ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121311 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1311 om möjligheter till övning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skjutfältet i kan utnyttjas mera till den övningsverksamhet som krävs i stället för att göra nya stora investeringar. I den proposition om Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43) som överlämnades till , konstaterade regeringen att övnings- och skjutfälten är en central resurs. Detta för att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva den befintliga insatsorganisationen och en framtida insatsorganisation med de förhållanden och inriktningar som då kan råda. Detta innebär att Försvarsmakten nu och behöver övnings- och skjutfält med skilda naturtyper, terrängförhållanden i övrigt och som är belägna i alla delar i landet för att möjliggöra utbildning och övning också i olika klimattyper. har behandlat frågan om skjutfält vid olika tillfällen. I försvarsutskottets betänkande Vissa organisationsfrågor i Försvarsmakten (bet. 2000/01:FöU10) underströk exempelvis utskottet den stora betydelse och de gynnsamma förutsättningar för övning och skarpskjutning som finns på skjutfält. I enlighet med försvarsutskottet har regeringen tidigare konstaterat att skjutfält utgör ett av de så kallade dimensionerande skjutfälten och är som sådan en nödvändig resurs för utbildning och övning, bland annat för artillerifunktionen. Inget annat enskilt skjutfält kan exempelvis användas för utvecklingen av så kallad långräckviddig förmåga. När det sedan gäller vilka övnings- och skjutfält som skulle vara aktuella att använda för utbildning och övning av förband för internationell tjänst vill jag främst peka på fyra större fält i . Dessa är , Enköpingsfältet, Häradsfältet i och Utö pansarskjutfält i . Tillsammans kommer dessa fyra fält att vara tillräckliga för de internationella ändamålen. Flera av fälten har dessutom tidigare använts för utbildning och övning av större förband än vad som är aktuellt för de internationella förbanden. När det gäller investeringar kan man generellt säga att investeringar som krävs för att myndigheten ska kunna uppnå ställda mål för utbildnings- och övningsverksamheten i första hand är en myndighetsfråga. I detta sammanhang är det som ansvarar för sådana investeringar på Försvarsmaktens uppdrag. När den beräknade utgiften överstiger ska överlämna frågan till regeringen för prövning. Enligt vad jag har erfarit har Försvarsmakten inga planer på investeringar i Häradsfältet utanför . Mot ovanstående bakgrund kan jag konstatera att fattat beslut om inriktningen för de dimensionerande skjutfälten. De fält som finns är tillräckliga för de internationella ändamålen. Jag anser därför inte att det finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS121312 · 2005-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1312 om digital-tv och hörselskadade har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se till att sköter sitt uppdrag att ge landets konsumenter fullgod information. Bakgrunden till frågan är att de hörselslingor som många hörselskadade använder för att lättare kunna ta del av tv-programmen i vissa fall behöver kompletteras för att ljudet ska bli bra när tv-mottagaren förses med tilläggsutrustning. Detta är känt och gäller inte enbart för digital-tv-boxar utan även för till exempel videobandspelare eller satellit-tv-mottagare. Information om hörselslingor och hur de kan behöva kompletteras finns exempelvis på . (Ku 2004:04) har till uppgift att förbereda övergången från analoga till digitala marksändningar, vilket bland annat innebär att planera och samordna information till allmänheten om omläggningen. Kommissionen ska också medverka till att information om särskilda konsumentbehov förs vidare till dem som utvecklar produkter och tjänster. Frågeställaren uppger att inte har haft någon kontakt med kommissionen. Enligt vad jag inhämtat har kommissionen haft kontakt med företrädare för , såväl genom personlig kontakt som via e-post. kommer kommissionen också att vända sig till ett stort antal organisationer som företräder konsumenter med särskilda behov för att få deras synpunkter på vad som behöver ske med anledning av digital-tv-omläggningen.
