ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122007 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2007 om kommunernas ansvar för skolbiblioteken har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förtydliga kommunernas ansvar att ge eleverna tillgång till bemannade skolbibliotek. Skolbibliotekets pedagogiska roll i skolan är som jag tidigare framhållit mycket betydelsefull. Den pedagogiska miljön från förskolan till gymnasieskolan är avgörande för elevernas språkutveckling liksom behovet av en variation av olika läs- och skrivmiljöer. Det finns även ett ökande behov av att kunna orientera sig i informationsflödet. Hur skolhuvudmannen väljer att fördela sina resurser och skolledningen bemannar skolans olika funktioner är inget som staten kan besluta om. Som anger så står det tydligt uttryckt i bibliotekslagen (1996:1596) att det ska finnas lämpligt fördelade skolbibliotek. Detta krav gäller inte för fristående skolor. Den statistik som redovisar om skolbiblioteken visar att skolorna avsatt ökade resurser för biblioteksservice. Tyvärr avser den senaste statistiken förhållandena och därefter kan det ha skett en ändring. Medlen för personalförstärkningar i skola och fritidshem kan ha bidragit till att öka andelen bemannade skolbibliotek. Det är också viktigt att slå fast att statistiken endast visar om skolorna avsatt särskilda medel för biblioteksservice. De flesta lärare på en skola använder sig naturligtvis av skolans bibliotek i sin undervisning utan att de har särskilda timmar avdelade för detta. Så även om en skola har ett "obemannat" skolbibliotek har eleverna tillgång till detta. Som jag redan tidigare påpekat så har de flesta gymnasieskolor bemannade skolbibliotek och då oftast med en bibliotekarie. Den försämring som skett för gymnasieeleverna beror främst på att de fristående skolorna ökat i antal och dessa inte har samma skyldighet i detta avseende. av eleverna i kommunala gymnasieskolor saknar bemannade skolbibliotek och i fristående gymnasieskolor. För grundskolorna har biblioteksservicen förbättrats i hög grad sedan den senaste mätningen, av eleverna i kommunala grundskolor saknar bemannat skolbibliotek och av eleverna i fristående grundskolor. Med hänvisning till ovanstående anser jag att kommunernas ansvar enligt gällande lagstiftning är tydlig.
frs · GS122011 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1999 om kulturpartiet, 2003 om anslag till och 2011 om som opinionsbildare har frågat mig om jag bedömer att genom att finansiera ett kulturpartimöte i använder sitt statliga anslag på ett riktigt sätt. har frågat mig om jag avser att undersöka hur bidraget till har använts. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att svenska kulturmyndigheter inte ska slösa bort kulturens pengar på opinionsbildande verksamhet. Jag väljer att svara på frågorna samlat. Jag håller med frågeställarna om att det är viktigt att statens resurser används på ett korrekt sätt. Regeringen formulerar därför mål och återrapporteringskrav för hur statens bidrag till kulturinstitutionerna ska användas. Resultatet, som redovisas i årsredovisningen, är sedan utgångspunkt i den mål- och resultatdialog som departementet har med institutionerna om den framtida verksamhetsinriktningen. Resultatet redovisas även till i höstens budgetproposition. Det bör också påpekas att är en ideell förening som även styrs av mål fastställda av en kongress, som består av valda ombud för de regionala och lokala medlemsföreningarna. Totalt har drygt 38500 medlemmar över hela . Enligt min åsikt finns det ett väl fungerande system för att granska hur statliga medel används, vars slutsatser det inte finns någon anledning för mig att föregripa.
