ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11685 · 2005-01-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:685 av () till statsrådet om effekter av friåret "Friåret kommer att slå mot grupper som redan ligger." Citatet kunde ha varit från en centerpartist som ogillar införandet av det så kallade friåret, men kommer från en anställd på arbetsförmedlingen. Bakgrunden är att arbetsförmedlingarnas utrymme för praktikplatser och starta-eget-bidrag minskar ordentligt när det så kallade friåret införs. Detta är bedömningen som chefen på arbetsförmedlingen i gör. Friåret tar resurser från åtgärder som används till de mest utsatta grupperna. Praktikplatser och andra stödåtgärder minskar men också starta-eget-bidragen. "Det blir inte ett stopp men en rejäl inbromsning", enligt chefen på arbetsförmedlingen i som intervjuats av tidningen . Friåret har beskrivits som en åtgärd som inte ska kosta någonting, men för de människor som inte får sina berättigade praktikplatser, starta-eget-bidrag och andra stödåtgärder består kostnaden av en minskad chans att få komma ut på arbetsmarknaden igen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga för att införandet av friåret inte ska drabba personer som annars skulle ha fått praktikplats, starta-eget-bidrag eller andra stödåtgärder?
fr · GS11686 · 2005-01-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:686 av () till statsrådet om likabehandling av kommunala och enskilda förskolor Enskilda förskolor är ett viktigt inslag i förskoleverksamheten. Det är viktigt att varje familj får chans att hitta en lösning som passar det enskilda barnet. Det är därför en viktig kvalitetsfråga att enskild förskoleverksamhet får samma förutsättningar att driva verksamhet som , om verksamheten uppfyller de krav som ställs i övrigt. I råder brist på förskoleplatser. För att komma till rätta med detta utgår ett särskilt stimulansbidrag. Bidraget går emellertid enbart till kommunala verksamheter. Enskilda förskolor som genom utbyggnad hjälper till att lösa platsbristen får inget bidrag. Det är ett exempel av flera på hur enskilda förskolor inte får samma behandling som . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att privata och kommunala förskolor ska få likvärdiga villkor?
fr · GS11687 · 2005-01-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:687 av () till utbildnings- och kulturminister om brådskande utbildning i posttraumatiskt stressyndrom har jag i ett flertal anföranden i kammaren försökt uppmärksamma bristen på utbildning vad gäller posttraumatiskt stressyndrom. Vi har , genom Asienkatastrofen, på ett brutalt sätt blivit påminda om hur viktigt det är att människor som arbetar på skolor, inom sjukvård, socialtjänst och polis har kunskap om posttraumatiskt stressyndrom. Vid ett seminarium , som Röda Korset anordnade om just posttraumatiskt stressyndrom, samtalade jag bland annat med personer som arbetar med sfi-utbildning. De sa att om de vetat hur detta syndrom fungerade hade de lagt upp utbildningen för invandrade på ett helt annat sätt. Man förstod nu också varför en del människor betett sig på ett visst sätt. Andra vittnade om behov av akut hjälp till ungdomar i invandrartäta områden. Alla har vi också sett och berörts av de apatiska flyktingbarnen. Hela den offentliga sektorn borde, enligt min mening, få åtminstone kortare utbildning för att vid kriser, katastrofer och även i det vardagliga arbetet kunna förstå och hjälpa på ett bra sätt. Vi i har inte tagit utbildning i posttraumatiskt stressyndrom på allvar . Jag vill därför fråga utbildningsministern hur ministern avser att gå vidare för att få in detta viktiga ämne i utbildningar.
fr · GS11688 · 2005-01-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:688 av () till socialminister om ansvaret för funktionshindrade Ledningen för protesterar i politisk enighet mot det inomkommunala utjämningssystemet för kostnaderna för funktionshindrade. Att kommunerna skickar pengar mellan sig ger inte mer pengar till de funktionshindrade, det har däremot gett mycket stora svängningar i kostnader för enskilda kommuner från till ett annat menar . Vilket ger konsekvenser för annan verksamhet som barn- och äldreomsorg som får anpassa sig till nya ekonomiska villkor med mycket kort framförhållning. Slutsatsen enligt är att staten måste ta det finansiella ansvaret för de funktionshindrade, eftersom de funktionshindrade ska ha samma rättigheter i hela landet. Kommer statsrådet att ta initiativ till en förändring av finansieringen för handikappreformen som bättre tillgodoser de funktionshindrades lika rätt till stöd i hela landet?