frs · GS121313 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1313 om musikkonservatoriet i har frågat statsrådet om han ämnar agera för att påbyggnadsutbildningarna vid musikkonservatoriet i ska kunna fortsätta. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag vill först nämna att jag besvarat en fråga i samma ärende. Mitt svar till ansluter därför till vad jag då anförde. Regeringen har beslutat uppdra åt att utbetala statsbidrag till ett antal kommunala påbyggnadsutbildningar och anvisat för ändamålet. Bland dessa finns påbyggnadsutbildningarna musik och konstnärlig dans vid musikkonservatoriet i med som huvudman. Uppdraget från regeringen innebär att det är som beslutar om den närmare fördelningen av utbildningsplatser och statsbidragens storlek. Det förslag som den nu avvecklade samrådsgruppen för utveckling av påbyggnadsutbildningar lämnade till , innebar att kostnadsnivån på likartade utbildningar utjämnades och i de flesta fall reducerades. En stram hållning vid bedömningen av vad som är godtagbara och rimliga kostnadsnivåer har varit en utgångspunkt vid samrådsgruppens överväganden om vilka utbildningar som kunde vara lämpliga att omfattas av statlig finansiering. Det har inte varit syftet att värdera eller inkludera gymnasiala utbildningar i denna process. Som en följd av förändrade förutsättningar kan givetvis huvudmannen för viss påbyggnadsutbildning komma att behöva vidta olika förändrings- och rationaliseringsåtgärder. Det är möjligt för en huvudman att tillskjuta ytterligare medel, utöver eventuellt statsbidrag, för en utbildningsverksamhet denne bedömer som angelägen att bedriva i en viss form. Genom till exempel samverkan med andra kommuner och olika avnämare kan också finansieringen av ett utbildningsutbud som svarar mot olika gemensamma, lokala eller regionala behov underlättas. Med hänvisning till regeringens tidigare beslut finner jag inga skäl att vidta någon ytterligare åtgärd.
frs · GS121314 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1314 om självförsvarsutbildning i skolan har frågat vad jag kan göra för att självförsvarsutbildning ska bli tillgänglig för elever i skolan. Våld på grund av kön förekommer i olika sammanhang och måste bekämpas. Det är helt oacceptabelt att flickor och kvinnor blir utsatta för sexuella övergrepp i skolan eller någon annanstans eller att de är rädda för att gå ut ensamma. Arbetet för jämställdhet och demokrati är en viktig del av skolans verksamhet. Jämställdhetsmålen finns formulerade i skollagen, läroplanerna och kursplanerna. I skollagen stadgas att den som verkar inom skolan ska särskilt främja jämställdhet mellan könen samt aktivt motverka alla former av kränkande behandling (1kap. Regeringen har genomfört flera åtgärder för att stödja skolornas arbete med värdegrundsfrågor och för att motverka kränkande behandling och sexuella trakasserier. Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling uppdraget att ta fram ett referensmaterial för att främja och intensifiera skolornas och kommunernas jämställdhetsarbete. Materialet Hur är det ställt? Tack, ojämt! ger en bakgrund till köns- och maktskillnader i skolan och samhället och visar hur könsordningen skapas och upprätthålls. Alla kommuner och skolor fick information och material . För att stärka och stödja kommunernas kompetens på jämställdhetsområdet har regeringen avsatt medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner för jämställdhet (genuspedagoger). Genom utbildningen ska deltagarna få kompetens att genomföra förändringar i förskolans och skolans jämställdhetsarbete. Ambitionen är att det ska finnas en sådan person i varje kommun 2005. har 255 genuspedagoger från sammanlagt 145 kommuner utbildats. avsattes för insatser att stärka flickors självförtroende och ge möjlighet till bland annat självförsvarsträning. Sammanlagt har 49 projekt tilldelats medel. En utvärderingsrapport från visade att de projekt som i högsta grad bidragit till att påverka och förändra skolans vardag är de som tog ett helhetsgrepp om både flickors och pojkars självförtroende som man ökade lärarnas medvetenhet och elevernas delaktighet. Självförsvarsträning är inte främst en uppgift för skolan. Däremot ska skolan bidra till ett ökat självförtroende hos både flickor och pojkar samt att stödja kunskap och insikt om genussystemets konsekvenser hos både elever och de vuxna i skolan. En annan väg är att lyfta fram vilka strukturer som finns i skolan och i samhället som möjliggör fördelningen av makt och inflytande samt att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete riktat även mot pojkar och män.
