ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11723 · 2005-01-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:723 av () till statsrådet om skatteeffekter på skogsnäringen i merkostnader och 6000 förlorade arbetstillfällen. Det blir enligt forskningsinstitutet några av konsekvenserna för skogsnäringen om förslagen i den statliga utredningen på väg förverkligas. Dessutom leder förslagen enligt Skogsforsks rapport till att av virkesvolymerna riskerar att bli ekonomiskt olönsamma att avverka. Bland utredningens förslag finns att dieselskatten ska höjas med per liter i ett första av flera steg och att fordonsskatten höjs för bland annat lätta lastbilar. Hårdast drabbas skogsägare och arbetstagare inom skogsnäringen i till exempel och andra delar av inlandet där avstånden är stora och arbetsmarknaden svag. Staten däremot beräknas få in ett överskott för varje enskilt år framöver. Totalt uppgår det beräknade överskottet till om utredningens förslag förverkligas som det föreslås . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att klarlägga om, och i så fall när, ett förslag till i enlighet med vad utredningen på väg föreslår?
fr · GS11724 · 2005-01-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:724 av () till statsrådet om stormens effekter på skogsbruket Skogsägare i södra och västra har drabbats hårt av förra veckans orkan och denna veckas storm. Sammanlagt räknar experter med att avverkning har fallit offer för vädrets makter. Mångas ekonomiska trygghet har blåst bort med orkanvinden och uppskattningar talar om att bara var femte skogsägare har haft tillräckliga försäkringar. kommer det att ta tid och kräva mycket arbete både i skogen och vid skrivbordet för att rädda så mycket av virket som möjligt och sedan inventera och göra nya planer för framtiden. När det arbetet genomförs ska skogsbrukarna inte behöva ha statens myndigheter som en extra belastning. De pågående processer för nya naturreservatsbildningar som arbetar med bör därför stoppas tills de enskilda skogsägarna har hunnit skaffa sig en klar bild över läget och lagt upp nya planer för sig och kommande generationer som ska skörda den skog som kommer att planteras i stormens spår. Vi måste våga lita på att skogsbrukarna kommer att göra det som är bäst för skogen och skogsnäringen utan statliga pekpinnar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tills vidare stoppa bildandet av nya reservat tills skogsägarna har haft tid och möjlighet att anpassa sin verksamhet efter de nya förutsättningarna?
fr · GS11725 · 2005-01-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:725 av () till utrikesminister om konflikten i Organisationen () konstaterar i en rapport att inte har uppfyllt sin huvuduppgift att skydda befolkningen i norra . Människor har tvångsförflyttats till så kallade "skyddade byar", men även i dessa byar lever befolkningen under hot om våld från såväl LRA som från den statskontrollerade armén (UPDF) @ vars uppgift är att skydda befolkningen. I de "skyddade byarna" sprids sjukdomar, barn kidnappas, folk misshandlas och kvinnor våldtas. Civila, däribland barn, tvångsrekryteras till armén, vilket gör dem till både offer och förövare. svarade utrikesministern på en fråga som fokuserade på barnens situation i . Utrikesministern svarade att Sida ansåg att befolkningens säkerhet i norra var högt prioriterad, men att det av säkerhetsskäl varit svårt att genomföra. Vidare hade utrikesministern diskuterat det allvarliga läget med utrikesminister , och EU hade gjort ett "kraftfullt uttalande" riktat till den ugandiska regeringen om nödvändigheten att hitta en fredlig lösning på konflikten. På vilket sätt har utrikesministern engagerat sig för att främja en lösning av konflikten och barnens situation i norra ?
fr · GS11726 · 2005-01-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:726 av () till jordbruksminister om avskjutning av varg har beslutat att minska sin vargstam trots att det saknas biologiska motiv till en sådan avskjutning. Den svenska och den norska vargstammen tillhör biologiskt samma population och består av ca 90 djur i och 20 djur i . Därför är detta inte en enskild norsk angelägenhet. När senast drastiskt minskade sin vargstam 2001 protesterade den svenska miljöministern på ett föredömligt sätt. försöker definiera vad en livskraftig vargstam innebär. I saknas dessa ambitioner. Därför är det viktigt att fortsätter att påverka vargpolitik Avser ministern att begära att den norska regeringen inställer avskjutningen till dess att en konsekvensutredning om vad den norska vargpolitiken innebär för möjligheter att få till stånd en livskraftig vargstam inom gränser har gjorts?