fr · GS11689 · 2005-01-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:689 av () till jordbruksminister om förstärkt konsumentskydd vid köp av endast flygbiljett Resegarantilagen gäller för privatperson vid köp av paketresa, till exempel resa och inkvartering eller någon av dessa i kombination med någon aktivitet. Härigenom ges ett minimiskydd om resan av någon anledning inte blir av, till exempel att resebolaget försatts i konkurs. Många resenärer väljer dock, i allt högre utsträckning än tidigare, att resa på egen hand och köper då enbart flygbiljett. Denna förändring av resemönster märks särskilt bland ungdomar. I sådana fall, och när till exempel ett reseföretag försatts i konkurs, har jag erfarit att den enskilde resenären i princip inte haft någon möjlighet till ersättning för utebliven resa. Detta är självklart ett stort problem för enskilda som drabbas, vilket bland annat påtalats av konsumentvägledare. Jag har också ett aktuellt exempel då ett bolag gick i konkurs och där dalfolk blev drabbade på ett olyckligt sätt. Det verkar vara nödvändigt att förstärka konsumentskyddet för personer som köper endast flygbiljett och att alla resenärer ges ett likvärdigt skydd. Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidta för att resenärer som köper endast flygbiljett ska få likvärdig kompensation som resande som åker på så kallad paketresa?
fr · GS11690 · 2005-01-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:690 av () till statsrådet om tågförbindelser Stockholm@Västmanland är en viktig region för hela landet och en tillväxtmotor vars betydelse inte kan underskattas. är ett befolkningstätt område med en alltmer integrerad arbets- och studiemarknad. Arbetspendlingen mellan till exempel och har ökat starkt. Trots att av landets tågresor sker i östra har inte investeringarna varit i paritet med behoven. En fortsatt vidareutveckling av kollektivtrafiken i är vidare nödvändig för att få en mer integrerad arbetsmarknad och därmed klara behov av arbetskraft och tillgången till högre utbildning för alla dem som av olika skäl inte kan byta bostadsort. En sådan regionförstoring genererar i sin tur både fler arbetsresor och fler privatresor. Det är nödvändigt att staten tar sitt ansvar för att möjliggöra detta. är tvärtom tågtrafiken i norra ansträngd. SJ:s indragningar har lett till att de tåg som återstår mellan och , och i är fullsatta. Pendlare tvingas stå i gångarna. Det skadar tilltron till möjligheterna att färdas , och därmed också regionens och landets möjligheter att utvecklas. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tågtrafiken mellan och ska fungera och därmed också utvecklingen i och landet?
fr · GS11691 · 2005-01-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:691 av () till statsrådet om bedömningar om Det är fler och fler människor från som söker asyl i . De allra flesta får avslag på sin asylansökan, bara en liten grupp har beviljats asyl på grund av sin politiska verksamhet. Vi vet att har stora sociala och ekonomiska problem. Vi vet att regeringen gick hårdhänt fram mot oppositionen så sent som . Det finns också en problematik i landet som handlar om de människor som har armenisk etnicitet. Det råder fortfarande krig, om än under vapenvila, mellan och . Vi vet också att inte har en ambassad på plats i , vilket innebär att i våra bedömningar av landet är fullständigt hänvisat till andras kunskap. Med tanke på att många människor söker sig till för att få en och med tanke på att beviljar ytterst få människor från asyl blir min fråga följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GS11692 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:692 av () till näringsminister om frihandel med Sedan flodvågskatastrofen drabbade länderna kring har människor i såväl erbjudit konkret hjälp som samlat in rekordstora belopp i bistånd till de drabbade nationerna. Människors vilja att hjälpa är stor och bistånd med fortsatt stöd kommer sannolikt att vara nödvändigt . Vi vet att de länder som är ekonomiskt starkare kommer att ha det lättare i det mödosamma arbetet med att återuppbygga de delar som har blivit utsatta för naturkatastrofen. Att har blivit ett starkt land beror till stor del på den omfattande handeln med omvärlden. Handel, turism och öppenhet kommer att fortsätta vara viktiga vägar som leder landet framåt. kan underlätta återuppbyggnaden genom viktiga biståndsinsatser men också tillse att möjligheter att fortsätta utveckla samhället är de bästa. I det sammanhanget är den europeiska unionens tullar på den thailändska exportindustrin ett bekymmer och konkreta hinder. Bortom de akuta hjälpinsatserna måste det också underlättas för en långsiktig återhämtning. och våren pågår en omförhandling av EU:s allmänna tullförmånssystem. Frihandel har alltid ett stort värde och mot bakgrund av naturkatastrofen är det särskilt angeläget att nu riva hinder för handeln, utvecklingen och uppbyggnaden av . Avser ministern att verka för att ges en utsträckt frihandel inom ramen för EU:s allmänna tullförmånssystem?
