjällnära jordbruket. Uppdraget ska rapporteras till regeringen .
frs · GS121130 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1130 om barn som avvisas utan sina föräldrar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att inte ska skilja minderåriga barn från sina föräldrar genom att avvisa barnen till hemlandet. I frågan hänvisas till ett antal fall i där asylsökande familjer har splittrats genom att föräldrarna har lämnat sina barn och därefter gömt sig. För det fall asylsökande barn överges av sina föräldrar har att anmäla detta till . har därefter att utreda möjligheten att återförena barnen med deras föräldrar. Om detta inte låter sig göras ska i samråd med utreda var barnen bäst kan placeras. Denna placering kan ske till exempel hos någon släkting eller annan närstående, antingen i eller i barnens hemland. När och bedömer var barnen ska placeras har de att ta hänsyn till barnens bästa. Jag har förtroende för att myndigheterna tar detta sitt ansvar. Jag har mot bakgrund av vad som redogjorts för ovan ingen avsikt att ta initiativ till någon ändring i nuvarande ordning.
frs · GS121131 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1131 om brister i studiemedelssystemet har frågat mig vad jag avser att göra för att åtgärda brister som upptäcks i studiemedelssystemet. Det senaste studiemedelssystemet infördes . Det ligger i sakens natur att det tar lite tid innan systemets effekter helt kan utvärderas. Vi följer noggrant studiestödssystemet och dess effekter. Flera justeringar har redan genomförts och andra är på väg. tar upp frågan om en förändrad återbetalningstid för låntagare som börjar studera igen efter det att återbetalningen påbörjats. En studerande som tar nya lån efter att han eller hon påbörjat återbetalningen av tidigare tagna studielån kan redan med dagens regler ansöka om att få en ändrad återbetalningstid. Bestämmelsen om att den studerande själv måste ansöka om att få en ny återbetalningstid infördes av respekt för låntagarens egen beslutanderätt över återbetalningen av sina studielån. CSN har på regeringens uppdrag gjort en uppföljning av studiestödsreformen. Det har bland annat visat sig att effekterna av att en återbetalningstid står fast även efter nyupplåning kan innebära stora förändringar av årsbeloppet. Detta kan i vissa fall medföra en orimlig återbetalning för den enskilde. Låntagare kan kontakta CSN för att ansöka om en ny återbetalningstid. Vi ser nu över hur återbetalningstiden kan justeras för den enskilde på ett enklare sätt.
frs · GS121133 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1133 om ekonomiskt stöd till arbetslösa har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ändra reglerna som ger rätt till aktivitetsstöd. framhåller att det är angeläget att arbetslösa snabbt kan få nytt arbete. Han menar att det i många fall behövs en utbildning för att detta ska vara möjligt. Med utgångspunkt i ett aktuellt exempel i anser att nuvarande regler kan vara ett hinder. Det gäller Industripoolen, en organisation med ett 60-tal medlemsföretag. Organisationen har hjälpt ett antal arbetslösa till nytt jobb men för andra arbetslösa krävs först en utbildning. Sökande har inte fått utbildning eftersom arbetsförmedlingen inte beviljat just dessa personer arbetsmarknadsutbildning utan prioriterat invandrare, långtidsarbetslösa och ungdomar. Jag tror att det är vikigt att komma ihåg att det finns många olika vägar till utbildning och finansieringsformer av densamma. Det ordinarie utbildningsväsendet erbjuder utbildning och där finns oftast möjlighet att få studiestöd i form av studiebidrag och studiemedel. I betänkandet Omställningsavtal @ Ett aktivare stöd vid uppsägning (SOU 2002:59) framhålls att det är skillnader i uppgifter mellan omställningsavtalen och arbetsmarknadspolitiken. Omställningsavtalen är ett komplement och genom omställningsavtalen beräknas belastningen på arbetsmarknadspolitiken minska. Inom omställningsavtalet mellan och finns medel avsatta för exempelvis utbildning av dem som omfattas av avtalet. Med de begränsade resurser som finns inom arbetsmarknadspolitiken för till exempel arbetsmarknadspolitiska program har regering och riksdag framhållit att arbetsförmedlingarna ska prioritera personer med en svag ställning på arbetsmarknaden som invandrare, långtidsarbetslösa och ungdomar. Risken är annars att deras arbetslöshet ytterligare förlängs. Mot bakgrund av vad som sagts ovan finner jag inte skäl att föreslå andra prioriteringar i valet av vem som ska erbjudas arbetsmarknadspolitiskt program.