fr · GS11727 · 2005-01-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:727 av () till statsrådet om krav på stormdrabbade skogsägare har i en PM till länsjägmästarna beskrivit de byråkratiska regler som de stormdrabbade skogsägarna nu måste följa när de ska ta hand om sina nedblåsta träd. Skogsägaren måste ansöka om dispens från för att få börja avverka sin skog utan att först behöva vänta han sätter i gång. Därefter måste skogsägaren invänta beslutet om dispens. I den uppkomna katastrofsituationen är dessa regler orimliga. För att rädda så mycket som möjligt av de ekonomiska värdena är det nödvändigt att uppröjningsarbetet kommer i gång . Personalen inom skogsvårdsorganisationen har också viktigare uppgifter än att begravas i byråkrati. Vad avser statsrådet att göra för att de stormdrabbade skogsägarna och skogsvårdsorganisationens personal ska skonas från denna orimliga byråkrati?
fr · GS11728 · 2005-01-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:728 av () till statsrådet om bredbandsutbyggnad "Regeringen är inte att lita på", säger det centerpartistiska kommunalrådet i kommun till . Kommunalrådet pekar på att först kom ändringar i sjuklönereglerna, sedan drog regeringen in viktiga statsbidrag och dras pengar till bredbandsutbyggnad in. För kommun handlar det om 2,5@3,. För alla 15 kommuner handlar det om ca . "Staten är en opålitlig avtalspartner", säger kommunalrådet i en kommentar. Det pekas på att kommunerna nu tvingas låna pengar för att betala fakturor för bredbandsutbyggnad. Kommunalrådet säger vidare i sina kommentarer: "En utbyggnad av infrastruktur torde ligga utanför kommunens normala åtaganden och har varit ett statligt uppdrag för bl a Svenskas Kraftnät. När bolaget nu inte klarade sitt åtagande blev det plötsligt kommunens uppgift att slutföra utbyggnaden. För detta arbete tecknades ett avtal mellan regeringen och kommunen, vilket nu ensidigt bryts av regeringen." Vi vet också vad en före detta näringsminister lovat och sagt då det gäller "bredband till alla", oavsett var i landet man bor. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att kommunerna ska få sina avtalade och kontrakterade pengar så att bredbandsutbyggnaden kan genomföras i en snabb takt?
fr · GS11729 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:729 av () till statsrådet om bidragen till bredbandsutbyggnad Utbyggnaden av bredband i bland annat genomförs med statliga bidrag, EU-pengar och en medfinansiering på . var bredbandsutbyggnaden ett statligt uppdrag. Det finns nu i stället ett avtal mellan regeringen och kommunerna om fullföljandet av utbyggnaden av bredband. Regeringen väljer nu att ensidigt bryta avtalet genom att besluta att statsbidraget inte betalas ut , vilket betyder att kommunerna får ligga ute med pengar , eftersom pågående arbete och kontrakt med entreprenörer inte kan ta en plötslig paus . Vilka åtgärder avser stadsrådet att vidta för att staten ska fullfölja sin del i avtalet om bredbandsutbyggnaden?
fr · GS11730 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:730 av () till utbildnings- och kulturminister om museers tillgänglighet På landets museer finns vårt gemensamma kulturarv och detta bör vara tillgängligt för alla. Både vårt lands invånare och tillresande turister ska kunna besöka samlingar och utställningar oberoende av funktionshinder. inventerade DHR de flesta statliga museer samt många av landets region- och länsmuseer. Totalt besöktes 64 olika museer över hela landet. Av dessa var 27 helt eller näst intill otillgängliga för rullstolsburna. På flera av museerna gick det inte att nå alla avdelningar och på 45 av 64 var toaletten inte godkänd. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka museernas tillgänglighet för rörelsehindrade?
fr · GS11731 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:731 av () till statsrådet om träteknisk utbildning En färsk undersökning från visar att träindustrin i kommer att behöva rekrytera över 6000 nya medarbetare. Företagen söker framför allt personal med träteknisk utbildning. De nuvarande gymnasieutbildningarna räcker inte till för att uppfylla företagens behov av personal. Det finns därför stor risk att utvecklingen i träindustribranschen hämmas av bristen på utbildad personal. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att trygga behovet av trätekniskt utbildade?
fr · GS11732 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:732 av () till justitieminister om vårdnadsmål En undersökning vid rättssociologiska institutionen vid om hur vårdnadsmål fungerar samt en enkätundersökning till domare vid tingsrätterna i fråga, socialsekreterare i berörda kommuner och inblandade föräldrar ger en bild av att vårdnadsmål inte handläggs på ett tillfredsställande sätt. Av undersökningarna framgår bland annat att rätten inte anlägger det föreskrivna barnperspektivet, att barnets bästa varken utreds eller beaktas, att föräldrarna inte har förtroende för rättsväsendet. Vidare tycks inte handläggningarna leda till något egentligt resultat och domen får liten betydelse för barnet och föräldrarna eftersom den inte respekteras och följs. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vårdnadsmålen ska fungera bättre?