frs · GS122012 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1960 om beslut om konflikthantering och 2012 om konflikthantering i lärarutbildningen har frågat hur jag avser att försäkra mig om att blivande lärare får kunskaper och färdigheter i konflikthantering, enligt beslut . har frågat varför jag i direktiven för lärarutbildningen inte verkställt det av fattade beslutet om undervisning i konflikthantering i lärarutbildningen. Båda frågorna har ställts mot bakgrund av tillkännagivande enligt utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU4 Lärarutbildning och lärare. I syfte att klarlägga regeringens åtgärder med anledning av betänkandet besvarar jag dem i ett sammanhang. beslut innebar ett tillkännagivande till regeringen att kunskaper om mobbning och konflikthantering bör anges i examensordningen som ett av målen för lärarexamen. Även jag anser att lärarna behöver utveckla sina kunskaper när det gäller konflikthantering. I vårt decentraliserade högskolesystem är lagar och förordningar några av de verktyg som regeringen har till sitt förfogande. I Utbildnings- och förbereds ett förslag på en skärpning av den lagstiftning som ska skydda barn och elever mot kränkande behandling. Förslaget har behandlats i lagrådet och en proposition kommer att lämnas till tidigt . I den, per , ändrade examensordningen för lärarexamen, bil. 2 till högskoleförordningen (1993:100) är bland annat följande mål tillagt: Studenten ska vidare kunna "orientera sig om, förmedla, förankra och tillämpa gällande regelverk som syftar till att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever". Dessa nya formuleringar i högskoleförordningen ansluter till den kommande lagen om kränkande behandling av barn och elever. Avsikten med tillägget i examensordningen är att säkerställa att den blivande läraren handlar enligt gällande regelsystem och bakomliggande principer. Således avses inte bara att motverka diskriminering och annan kränkande behandling, som exempelvis mobbning, utan också att förebygga att sådana beteenden uppstår bland barn och elever, vilket bland annat innebär konflikthantering. En lärare förväntas ha förvärvat sådan kunskap om mobbning och konflikthantering att han eller hon kan förmedla denna kunskap till eleverna och vidare förankra grundläggande principer om gemensamma, mänskliga värden hos barn och elever. Jag anser att förordningsändringen väl tillmötesgår tillkännagivande om mobbning och konflikthantering. Med den ovan redovisade ändringen i högskoleförordningen och genom framtagandet av den kommande lagen om förbud mot kränkande behandling av barn och elever i skolan anser jag att regeringen tagit ett viktigt steg framåt för att skydda barn och elever mot kränkande behandling.
frs · GS122013 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2013 om kunskap och politiska beslut har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att kunskapen bland landets forskare tillvaratas och kommer till användning vid politiska förslag och beslut. Frågan har överlämnats till mig. tillhör de länder som avsätter mest offentliga resurser för forskning och utveckling (FoU). satsas med skattebetalarnas pengar mer än , vilket motsvarar av bruttonationalprodukten (BNP). Förutom att staten avsätter stora medel för FoU måste det finnas garantier för att den offentligt finansierade forskningen håller högsta kvalitet. Därför skapades 2001 en ny organisation för forskningsfinansiering där forskarstyret stärktes. På detta sätt försäkrar vi oss om att det är den mest högkvalitativa forskningen som får stöd. Det är även viktigt att forskningsresultat används utanför den akademiska världen inom alla sektorer i samhället. Lärosätena har därför som uppgift att förutom undervisning och forskning även främja samverkan med det omgivande samhället. Även de statliga forskningsfinansiärerna har som uppgift att delta i spridning av forskningsresultat genom att på nationell nivå ansvara för övergripande information om forskning och forskningsresultat. De offentliga forskningsfinansiärerna ska även vara rådgivande organ åt regeringen i frågor om FoU. Härigenom säkerställs att forskningsresultat används som underlag för viktiga beslut.
frs · GS122014 · 2005-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2014 om minneshögtid i har frågat statsministern om svenskt deltagande vid en eventuell minneshögtid i efter terrordåden som ägde rum . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Någon inbjudan till minneshögtid har ännu inte inkommit. Vid en eventuell högtid i kommer den att vara representerad på det sätt som situationen kräver.