frs · GS121315 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1315 om kommunala nyval har frågat vice statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att underlätta för kommuner att lösa problem som kan uppkomma vid förändrade eller oklara majoritetsförhållanden i en kommun. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Ett tänkbart sätt att lösa problem som uppstår på grund av oklara eller förändrade majoritetsförhållanden skulle kunna vara att ordna nyval eller extraval av fullmäktige. Som frågeställaren själv anför så är det inte möjligt men det ingår i uppdrag att överväga frågan om kommunala extraval (dir. 2004:96). Jag vill därför avvakta utredningens ställningstaganden på denna punkt. Det finns dock möjligheter att, inom nuvarande lagstiftning, hantera en del av de problem som kan uppstå vid förändrade majoritetsförhållanden i en kommun eller i ett landsting. 10a§ kommunallagen (1991:900) stadgas att fullmäktige kan återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i en nämnd om de politiska majoritetsförhållandena skiftar i kommunen. Om det bildas nya politiska koalitioner i fullmäktige kan alltså nämndernas sammansättning ändras så att de avspeglar majoritetsförhållandena i fullmäktige. En utvärdering som regeringen låtit göra visar också att denna möjlighet har utnyttjats vid ett flertal tillfällen sedan bestämmelsen infördes 1994. Jag ser mot bakgrund härav inget behov av att vidta ytterligare åtgärder i frågan.
frs · GS121317 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1317 om åldersbestämning av flyktingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att migrationsmyndigheterna ska följa sina egna och andra myndigheters riktlinjer och råd vad gäller åldersutredningar. Jag är förhindrad att uttala mig i ett enskilt fall, men vill framhålla följande. Migrationsmyndigheterna kan initiera en åldersutredning om en asylsökande saknar identitetshandlingar och dennes ålder är av betydelse för ärendets bedömning. Vid denna utredning, såväl som vid all annan utredning som är aktuell i ett ärende som rör en eventuell minderårig, har myndigheterna att arbeta utifrån principen om barnets bästa. Myndigheterna har därvid bland annat att ta hänsyn till att ärenden som rör ensamkommande barn ska handläggas skyndsamt. I detta sammanhang har myndigheterna även att bedöma om en medicinsk åldersbestämning ska göras utöver den åldersutredning som görs i övrigt. Vilka undersökningar som bör ingå i en eventuell medicinsk åldersbedömning redogörs för i de allmänna råd som har publicerat. Allmänna råd innehåller rekommendationer om hur en författning kan eller bör tillämpas och utesluter inte andra sätt att uppnå de mål som avses i författningen. I detta sammanhang har jag förtroende för att myndigheterna i de enskilda fallen gör de avvägningar vad gäller utredningarnas omfattning som är försvarbart utifrån barnens bästa.
frs · GS121318 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1318 om demokratin i Somaliland har frågat mig vad jag avser att göra för att stödja den demokratiska utvecklingen i Somaliland inför de stundande parlamentsvalen. Jag vill, som i tidigare frågesvar, framhålla att Somaliland utgör en del av , som föll sönder under inbördes strider . pågår en freds- och försoningskonferens om inom ramen för den subregionala organisationen . Det som inger förhoppning, i förhållande till tidigare fredsprocesser, är att de allra flesta somaliska parterna nu deltar i processen. Företrädare för Somalilands myndigheter har däremot valt att inte delta. Trots att representanter för myndigheter i Somaliland inte deltar i processen, kan förhandlingarna få stor betydelse för olika delar eftersom en central fråga är graden av självstyre för olika regionala administrationer. ger, i huvudsak genom enskilda organisationer och FN-organ, humanitärt stöd och utvecklingsstöd till alla delar av , vilket innefattar Somaliland. Som svar på direkta fråga vill jag säga att det stöd ger, genom EU och på andra sätt, går till många olika områden inklusive till att stärka kapaciteten hos myndigheter och institutioner ibland annat Somaliland.