fr · GS11733 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:733 av (m) till statsrådet om maximal tillgång på transportkapacitet Den orkanliknande storm som för drygt sedan drog fram över och som statsrådet själv hade tillfälle att studera följderna av , har stormfällt virke i en omfattning som saknar motstycke i svensk historia. gjorda överslagsberäkningar indikerar volymer om 70@80 miljoner skogskubikmeter. För att så långt som möjligt reducera föreliggande hotade förluster, beräknade grovt till , måste en extremt effektiv transportorganisation snabbt kunna fås att fungera. En viktig komponent i detta är transporten av virke från södra till norra . kommer här att spela en central roll. De stora volymerna kommer att kräva att kapaciteten på bland annat med vidare anslutningar norrut, utnyttjas maximalt. För detta kan extraordinära insatser komma att krävas. Jag vill därför fråga vilka insatser statsrådet är beredd att vidta för att säkerställa maximal tillgång på transport kapacitet för detta ändamål på berörda delar av järnvägsnätet.
fr · GS11734 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:734 av (-) till socialminister om bostadsbidrag vid gemensam vårdnad Föräldrar till umgängesbarn, där barnen bor exakt lika mycket hos varje förälder, har inte rätt att räkna med barnen i underlaget till ansökan om bostadsbidrag. Problemet, för föräldrarna, är inte att få eller inte få. Problemet är att de som tar ansvar lika mycket för sina barn borde ha samma förutsättningar att göra det. Så är det inte , när barn som bor hos en förälder kan beräknas på samma sätt som om de bodde hos denna bara . Barnfamiljer som separerat, men inte från barnen, utan som har gemensam vårdnad och där barnen bor lika mycket hos mamman som pappan, blir allt vanligare i . Jag vill fråga statsrådet: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att undanröja ovan beskrivna orättvisa?
fr · GS11735 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:735 av () till statsrådet om säkrare livsmiljöer i drabbade länder Asienkatastrofens akuta skede pågår fortfarande. Varje land har i uppgift att ta hand om sina medborgare men omfattande biståndsinsatser behövs vad gäller befolkningen i de drabbade länderna. På handlar det även om insatser för återuppbyggnad av bostäder och andra faciliteter. FN spelar en aktiv roll i återuppbyggnadsinsatserna och många länder bidrar även specifikt med anledningen av katastrofen genom att bistå med mer pengar. Varningssystem för tsunamier i har diskuterats och detta har även framhållits av den . Andra åtgärder är av stor vikt såsom var och hur kommande bebyggelse sker, inte minst för att minska effekter av eventuella framtida naturkatastrofer. Turismen är viktig för lokalbefolkningens möjligheter till försörjning. Säkrare livsmiljöer är en viktig frågeställning utöver varningssystem för tsunamier. Med anledning av detta vill jag fråga biståndsminister vilka initiativ hon ämnar vidta i syfte att bidra till att återuppbyggnadsinsatserna beaktar behovet av säkrare livsmiljöer både för lokalbefolkning och turister.
fr · GS11736 · 2005-01-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:736 av () till statsrådet om drabbade kvinnor efter flodvågen Situationen för alla drabbade i den fruktansvärda flodvågskatastrofen i är djupt oroande. Det gäller i synnerhet kvinnor och flickor som står utan skydd eller försörjningsmöjligheter. Katastrofen kan liknas vid en situation efter militära konflikter. Vi vet att kvinnor då utsätts för misshandel och våldtäkt. kommer rapporter om att det sker i de drabbade områdena. Kvinnor och barn säljs både i sitt eget land och över gränserna. bör därför aktivt arbeta för att kvinnors och flickors situation särskilt uppmärksammas, en del av biståndet används till skydd av kvinnor och flickor, deras boende ordnas på ett tryggt sätt, utbildning och anständiga försörjningsmöjligheter kan erbjudas samt så att dessa frågor aktualiseras och drivs i olika internationella organ. arbetar aktivt mot människohandel och prostitution. Vårt ansvar blir inte mindre av att också svenska män reser till de drabbade länderna och köper sex av flickor, kvinnor och pojkar. Många tycks inte dra sig för att utnyttja andras utsatthet. Jag vill därför fråga om biståndsministern avser att verka för att kvinnors och flickors utsatta situation i dessa länder särskilt uppmärksammas enligt ovan.