frs · GS122019 · 2005-07-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2019 om mark för barns fritid och statliga skärgårdsmarker har frågat statsrådet vilka initiativ hon avser att ta inför nästa sommarsäsong som kan underlätta att fler barn får möjlighet att på rimliga ekonomiska villkor delta i koloniverksamhet och uppleva ett välförtjänt sommarlov. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det övergripande målet för barnpolitiken är att barn och unga ska respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Det offentligas ansvar för barns och ungas levnadsvillkor utformas dock mer konkret av många olika samhällsorgan på olika samhällsnivåer. De viktigaste besluten som rör barn och ungdomar fattas på lokal nivå i framför allt kommuner. Det gäller bland annat frågor om barnomsorg, skola, socialtjänst och fritidsaktiviteter. Möjligheten att uppfylla de allmänna intentioner som finns i lagar och föreskrifter är därför i högsta grad beroende av kommunernas satsningar. Den generella välfärdspolitiken är basen på nationell nivå. Ett av målen för den generella välfärdspolitiken är att garantera alla barn och unga en god start i livet. Välfärdspolitiken rymmer dessutom stöd till de mest utsatta grupperna @ familjer med svag ekonomi och barn med särskilda behov. En grundläggande uppgift är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn oavsett förutsättningar, såsom härkomst, familjens ekonomiska ställning, kön och funktionshinder. En prioriterad fråga är att minska andelen barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Jag har svarat på en skriftlig fråga som hade sin bakgrund i Majblommans Riksförbunds rapport angående hur ekonomisk utsatthet drabbar barn när kommunerna inte erbjuder tillräckligt med platser på kollo. Jag vill i första hand hänvisa till mitt skriftliga svar på den frågan (svar på fråga 2004/05:1888). har dessutom i allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2003:5) lämnat rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Om det finns särskilda skäl anges till exempel att bör ge ekonomiskt bistånd till skäliga kostnader för rekreation. Om det finns barn i hushållet, bör nämnden göra en särskild bedömning av barnets behov. Bistånd bör räcka till kostnaden för till exempel en koloni- eller lägervistelse. Jag vill understryka vikten av att kommuner följer socialtjänstlagen och anlägger ett barnperspektiv när de bedömer rätten till såväl ekonomiskt som annat bistånd till barnfamiljer som lever under ekonomiskt knappa förhållanden. I det här sammanhanget innebär ett barnperspektiv inom den kommunala verksamheten också att kommuner på bästa sätt utnyttjar de lokaler och den mark som kan disponeras för koloniverksamhet.
frs · GS122021 · 2005-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2021 om uppförandekoder har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att följa upp beslut om uppförandekoder för sina utsända och FN:s medarbetare. Under parlamentariska församlings möte i den 1@5 juli antogs en resolution om bekämpandet av internationella fredsfrämjande styrkors inblandning i människohandel för sexuellt utnyttjande. har ca 750 internationellt rekryterade tjänstemän som arbetar i fältmissionerna i . Personalen i fält är i huvudsak civil. Den del av personalen som har militär bakgrund är inte att betrakta som fredsfrämjande styrkor. fältmissioner är inriktade på demokrati- och institutionsbyggande i vid mening, vilket bland annat innefattar utveckling av massmedier, rättsväsende, mänskliga rättigheter och jämställdhet samt stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. har, i egenskap av sändande organisation, ett ansvar för att utbilda den personal som sänds ut till fältmissionerna. I den introduktionskurs som är obligatorisk att genomgå för blivande missionsmedlemmar ingår utbildning om problematiken med människohandel. Likaså genomförs utbildningsinsatser på plats i fältmissionerna. Vad gäller FN:s medarbetare är de skyldiga att följa FN:s uppförandekoder. Av uppförandekod för missionsmedlemmar framgår att inget samröre med personer som befattar sig med människohandel accepteras samt att personal ska arbeta för att motverka människohandel. Uppförandekoden understryker att kontakt med en person som fallit offer för människohandel endast ska ske för att hjälpa personen i fråga och inte på något sätt får syfta till att utnyttja densamma. pågår diskussioner i om att stärka uppförandekoden vad avser människohandel, sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande. Av den handlingsplan mot människohandel som antogs på i framgår att åtgärder ska vidtas för att tillse att missionsmedlemmar som bryter mot uppförandekod ställs till svars i sina hemländer, med disciplinära och straffrättsliga följder. stöder arbete och kommer att ytterligare fokusera vårt arbete på vilka åtgärder som kan vidtas inom som organisation för att förhindra människohandel. Inom ramen för detta arbete är givetvis frågan om uppförandekoder relevant och intressant och faller väl inom ramen för det arbete som bedriver inom med syfte att förebygga uppkomsten av och efterfrågan på människohandel.
frs · GS122028 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2028 om Tobaks- och framtid har frågat mig på vilket sätt jag kommer att tillse att Tobaks- och även i fortsättningen kommer att kunna visa sina industri- och kulturhistoriska samlingar för allmänheten. Frågan är ställd mot bakgrund av det sponsringsförbud som infördes i tobakslagen (1993:581), vars syfte bland annat är att förbjuda tobaksbolag att sponsra verksamhet dit allmänheten har tillträde, om sponsringen kan antas medföra att avsättningen av tobaksvaror främjas. Huvudinriktningen på Tobaks- och verksamhet är att visa industri- och kulturhistoriska samlingar för allmänheten. Tobaks- och verksamhet regleras av ett tolvårigt avtal mellan och , som är inne på sitt tredje år. bedömning är att inget skett som ändrar förutsättningarna för avtalet. Ingen part har heller begärt att avtalet ska sägas upp. När det som i detta fall handlar om ny lagstiftning aktualiseras vissa gränsdragningsfrågor. I förarbetena (prop. 2004/05:118 s. 60) anges också att det inte i förväg går att sätta gränsen för förbudets omfattning utan att det får överlämnas till rättstillämpningen. Den centrala tillsynen över att reglerna följs utövas av . Jag håller med om att tobaks- och tändsticksindustrins kulturhistoria är en viktig del av det industriella kulturarvet. Någon omedelbar risk att samlingarna inte kommer att kunna visas för allmänheten synes inte föreligga.