fr · GS11693 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:693 av () till näringsminister om tullar på import från och Efter flodvågskatastrofen i har människor i såväl erbjudit konkret hjälp som samlat in rekordstora belopp i bistånd till de drabbade nationerna. Människors vilja att hjälpa är stor och solidariteten med de utsatta är stark. Dessvärre kommer den solidariteten inte alltid till lika starkt uttryck i EU:s handelspolitik. Precis dagarna före flodvågskatastrofen antog EU förordningen 2272/2004 om tullar på import av kumarin från och . Tullar på handeln underlättar knappast för och att bygga upp välfärden i länderna. Tullar på de drabbade ländernas exportindustri är heller inte den lämpligaste politiska markeringen från den europeiska unionens sida. Tullar innebär en ytterligare exkludering av länderna i som aldrig är önskvärd @ allra minst efter tsunamivågens förödelse. I stället är nu den omvända handelspolitiken betydligt mer konstruktiv och hjälpsam: att verka för att öppna den europeiska marknaden för handel med länder som och . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Avser ministern att verka för att EU:s tullar på import av kumarin från och avskaffas?
fr · GS11694 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:694 av () till näringsminister om frihandel med katastrofdrabbade länder i Det är en imponerande medmänsklighet och givmildhet som européer i allmänhet och svenskar i synnerhet visat i handling efter flodvågskatastrofen i . Frivilligorganisationer, företag och enskilda människor har ställt upp med omfattande belopp och stort engagemang för att bistå katastrofarbetet. Statens bistånd spelar också en viktig roll i arbetet. Vi vet att de länder som är ekonomiskt starkare kommer att ha det lättare i det mödosamma arbetet med att återuppbygga de delar som har blivit utsatta för naturkatastrofen. Att till exempel har blivit ett starkt land beror till stor del på den omfattande handeln med omvärlden. Handel, turism och öppenhet kommer att fortsätta vara verktygen som leder länderna i framåt. Så bortom de akuta och ytterst angelägna insatserna är det också angeläget att riva hinder för en mer långsiktig återhämtning. och våren kommer EU:s allmänna tullförmånssystem att omförhandlas. Frihandel är alltid det önskvärda och mot bakgrund av tsunamikatastrofen är det nu särskilt angeläget att riva hinder för handeln, utvecklingen och uppbyggnaden av länderna i . Därför måste det i de pågående förhandlingarna om EU:s allmänna tullförmånssystem och i EU:s handelpolitiska diskussioner vara angeläget att driva konkreta krav på ökad frihandel med de länder som drabbats av naturkatastrofen. Avser ministern att verka för att EU avskaffar tullar och stärker frihandeln med de katastrofdrabbade länderna i ?
fr · GS11695 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:695 av () till statsrådet om läkemedel för rökavvänjning Det är svårt att sluta röka. betonade i sitt betänkande Hälsa på lika villkor att tobaksbruk inte är följden av en frivillig konsumtionsvana, utan att nikotin är en drog som ger snabb tillvänjning. Rökning betecknas av WHO som en kronisk återfallssjukdom. Nikotinläkemedel lindrar abstinensen och fördubblar möjligheten att lyckas sluta röka. En studie visar att rökstopp vid 60, 50, 40 respektive ökade den genomsnittliga livslängden med tre, sex, nio respektive . Det är därför glädjande att () har beslutat att subventionera Zyban, som används för att underlätta rökstopp och rökavvänjning. Men Zyban är ett andrahandsmedel på grund av potentiellt allvarliga, men ovanliga, biverkningar. Zyban ska bara användas då nikotinläkemedel inte visat sig fungera. Men är det omöjligt att ens pröva om det finns skäl för att låta ett receptfritt läkemedel för rökavvänjning omfattas av läkemedelsförmånerna. har nämligen LFN en föreskrift sägs att receptfria nikotinläkemedel är undantagna från möjligheten att prövas av LFN. Man har alltså inte ens rätt att pröva möjligheterna att förbättra folkhälsan i genom att subventionera nikotinläkemedel. Gör statsrådet mot denna bakgrund bedömningen, med tanke på folkhälsan, att det är rimligt med detta undantag för receptfria läkemedel för rökavvänjning?