frs · GS121134 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1134 om barnbyn bevarande har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att den nationellt och internationellt erkända kunskaps- och forskningsresurs som barnbyn utgör ska kunna bevaras och utvecklas. I likhet med anser jag att barnbyn genom unika insatser bidragit till att utveckla en progressiv barn- och ungdomsvård. Jag som minister har emellertid ingen möjlighet att påverka enskilda beslut som fattas på nivå. Jag vill dock understryka att utvecklingen av den sociala barn- och ungdomsvården är en viktig fråga för regeringen. En parlamentarisk kommitté har tillkallats med uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. I utredningens uppdrag ingår bland annat att se över behandlande insatser inom både öppenvård och slutenvård. En annan viktig del i uppdraget är att fundera över hur vetenskaplig kunskap och kompetens inom området kan utvecklas. Jag är den första att hålla med om vikten av kunskap och forskning på det sociala området. Det är viktigt att följa med i utvecklingen och beakta den forskning som utvecklas både nationellt och internationellt. Regeringen arbetar på olika sätt för att stärka kompetens- och kunskapsutvecklingen inom , bland annat genom att bidra med nationellt stöd till enheten metoder i socialt arbete, IMS, på . På regeringens uppdrag har tagit fram programmet Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom . Med utgångspunkt från detta program pågår nu ett arbete i bred samverkan mellan aktörer på området. Vidare pågår det såväl inom och som vid de forsknings- och utvecklingsenheter som är knutna till ett arbete som syftar till att skapa bättre förutsättningar för att utveckla, följa upp och utvärdera olika behandlingsmetoder och insatser i barn- och ungdomsvården. Jag är övertygad om att man i detta arbete beaktar de erfarenheter och den kunskap som barnbyn bidragit med.
frs · GS121135 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1135 om säkerhetsavstånd till vindkraftverk har frågat mig hur jag avser att se över säkerhetsavståndet mellan vindkraftverk och bostadsområden. Frågan är ställd mot bakgrund av dels att två rotorblad gått sönder på ett vindkraftverk, dels den omfattande utbyggnad av vindkraftverk som planeras. har antagit ett ambitiöst planeringsmål för vindkraftsproduktion som uppgår till . En sådan vindkraftsutbyggnad bör kunna underlättas och stimuleras genom en framsynt planering hos statliga och kommunala myndigheter. Regeringen har därför givit länsstyrelserna i uppdrag att i samarbete med berörda kommuner och i dialog med berörda intressen utarbeta ett planeringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar. Resultaten av arbetet kommer att blir ett väsentligt underlag för kommunernas planeringsarbete och i tillståndsprövningen av enskilda projekt enligt och . Länsstyrelserna ska redovisa resultatet av uppdraget vad avser landområden och för havsområden . Som stöd för den fortsatta planeringen har vidare pekat ut ett stort antal områden som myndigheten bedömt vara av riksintresse för vindkraft, det vill säga områden som är särskilt lämpliga för elproduktion. När det gäller frågan om skyddsavstånd mellan bostadsbebyggelse och vindkraftverk är det så att det inte finns några av eller regeringen rekommenderade minsta avstånd. Däremot har utarbetat en handbok prövning av vindkraftsanläggningar. Av denna framgår att översiktsplanering och detaljplanering innefattar en samlad lämplighetsbedömning för etablering av vindkraftverk intill bebyggelse och att kommunerna i sin översiktsplan eller vindkraftspolicy kan ange vilka avstånd som kommunen anser vara rimliga. De visuella frågorna utgör numera en väsentlig utgångspunkt för bedömningen. Rimligt minsta avstånd kan i detta sammanhang enligt vara . Vad avser säkerhetsfrågor anger att det har förekommit att rotorblad lossnat under stormförhållanden men att behovet av skydd vid bostäder normalt uppfylls genom att ett respektavstånd upprättas, som inkluderar ljud- och skugghänsyn. Sammanfattningsvis anger att avståndet mellan vindkraftverk och bostäder lämpligen bör bestämmas av kommunen med utgångspunkt ibland annat lokala förutsättningar samt verkens och anläggningens storlek. Jag vill också nämna att inga personskador inträffade vid den olycka som berörs i frågan. Jag har erfarit att säkerheten vid anläggningen var god. De två vingar som bröts av hänger kvar på tornet med stålvajrar. Detta är en säkerhetsåtgärd som vidtas för att inte allvarliga olyckor ska kunna ske. Jag har också erfarit att i har inga personskador på närboende eller förbipassande konstaterats i samband med vindkraftsolyckor. Jag finner inte anledning att med utgångspunkt i den fråga ställt göra någon annan bedömning än den gjort enligt ovan.
frs · GS121137 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1137 om resurser till polisutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att har resurser att utbilda tillräckligt med poliser för att åtminstone balansera kommande pensionsavgångar. Regeringen utlovade i regeringsförklaringen efter valet att 4000 nya poliser skulle utbildas . Vi ser redan nu att det löftet kommer att infrias. Den sammanlagda utbildningstakten är nu uppe i ca 1000 poliser . Enligt beräkningar har satsningen på polisen resulterat i att det totala antalet poliser nu uppgår till ca 17300. Som mycket väl känner till är det en ökning med närmare 1200 poliser på bara och det utgör naturligtvis ett betydande resurstillskott för polisorganisationen. En viktig diskussion är hur den långsiktiga bemanningen av polisen ska se ut. kommer det, enligt prognos, att finnas drygt 18300 poliser i . I sammanhanget är det viktigt att också beakta åldersstrukturen inom polisen. På vissa orter är medelåldern bland poliser mycket hög och det är nödvändigt att en generationsväxling kommer till stånd. Regeringens satsning på att utbilda fler poliser är också av den anledningen viktig. Antalet studerande på grundutbildningen måste anpassas till det behov som det finns av nya poliser. Självfallet tas prognosen för pensionsavgångar med i sådana beräkningar.