frs · GS122034 · 2005-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2034 om kommuninformation om cesium 137 har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att möjliggöra för kommunerna att informera kommunmedborgarna om halten av cesium 137 i fisk, kött och svamp. I ett tidigare svar på en fråga från om cesium 137 i livsmedel svarade jag bland annat att enligt rekommendationer från och bör den årliga stråldosen per person från cesium i livsmedel understiga en mSv . Det finns inte några planer på att ändra det värdet. Det är riktigt att mätningar inte direkt visar hur värdena är . Däremot är sönderfall och halveringstid för cesium 137 kända fakta, liksom omständigheten att merparten av cesiumet är bundet till partiklar i marken eller i bottensediment i sjöar, vattendrag etcetera. Således är endast en mycket liten del cesium tillgängligt för växter och djur. Resultaten års mätningar visade att befolkningen i de delar av som drabbades hårdast av det radioaktiva nedfallet, främst i mellersta och norra , utsattes för ett medelvärde på 0,01mSv. Det motsvarar en hundradel av den stråldos som och har angett i sina rekommendationer. När det gäller kommunernas möjligheter att informera om cesium 137 i fisk, kött och svamp finns det inte något som hindrar eller begränsar kommunernas möjligheter att bedriva egen provtagning och informationsverksamhet gentemot allmänheten. Det är också möjligt för kommuninvånare att kontakta kommunala tjänstemän och politiker i frågan. Då kommunerna skiljer sig åt när det gäller i vilken grad de drabbades av nedfallet från olyckan i Tjernobyl faller det sig naturligt att kommunernas informationsinsatser avgörs av och anpassas till de lokala behoven. Det är rimligen kommunerna själva som är bäst skickade att avgöra om och i vilken form informationsinsatser riktade till allmänheten ska bedrivas. Några särskilda åtgärder från regeringen när det gäller information om cesium 137 i livsmedel är inte aktuella mot bakgrund av vad som skrivits ovan och i det tidigare svaret till . Denna typ av information hålls tillgänglig på vissa kommuners hemsidor, till exempel i , och kommuner.
fr · GS112077 · 2005-08-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:2077 av () till jordbruksminister om konsekvenser av för sent inkomna ansökningshandlingar Vid ansökan om tilldelning från den nationella reserven skulle ansökan vara inne hos . I det fall den inte inkommit inom föreskriven tid behandlas inte ansökan. Den ekonomiska förlusten av en icke behandlad ansökan varierar mellan olika sökanden beroende på hur stort stödet av en korrekt behandlad ansökan skulle blivit. Detta gör att en dags försening, oberoende av orsak, kan medföra ett årligt stödbortfall för den enskilde som kan äventyra jordbruksföretagets drift och existens. Min fråga till jordbruksministern är därför om ministern är villig att medverka till en förändring av reglerna när en ansökan kommit in .
fr · GS112078 · 2005-08-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:2078 av () till utrikesminister om regeringens ställningstagande inför Den 14@16 september ska det hållas då bland annat ska diskuteras. För att världsorganisationen ska kunna fungera effektivt i skapandet av fred och upprätthållande av mänskliga rättigheter är det av yttersta vikt att en del förändringar genomförs. diskuteras mänskliga rättigheter främst i FN:s kommission för mänskliga rättigheter (MRK) som sammanträder . Ett förslag har framlagts om att lägga ned kommissionen och i dess ställe skapa ett råd med kontinuerlig verksamhet. med detta förslag har diskuterats om att införa krav på att alla medlemmar av rådet ska komma från länder med en grundläggande nivå av demokrati och mänskliga rättigheter. Detta för att hindra att länder med bristande demokrati och respekt för mänskliga rättigheter tar plats i rådet och stoppar viktiga förslag. Min fråga till utrikesministern är: Vilken är regeringens position i frågan om att kräva att medlemmarna i det eventuellt framtida i FN kommer från länder som har en grundläggande nivå av demokrati och mänskliga rättigheter?