frs · GS121319 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1319 om socialbidragskostnader har frågat socialminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att förhindra att någon ramlar utanför systemen. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av uppgifter om ökade socialbidragskostnader. Min bedömning är att ökade kostnader för socialbidrag i mycket liten utsträckning kan hänföras till förändrad tillämpning av sjukförsäkringen. Enligt dåvarande årsredovisning beslutade försäkringskassorna att inte utge sjukpenning i färre fall än 1000 ärenden . De flesta av de människor som inte fått sjukpenning har sannolikt i stället fått lön eller annan ersättning. Regeringens uppfattning är att människors förmåga att arbeta måste tas till vara på ett bättre sätt. Detta gäller åtgärder på arbetsplatsen där det är viktigt att arbetsgivare, arbetstagare och fackliga företrädare har en dialog om alternativ till sjukskrivning. Medfinansieringen av sjukpenningen syftar till att ge incitament till sådana insatser. Regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetet på arbetsplatserna med att ta till vara arbetstagarnas arbetsförmåga. Inom hälso- och sjukvården är det viktigt att frågor om sjukskrivning får ökad prioritet och att kvaliteten förbättras i arbetet med att utfärda läkarutlåtanden. Regeringen har tagit initiativ till förbättrad utbildning i försäkringsmedicin för läkare. Arbetet med att genomföra denna utbildning är i full gång. Det är viktigt att arbetslinjen gäller inom sjukförsäkringen det vill säga den som på grund av sjukdom inte kan arbeta ska ha rätt till sjukpenning, men möjligheterna att ta till vara arbetsförmågan ska aktivt prövas. Det är viktigt att rätt ersättning betalas ut. I en del fall är också socialbidrag rätt ersättning, till exempel för den som har arbetsförmåga, men saknar arbete och inte uppfyller villkoren för arbetslöshetsersättning. I de situationer när anser att arbetsförmågan inte är helt nedsatt trots att den försäkrade fått läkarintyg om detta är det viktigt att snabbt underrättar den försäkrade om ställningstagandet, så att den försäkrade har möjlighet att förhålla sig till detta. Jag har haft kontakt med i denna fråga och arbetar intensivt för att snabba på detta arbete. För att hjälpa den enskilde tillbaka till arbete, undvika passivisering och minimera riskerna för att individen hamnar i en situation mellan myndigheter är det likaledes viktigt att den försäkrade, dennes läkare och arbetsgivare redan tidigt under sjukskrivningen noga prövar alternativen till sjukskrivning. En annan situation som kan uppstå är att en person av bedöms som arbetsförmögen men av arbetsmarknadsmyndigheterna bedöms som inte anställningsbar. Även här har jag fört dialog med berörda myndigheter och dessa har gjort en överenskommelse om att förbättra rutinerna för att förhindra att ett ärende bollas mellan dem.
frs · GS121320 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1320 om det rättspsykiatriska omhändertagandet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra vården och öka säkerheten vid landets rättspsykiatriska kliniker. Jag delar oro när det gäller säkerheten vid landets rättspsykiatriska kliniker. Mot bakgrund av ett uppdrag som regeringen lämnade till i regleringsbrevet har föreslagit kraftfulla förändringar av lagstiftningen vad gäller säkerheten inom rättspsykiatrin. Styrelsen föreslår bland annat att det ska ställas krav på lokaler, personal och utrustning utifrån säkerhetsaspekterna samt att tillsyn ska utvidgas till att omfatta även säkerheten vid de rättspsykiatriska klinikerna. Förslaget bereds inom och jag avser att återkomma med förslag på området. Det är i vissa fall även ett problem för säkerheten och vården inom rättspsykiatrin att patienter fritt kan använda mobiltelefoner och Internetuppkopplingar för att kontakta målsägande eller begå nya brott. Bland andra och har påtalat att problemet förekommer i liknande former inom både den rättspsykiatriska vården och den psykiatriska tvångsvården. Regeringen har med anledning av detta hos den nationella psykiatrisamordnaren väckt frågan om behovet av inskränkningar i patientens rätt att använda bland annat telefon och post. Psykiatrisamordnaren har utrett frågan och har lämnat ett förslag som innebär att patientens rätt att använda till exempel mobiltelefon och Internet ska kunna begränsas under vissa förutsättningar. Psykiatrisamordnarens förslag ska nu remissbehandlas. Vad slutligen gäller förbättringar av vården genomför regeringen en satsning om totalt för att stärka vård, sysselsättning, boende och verksamhetsutveckling för personer med psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder. Det är min förhoppning att detta ska leda till förbättringar även av den rättspsykiatriska vården.
frs · GS121321 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1321 om tillgång till mobiltelefon för psykdömda har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka säkerheten på de rättspsykiatriska klinikerna, bland annat vad avser tillgång till mobiltelefon för de intagna. Jag delar uppfattning att det finns anledning att stärka säkerhetsarbetet vid landets rättspsykiatriska kliniker, bland annat vad avser användningen av mobiltelefoner och post. Mot bakgrund av ett uppdrag som regeringen lämnade till i regleringsbrevet har föreslagit kraftfulla förändringar av lagstiftningen vad gäller säkerheten inom rättspsykiatrin. Styrelsen föreslår bland annat att det ska ställas krav på lokaler, personal och utrustning utifrån säkerhetsaspekterna samt att tillsyn ska utvidgas till att omfatta även säkerheten vid de rättspsykiatriska enheterna. Förslaget bereds inom och jag avser att återkomma med förslag på området. Det är i vissa fall även ett problem för säkerheten och vården inom rättspsykiatrin att patienter fritt kan använda mobiltelefoner och Internetuppkopplingar för att kontakta målsägande eller begå nya brott. Bland andra och har påtalat att problemet förekommer i liknande former inom både den rättspsykiatriska vården och den psykiatriska tvångsvården. Regeringen har med anledning av detta hos den nationella psykiatrisamordnaren väckt frågan om behovet av inskränkningar i patientens rätt att använda bland annat telefon och post. Psykiatrisamordnaren har utrett frågan och har lämnat ett förslag som innebär att patientens rätt att använda till exempel mobiltelefon och Internet ska kunna begränsas under vissa förutsättningar. Psykiatrisamordnarens förslag ska nu remissbehandlas.
