frs · GS121718 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1718 om skolor på entreprenad har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att lagen ändras så att grund- och gymnasieskolor ska kunna drivas på entreprenad. Enligt lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan (entreprenadlagen) får kommuner och landsting sluta avtal med en enskild fysisk eller juridisk person om att denne ska bedriva viss undervisning inom gymnasieskolan. Avtalet får endast avse undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil. Entreprenadlagen ger även en möjlighet för kommuner och landsting att om det finns särskilda skäl få regeringens dispens från lagens bestämmelser. Dispensmöjligheten avser både vilken undervisning som kan få läggas ut på entreprenad och vem som kan vara entreprenör. Karakteristiskt för entreprenadavtal är att kommunen eller har ställning som huvudman och därmed ansvarar för kvaliteten i den utbildning som anordnas genom entreprenad på samma sätt som den egna verksamheten. Regeringen har i olika sammanhang uppmärksammat behovet av en närmare samverkan mellan gymnasieskola och arbetsliv. Sådan samverkan kan utveckla undervisningen och höja kvaliteten i utbildningen. Det har även framförts önskemål från vissa kommuner om att fler inslag i verksamheten än ska kunna omfattas av entreprenadavtal. För många kommuner kan det vara svårt att i egen regi anordna alla de utbildningar som finns inom gymnasieskolan. En fördjupad samverkan mellan kommuner och mellan kommuner och andra utbildningsanordnare kan leda till att begränsade resurser utnyttjas mer effektivt och elevens valmöjligheter förbättras. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över bestämmelserna om entreprenad i gymnasieskolan med mera (dir. 2004:4). Enligt direktiven ska översynen avse både vilka inslag i verksamheten som bör kunna läggas ut på entreprenad och till vem ett sådant uppdrag ska få lämnas. I uppdraget ingår också att utreda frågan om kommuners möjlighet att anordna gymnasieutbildning även i andra former än ett direkt huvudmannaskap. Utredaren ska även överväga behovet av särskilda bestämmelser om huvudmannens ansvar för kvalitetssäkring och tillsyn av entreprenadverksamheten i syfte att garantera eleverna en likvärdig utbildning. Uppdraget ska redovisas senast den 1september 2005. Regeringen avser att återkomma med förslag på reglering av möjligheterna för kommuner att sluta avtal med entreprenörer avseende gymnasieutbildning när utredarens förslag beretts. uppmärksammade frågan om rätten för kommuner och landsting att lägga ut utbildning på entreprenad i vidare utsträckning än vad som är fallet och att kretsen av entreprenörer möjligen bör utökas till att även omfatta annan kommun, landsting eller statliga organ. Kommittén fann att frågan var så komplicerad att den borde bli föremål för en särskild utredning. har även tillkännagivit sin uppfattning att utbildning på entreprenad borde tillåtas generellt både i och i gymnasieskolan (rskr. 2003/04:197). Uppdraget för den pågående utredningen om entreprenader är dock begränsat till gymnasieskolan. I och i andra obligatoriska skolformer kan det finnas andra förutsättningar för entreprenader än i gymnasieskolan. Eftersom bland annat frågan om entreprenader i bereds inom ramen för den kommande skollagspropositionen avser jag inte att nu ta ställning i frågan.