fr · GS112079 · 2005-08-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:2079 av () till utrikesminister om att påverka lönebildningen utomlands har det stått en hel del i tidningarna om de löne- och anställningsvillkor som gäller för lokalt anställda på svenska ambassader. Ambassaderna anklagas nu bland annat i en för att inte följa det regelverk som gäller och som stipulerar att lokalt anställda ska ha samma lönevillkor som utsända tjänstemän. Som folkets representant och skattebetalare finner jag det absurt att svenska staten inte tillämpar lokal lönebildning för lokalt anställda och svensk lönesättning för de utsända. Denna uppfattning verkar dock LO inte dela. Det lönesystem som UD har att följa kan enligt min mening endast leda till onödigt stora löneklyftor som inte kan försvaras vare sig med utbildningsnivå eller med tillgången på arbetskraft. Eller handlar det om vem som vinner arbetslivets lotteri genom att ha turen att bli anställd av rik stat med konstig lönemoral? Genom att tillämpa lokal lönebildning kan den svenska staten däremot bli en viktig aktör i sin roll som arbetsgivare och som med trovärdighet kan påverka lokala arbetsgivare. Med svenska fantasilöner, jämfört med lokala lönenivåer, finns det inte en chans att någon annan lokal arbetsgivare kan följa upp. Min fråga till utrikesminister blir därför: På vilket sätt arbetar den svenska staten i sin roll som arbetsgivare för att påverka den lokala lönebildningen?
fr · GS112080 · 2005-08-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:2080 av () till justitieminister om säkerhetstjänsters informationsutbyte angående Palestinaaktivister En svensk kvinna stoppades av israelisk säkerhetspolis på en flygplats i . Kvinnan är medlem av International Solidarity Movement (ISM), en organisation som arbetar för att "uppmärksamma den palestinska kampen för frihet och slut på den israeliska ockupationen". Under förhör visade säkerhetspolisen enligt uppgift upp 168 filer med hennes namn kopplat till ISM. Den israeliska säkerhetspolisen uppgav sig ha kontakt med svenska . Efter hot, utpressning och aggressivt beteende från polisens sida medgav hon att hon är engagerad i ISM. De försökte då pressa kvinnan på ytterligare information om ISM, henne själv, andra aktivister och palestinier som hon hade arbetat med. i häkte fördes hon sedan tillbaka till med hjälp av österrikisk polis. ISM begår inga brott och utgår från icke-våldsprincipen. Ändå tyder uppgifterna som framkommit på att samlar information om medlemmar, som de sedan vidarebefordrar till israelisk säkerhetstjänst. Detta skulle i så fall vara en ordning som rimmar illa med principer som åsiktsfrihet. Min fråga till ministern är: Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av de uppgifter som framkommit som tyder på ett informationsutbyte angående svenska aktivister, mellan och israelisk säkerhetstjänst?
fr · GS112081 · 2005-08-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:2081 av () till utrikesminister om ambassaders rapportering om homosexuellas situation avvisar i normalfallet asylsökande homosexuella till länder som där homosexualitet är belagt med dödsstraff. Motiveringen till de avslagna asylansökningarna är att gör bedömningen att homosexuella i inte riskerar dödsstraff. har medierna rapporterat om att två homosexuella iranier avrättats genom hängning på grund av sin homosexualitet. har visserligen uppgivit att fallet ska undersökas men vidhåller sin tidigare uppfattning att det inte finns risk för att homosexuella i riskerar dödsstraff. Stödet för hållning är en svensk ambassadrapport som bland annat kritiserats av RFSL för att vara felaktig och bygga på andrahandsuppgifter. Självklart är det djupt allvarligt om rapporteringen från en svensk ambassad angående övergrepp i ett land är felaktig. I synnerhet när det leder till att människor som riskerar dödsstraff nekas en i . Rapporteringen om situationen för homosexuella i ett land har även en betydelse för HBT-personer som lever i , korrekta uppgifter från kan ju göra att människor undviker att åka till länder där de riskerar övergrepp på grund av sin sexuella läggning. Mot denna bakgrund vill jag fråga om statsrådet ämnar vidta några åtgärder för att förbättra ambassaders rapportering om situationen för HBT-personer i länder där det finns misstankar om att övergrepp begås.