fr · GS11696 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:696 av () till statsrådet om väntetider till strålbehandling har genomfört en studie av cancersjukvården i . Av de 40 kliniker som granskats visar det sig att väntetiderna från remiss till dess att strålbehandling inleds inte är acceptabla. Väntan är så lång att den innebär en risk för patienterna. Bröstcancerpatienter har fått vänta efter operation men det finns patienter som till och med har fått ge sig till tåls i tre hela månader. Detta drabbar naturligtvis även de närstående. Vid granskningstillfället hade Jubileumskliniken på Sahlgrenska 400 patienter i kö för strålning. Liknande problem har kliniken i där väntetiderna trots dubbel förtur är . Det finns mycket som fungerar bra inom vården @ men väntetiderna med alla risker och all oro är förödande. Med en dålig höftled kan man vänta på behandling men cancer är ofta en mer aggresiv sjukdom som behöver behandlas snabbt. En vårdgaranti för cancer borde handla om rätt till vård inom eller två. har ministern svarat att någon nationell cancerplan blir det inte. En annan minister svarade att inom ramen för sitt tillsynsansvar följer den fortsatta utvecklingen men är granskningen utförd. Tingens ordning är fortfarande oacceptabel. Något måste göras. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att väntetiderna inom cancervården ska minska?
fr · GS11697 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:697 av () till statsrådet om vård av unga tjejer Dagarna innan julhelgen besökte jag behandlingshemmet i . Liljendal är det enda öppna behandlingsalternativet, i offentlig regi, för unga tjejer som hamnat snett i tillvaron. () har, på grund av dålig beläggning, beslutat att lägga ned hemmet. fick jag träffa två fantastiskt engagerade människor som arbetar i verksamheten och en av de tjejer, med väldigt trasig och tragisk bakgrund, som på Liljendal äntligen tycks sig ha hittat en början till trygghet i livet. Jag får en bild av en vård där staten tar en allt mindre del av kostnaden för platserna på behandlingshemmen, där kraven på de privata alternativen är mycket lägre än på de offentliga, där lagen om sluten vård (LSU) "äter upp" insatserna enligt lagen om vård av unga (LVU) men framför allt en vård där de unga tjejerna hamnar i skymundan för killarna. Chefen för behandlingshem, som Liljendal sorterar under, säger följande: "Tjejerna hörs inte lika mycket som pojkarna. De varken rånar eller misshandlar. De skär sig i stället, de utsätts för sexuella övergrepp, de drogar sig i det tysta, de matvägrar eller hetsäter, de lever i skuggan av pojkarna." Min fråga till ministern är: Vad är ministern beredd att göra för att alla dessa unga tjejer ska kunna få hjälp till ett värdigare liv?
fr · GS11698 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:698 av () till statsrådet om digital mobbning i skolan Digital mobbning kan ske i olika former. Det kan handla om att skicka hotfulla eller kränkande meddelanden via SMS eller mejl, att förtala en person via sändlistor eller på hemsidor och diskussionsforum på Internet. Mobbaren kan skriva kränkande saker i offrets gästbok. Mobbaren kan också använda sin egen eller tredje persons hemsida för att förtala offret. Det kan också handla om att förnedra en person genom att ta bilder med kameramobiler till exempel i duschen och sedan lägga ut dessa bilder på Internet eller sätta upp dem på skolan. För den som är utsatt för digital mobbning är det svårt att få hjälp. Polisanmälan leder ingen vart eftersom "det inte går att bevisa vem som tryckte på knapparna". Ett annat juridiskt hinder är att påföljden för det anmälda brottet måste vara fängelse för att polisen ska kunna kräva att få uppgifter om bland annat IP-nummer från serveransvarig. En skillnad gentemot den mobbning som "traditionellt" sker i skolmiljön, är att IT-mobbningen kan bedrivas som mobbaren är anonym. Den digitala mobbningen sker inte heller i ett begränsat fysiskt rum och den är därför ännu svårare att upptäcka och störa. För att kunna motarbeta digital mobbning krävs att de vuxna har både kunskaper och en vilja att se mobbningen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bekämpa digital mobbning i skolan?
fr · GS11699 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:699 av () till justitieminister om digitalt förtal Digitalt förtal kan ske i olika former. Det kan handla om att skicka hotfulla eller kränkande meddelanden via sms på anonyma mobiltelefoner med kontantkort eller mejl, att förtala en person via sändlistor eller på hemsidor och diskussionsforum på Internet. Förtalaren kan skriva kränkande saker i offrets gästbok. Förtalaren kan också använda sin egen eller tredje persons hemsida för att förtala offret. Det kan också handla om att förnedra en person genom att ta bilder med kameramobiler till exempel i duschen och sedan lägga ut dessa bilder på Internet eller sätta upp dem på skolan. För den som är utsatt för digitalt förtal är det svårt att få hjälp. Polisanmälan leder ingen vart eftersom "det inte går att bevisa vem som tryckte på knapparna". Ett annat juridiskt hinder är att påföljden för det anmälda brottet måste vara fängelse för att polisen ska kunna kräva att få uppgifter om bland annat IP-nummer från serveransvarig. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bekämpa digitalt förtal?