frs · GS121322 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1322 om förtroendet för arbetsförmedlingarna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka förtroendet för den offentliga arbetsförmedlingen. Jag vill inledningsvis säga att det är av största vikt att arbetsförmedlingarna tillämpar det arbetsmarknadspolitiska regelverket rätt och på ett likartat sätt. Det är viktigt att det finns en gemensam tolkning inom förmedlingarna så att arbetssökande får korrekt information, rätt insatser och rätt stöd. Flera av varandra oberoende granskningar har påtalat att det finns olikheter i hur arbetsförmedlingen hanterar reglerna kring arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har därför gett Ams uppdrag att tillse att arbetsförmedlingarnas rutiner och metodstöd i förhållande till regelverket för arbetslöshetsförsäkringen förbättras. I uppdraget ingår bland annat att utveckla och kvalitetssäkra rutiner och metodstödet för hur och när arbetsförmedlingen ska lämna en underrättelse till arbetslöshetskassan.
frs · GS121324 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1324 om rättegångskostnader i utländska civilprocesser om patentintrång har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja en enskild part för dennes rättegångskostnader i en utländsk civilprocess om patentintrång. I likhet med anser jag att det är viktigt att uppfinnare och andra rättighetshavare har goda möjligheter att skydda sina immateriella rättigheter i och utomlands. För att förbättra dessa möjligheter i har Europarlamentet och rådet antagit direktiv /48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Ärendet om direktivets genomförande i svensk rätt bereds i . Direktivet ska vara genomfört . När det gäller den fråga som tar upp finns det, som han själv antyder, i vissa fall möjlighet att få allmän rättshjälp som täcker partens rättegångskostnader. Utgångspunkten är att rättshjälpen ska stå öppen för den som är bosatt i i en angelägenhet som behandlas här. I vissa fall kan man dock få rättshjälp även i en angelägenhet som ska prövas utom riket, nämligen om det finns särskilda skäl för det. Jag anser inte att det finns skäl att införa speciella regler om ersättning för rättegångskostnader i utländska processer om patentintrång. En lösning som har diskuterats , bland annat inom EU, är en särskild försäkring avsedd att täcka kostnader i samband med en rättsprocess om patentintrång. Som redovisats i proposition 2004/05:80 avser regeringen, i avvaktan på en lösning på EU-nivå, att på nytt undersöka möjligheterna till en rättsskyddsförsäkring för patent på nationell nivå som kan stärka de små företagens möjligheter att hävda sin rätt på det immaterialrättsliga området (s.170f.
frs · GS12944 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:983 om blyförbudet vid jakt och 984 om jaktammunition har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att genomföra en vetenskaplig och samhällsinriktad konsekvensanalys av effekterna av ett totalförbud för bly i jaktammunition. har frågat mig om jag är beredd att genomföra en konsekvensanalys av vad beslutet om förbud av bly i jaktammunition innebär för den svenska jakten samt hur stor miljöpåverkan blyet i jaktammunitionen medför. Eftersom frågorna är snarlika har jag valt att lämna ett gemensamt svar. Jag får många frågor och synpunkter om förbuden av blyad ammunition och förstår att det är en fråga som engagerar många. Bly är en metall som är skadlig för miljön. Regeringen och har därför inom ramen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö beslutat att användningen av bly i stort sett ska ha upphört till 2010. Beslutet att avveckla bly i ammunition till 2008 är ett led i detta arbete. , och samt har i skrivelser till regeringen uttryckt sin oro över förbuden och de konsekvenser dessa får samt bland annat föreslagit att en ny konsekvensanalys genomförs. Skrivelserna har remitterats till andra berörda aktörer och remissvaren ska nu beredas. När det är gjort kommer jag att bland annat ta ställning till om konsekvenserna behöver utredas ytterligare.