fr · GS11737 · 2005-01-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:737 av (m) till statsrådet om utbyggnaden av ett mer robust elnät Stormens skador över har orsakat enorma skador på framför allt skog och el- och teleinfrastrukturen. När de akuta skadorna åtgärdas kommer naturligtvis diskussionen åter upp om hur vi framöver kan investera i ett mer stryktåligt och driftsäkert el- och telenät. Även om man inte kan gardera sig fullt ut mot den typ av naturkatastrofer som svept fram över och andra landskap är det ju helt uppenbart att mer kan och måste göras utöver det som redan görs, bland annat i form av nedgrävning av elkabel. Enligt min mening skulle regeringen kunna driva på denna utveckling ytterligare genom att under exempelvis en femårsperiod specialdestinera någon del av de redan höga energiskatterna för denna angelägna infrastruktursatsning, inte minst viktig för landsbygden och de små tätorterna. Ett villkor för att staten skulle gå in på detta sätt är då självfallet att kraftbolagen graderar upp arbetet i motsvarande grad. De eldistributörer som redan gjort omfattande investeringar av detta slag kunde då på lämpligt sätt kompenseras. Är statsrådet beredd att presentera förslag av denna eller likartat slag för att påskynda utbyggnaden av ett mer robust elnät?
fr · GS11738 · 2005-01-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:738 av () till samhällsbyggnadsminister om ökad driftsäkerhet vid elleveranser efter det kraftiga ovädret är många hushåll utan ström och många teleabonnenter kan inte telefonera. Dessutom har stormen tillfogat skador på fastigheter, skogsfastigheter och annat vars värde ännu ej går att uppskatta. Även om stormen och orkanen som drabbade var extrema så har ogynnsamma väderförhållanden med snö, regn och blåst förekommit fler gånger . Strömavbrott har varit vanliga i stormarnas spår. Vikten av trygga elleveranser kan inte nog understrykas . Det finns lagstiftning som behandlar frågor kring bland annat leveranssäkerhet. Många kritiker har höjt sina röster och menar att större krav måste ställas på elbolagen vad gäller driftsäkerhet vid elleveranser. Dessutom är kritiskt och menar att dess medlemmar utsätts för farliga och otrygga arbetsförhållanden i samband med uppröjningsarbete. Ministern har påtalat vikten av att olika aktörer, bland annat på elmarknaden, arbetar förebyggande och har en god beredskap vid ogynnsamt väder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga samhällsbyggnadsminister : Vilka lagstiftningsåtgärder är ministen beredd att vidta för att få till stånd ökad driftsäkerhet vid elleveranser?
fr · GS11739 · 2005-01-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:739 av () till utrikesminister om exilirakiernas möjligheter till deltagande i det irakiska valet I det av USA-alliansen ockuperade har ockupationsmakten beslutat att det ska bli val . Med tanke på de omständigheter under vilka valet kommer att ske är valet i sig diskutabelt. Oavsett vad man anser om valets legitimitet torde det vara irakierna själva som avgör om de ska delta i valet eller inte. Många exilirakier bor och verkar över hela . Som i alla val bör organisatoriska hinder för att kunna delta i det minimeras. I hela finns bara ett fåtal platser där exilirakier först kan registrera sig och sedan rösta. Detta medför långa och dyra resor för dem som lever långt från de tre största städerna i . I valet deltar också irakiska kurder, varav åtskilliga lever i och övriga . Många av dessa saknar som flyktingar dokument som visar deras nationalitet vilket påverkar deras rätt att delta i valet. Min fråga till utrikesminister är därför: Vilka åtgärder har ministern för avsikt att vidta för att underlätta för irakier i exil att kunna delta i valet ?
fr · GS11740 · 2005-01-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:740 av () till statsrådet om val i är det val i . Irakiska medborgare utomlands har rätt att rösta i valet. I finns över 80000 irakiska medborgare varav 45000 är röstberättigade. De flesta är assyrier/syrianer, kurder och araber. Det är viktigt att befrämja demokratin och minoriteternas ställning. Det är det första demokratiska valet efter diktaturen. I har upprättats två platser för val till det irakiska parlamentet: en i och en i . Ur demokratisk synpunkt är det mycket bra att dessa personer bosatta i får möjlighet att delta i ett demokratiskt val. Många bor i , och och är i behov av ekonomiskt bistånd. Flera är här som flyktingar och har begränsade ekonomiska förutsättningar att resa i landet. Det vore därför en handling i demokratins namn att ge dessa personer med irakiskt medborgarskap ett resebidrag för att de ska kunna ta sig till vallokalen. I ges ett sådant bidrag. Många irakier bosatta i har ringt mig i denna fråga. Avser statsrådet att ta ett initiativ för att underlätta att dessa personer kan avlägga sin röst i eller i ?