fr · GS11700 · 2005-01-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:700 av () till statsrådet om fuskåkning Inom kollektivtrafiken är det ett problem med människor som inte betalar för sin resa. Dessutom har fuskåkare börjat organisera sig på bland annat och erbjuder människor försäkring mot att behöva betala tilläggsavgifter. Fuskåkningen och kontrollen kostar trafikbolagen stora belopp . För att stävja fuskåkningen har bolagen möjlighet att kontrollera och ta ut en tilläggsavgift från dem som ertappas utan färdbevis, men kontrollen kostar stora pengar. För exempelvis i uppgick kostnaderna för kontrollverksamheten till . resulterade de inbetalda tilläggsavgifterna i inkomster om . Sammanlagt kostar fuskåkandet ca i uteblivna biljettintäkter. Ifall intäkterna från tilläggsavgifterna inte täcker kostnaden för kontrollverksamheten innebär det att de som gör rätt för sig och betalar biljetten får betala för fuskåkarna. har försökt att höja avgiften men fått avslag av på den nivå de anser sig behöva för att hjälpligt täcka kostnaderna. Trafikbolagen borde själva äga rätten att besluta om avgifter eftersom det är de och deras resenärer som drabbas av fuskåkningen. är det dock inte trafikbolagen som avgör nivåerna utan ansvaret ligger centralt hos som befinner sig långt ifrån verksamheten. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kollektivtrafikbolag ska få möjlighet att själva besluta om tilläggsavgifter i kollektiv persontrafik?
fr · GS11701 · 2005-01-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:701 av () till socialminister om kommunernas betalningsansvar för LSS lades propositionen Utjämning av vissa kostnader för stöd och service till funktionshindrade fram - en proposition vilken hade till syfte att utjämna skillnader i kostnaderna mellan olika kommuner för insatser enligt LSS. Det finns stora geografiska skillnader och vissa orter har många personer med svåra funktionshinder på grund av att särskilda behandlingshem eller boenden är koncentrerade till eller bara finns på vissa orter. I propositionen föreslogs det att särskilda införanderegler skulle införas under perioden 2004@2006 och att skulle följa upp LSS-insatserna på individnivå. Vi kan nu konstatera att det föreslagna utjämningssystemet inte tycks ha löst problemen med vilken kommun som ska ta det ekonomiska ansvaret för funktionshindrade med LSS-insatser och som är placerade i annan kommun än hemkommunen. Ett aktuellt exempel på detta är den uppblossade striden mellan och . Det handlar om personer med funktionshinder som nu anser att ska ta över kostnadsansvaret för vilket skulle innebära en kostnadsökning för kommun med ca . kommun anser att därmed bryter ett ingånget avtal. Jag vill mena att detta tyvärr inte är en enskild företeelse utan är alltför vanligt förekommande. Min fråga till socialministern är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att klargöra betalningsansvaret när det gäller placeringar enligt LSS utanför hemkommunen?
fr · GS11702 · 2005-01-12 00:00:00 — Fråga 2004/05:702 av () till statsrådet om samhällets ansvar för personer som behöver strålningsskydd och vård Det svenska samhällets skyddsnät för de medborgare som inte kan vistas i vanliga miljöer där elektromagnetiska fält och högfrekvent strålning brister. Här skildras kort ett aktuellt och autentiskt fall: Efter att ha levt som en internflykting i sitt eget land , utan att få i princip någon hjälp från samhället, såg en 19-årig elöverkänslig pojke en chans till förbättring genom att resa till . Han hade då levt ensam i en husvagn , ute i den västernorrländska skogen. Han är egentligen skriven i , men där kan han inte leva på grund av strålningen. Myndigheterna och landstingen i de båda länen har varit handlingsförlamade och inte förmått ge honom vård eller besökt honom, trots att han varit allvarligt sjuk, ensam, utan försörjning och mycket, mycket försvagad. Han kan inte själv uppsöka ett sjukhus på grund av strålningsexponering. fick vi som följt hans tragiska fall veta att han är akut och svårt sjuk och har lagts in på ett sjukhus i . Hans mamma har fått åka ned och sannolikt måste hon ta hem pojken till igen. Hans liv hänger på en skör tråd. Det blir alltfler i vårt land som hamnar i liknande situationer. Vad avser statsrådet att göra @ akut och @ för att personer, som den beskrivna pojken, ska kunna bo strålningsskyddat och få den vård de behöver?