fr · GS11741 · 2005-01-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:741 av () till statsrådet om FN-biståndets effektivitet deltog biståndsminister i om internationellt bistånd till de katastrofdrabbade länderna runt . Under mötet diskuterades den fortsatta humanitära hjälpen till katastrofområdet, stöd till tidiga återuppbyggnadsinsatser samt formen för det fortsatta internationella stödet. Det är nu ytterst viktiga och angelägna uppgifter som väntar. Under mötet redovisades också hur mycket humanitärt bistånd varje land valt att ge till de drabbade, med utgångspunkt i FN:s totala begäran på . Den svenska staten bidrar med att utbetalas till FN via Sida. Genom privata givare har samlat in ytterligare till katastrofarbetet. Mot bakgrund av de uppmärksammade betänkligheterna om omfattande korruption under FN:s olja-mot-mat-program i , att det varit ineffektivt och att biståndet hamnat i FN-byråkraternas egna fickor, finns det skäl att agera för transparens i den förestående FN-operationen. Vad gäller Olja-mot-mat-programmet pågår ett omfattande revisionsarbete, men blotta misstanken om oegentligheter och korruption måste leda till att det omfattande bistånd som fördelas av FN måste följas upp av krav på både effektivitet och transparens. Vilka åtgärder avser biståndsministern att vidta för att de delar av den svenska statens katastrofbistånd som administreras av FN ska hanteras med högsta grad av effektivitet och transparens?
fr · GS11742 · 2005-01-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:742 av (m) till statsrådet om förlusterna för stormfälld skog Med anledning av stormen i , vars konsekvenser statsrådet informerades om på plats , krävs insatser av extraordinärt slag för att reducera de potentiella förlusterna för stormfälld skog, nu beräknade till ca . En av flera viktiga komponenter i detta skadereducerande arbete med att snabbt arbeta uppvirket är givetvis sågning av timmer. Ett antal sågverk som har tätortsnära lokalisering har via olika miljöprövningar och motsvarande kraftiga begränsningar att såga under en stor del av veckans . Under normala förhållanden kan relevanta skäl för detta föreligga. Under minst detta år kommer det att vara extremt viktigt att snabba besked kommer om dispenser från gällande tillstånd och begränsningar av drifttider. Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att möjliggöra en snabb dispensgivning av den innebörd jag redogjort och framfört önskemål om?
fr · GS11743 · 2005-01-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:743 av () till statsrådet om orkanberedskap Under och efter stormen med orkaninslag som drabbade så har samhällets sårbarhet på olika sätt bekräftats. Informationen i form av varningar och hänvisningar har inte fungerat. Som exempel på detta kan nämnas att dansk tv hade extrasändningar och långt in medan svensk tv sände enstaka inslag om ovädret. Till SOS ringde tusentals och linjerna var ofta blockerade. Ännu efteråt var många platser strömlösa med svåra konsekvenser för människor och djur. Fasta telefonförbindelser slogs ut och det utbröt telekaos då även delar av mobilnätet inte fungerade. Människor dog eller skadades på grund av ovädrets verkningar och de materiella skadorna är oöverskådliga. Det är uppenbart att samhället behöver organisera en bättre beredskap inför oväder med orkanstyrka. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra samhällets beredskap inför orkaner?
fr · GS11744 · 2005-01-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:744 av () till utbildnings- och kulturminister om översyn av lärarutbildningen "Det finns tecken på att lärarutbildningen inte är så bra som den skulle kunna vara", säger ministern i en intervju till TT. Ett välkommet uttalande för landets studenter eftersom skolminister så sent som avfärdade behovet av nya examensmål i lärarutbildningen angående undervisning i matematik och läsinlärning. Lärarutbildningen är både en akademisk utbildning och en yrkesutbildning. Det är inte rimligt att studenter ska kunna gå grundskollärarutbildningen och inte få kunskap i grundläggande färdigheter som läsinlärning eller matematikinlärning. Studenter borde också kunna räkna med att de avsnitt som är obligatoriska på lärarutbildningen ska ge nödvändig grund för att klara yrket. Jag tror också att på lite måste hela lärarutbildningen ses över och ämneskunskapernas ställning liksom forkningsanknytningen stärkas. Är ministern beredd att verka för att införa nya examensmål i lärarutbildningen angående undervisning i matematik och läsinlärning?