ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12933 · 2005-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:933 om planer på ett VTS-center i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att garantera att inte och Försvarsmakten bygger upp två likvärdiga verksamheter, i stället för att samarbeta, inom sjöövervakningen i . Bakgrunden till frågan är att planerar att bygga upp en funktion för att leda och övervaka sjötrafiken i . Marinen har redan en sjöinformationscentral i området. Låt mig först säga att jag delar åsikt om vikten av samarbete mellan olika delar av den statliga förvaltningen. Detta är en förutsättning för att på ett bra och effektivt sätt förvalta våra gemensamma resurser. Det är riktigt att både och Försvarsmakten bedriver sjöövervakning, men med helt olika utgångspunkt. har ett ansvar för sjöövervakning ur sjösäkerhetssynpunkt och sköter denna verksamhet över hela . I är man särskilt intresserad av att uppnå bättre övervakning och separation av trafiken samt effektivare lotsning. Försvarsmakten intresserar sig i första hand sig för att ha en god bild av vilka fartyg som befinner sig i närheten av svenskt territorium. Dessa två verksamheter kräver olika kompetens och har delvis olika informationsbehov. har dessutom regeringens uppdrag att samordna den civila sjöövervakningen, just för att undvika dubbelarbete. befinner sig i början av sitt arbete. Därför är eventuella möjligheter till samarbete inte helt klara. Jag tar för givet att båda parter i det fortsatta arbetet drar nytta av eventuella samarbetsmöjligheter. Jag har också själv tagit kontakt med min danske kollega för att diskutera hur det gränsöverskridande samarbetet i denna fråga kan skötas på bästa sätt.
frs · GS12934 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:934 om snatteribrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att i högre utsträckning än vad som sker sätta stopp för det ökade antalet snatterier. Jag vill först lyfta fram att det från kriminalpolitiska utgångspunkter är angeläget att de brottsbekämpande myndigheterna har en god kapacitet att utreda all slags brottslighet. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att ytterligare effektivisera handläggningen av bland annat snatterier och andra mängdbrott. Ett exempel på det är regeringens initiativ till lagstiftning om försöksverksamhet med snabbare handläggning av brottmål. Försöksverksamheten, som bedrivs vid , tar helt sikte på en effektivare och snabbare bekämpning av mängdbrott. Regeringen har dessutom i regleringsbreven för polisen och för ställt upp ett krav på redovisning av de åtgärder som myndigheterna tillsammans vidtagit i syfte att vidareutveckla och effektivisera samarbetet vid utredningar av mängdbrott. Jag vet att myndigheterna bedriver ett aktivt arbete @ bland annat i form av olika projekt @ för att förebygga och bekämpa mängdbrott. Det är dock även viktigt att handeln tar ansvar för att brott i butiker och varuhus förebyggs. I det sammanhanget vill jag nämna att och polismyndigheterna inom ramen för olika brottsförebyggande projekt samverkat med företrädare för handeln. Detta har bland annat resulterat i det så kallade 13-punktsprogrammet för skydd mot rån i handeln. leds ett liknande projekt av . Det har således vidtagits en mängd åtgärder på detta område och jag kommer givetvis att även fortsättningsvis noga följa utvecklingen.
frs · GS12935 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:935 om gänginsatser i förorterna har frågat mig om jag delar DO-anmälarnas syn på polisens arbete. Frågan är ställd mot bakgrund av att s-kvinnorna och SSU anmält Södertörnspolisen till eftersom de anser att de arbetsmetoder som den särskilda gänginsatsgruppen (SGI) använder sig av är oacceptabla. För att vara i takt med brottsutvecklingen är det nödvändigt att polisen använder sig av moderna arbetsmetoder i sitt arbete att förebygga och utreda kriminell verksamhet. Precis som skriver är det också viktigt att poliser som arbetar i särskilt utsatta områden får det stöd de behöver. Polisens arbetsmetoder ska självklart ligga inom etiskt acceptabla ramar och får inte innehålla några inslag av diskriminering. Också jag reagerade på en del formuleringar i den dokumentär om SGI som sändes i . Rent generellt tycker jag för övrigt att det är bra att olika instanser granskar polisens arbetsmetoder. Jag finner ingen anledning att vidta någon åtgärd med anledning av vad som framkommit. Jag förutsätter att i , liksom övriga polismyndigheter, fortsätter att utveckla och diskutera polisens arbetsmetoder.
frs · GS12936 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:936 om stöd till vittnen har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att stödet till brottsoffer och vittnen ska öka. Det är allvarligt att alltfler unga känner sig hotade i samband med att de ska vittna i rättegångar och därför är det angeläget att stödet från samhället fungerar väl. Både och polisen har ett ansvar att ge brottsoffer stöd och hjälp. Dessutom finns det många ideella organisationer som utför ett mycket värdefullt arbete som på olika sätt stöder brottsoffer. Även den medlingsverksamhet som bedriver utgör ett stöd för brottsoffer. En viktig del i ett väl fungerande stöd för brottsoffer är att samverkan mellan till exempel och polisen är effektiv. har redovisat ett regeringsuppdrag där bland annat en sammanställning av olika stödcentrum för unga brottsoffer ingår. Dessa verksamheter är goda exempel på när samverkan mellan socialtjänst och polis fungerar bra. Därför är det viktigt att sprida kunskap om denna modell till flera ställen i landet. och fick i uppdrag att anordna vittnesstödsverksamhet vid landets tings- och hovrätter. Uppdraget slutredovisades och finns vittnesstöd i stort vid dessa domstolar. Syftet med vittnesstöd vid domstolarna är att skapa större trygghet för målsäganden och vittnen inför rättegången. Eftersom det är viktigt att vittnesstöd även fortsättningsvis finns till stöd för målsäganden och vittnen har och fått ett förnyat uppdrag att ansvara för detta. På uppdrag av regeringen genomför en utvärdering av lagen om besöksförbud. Regeringen har även tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av lagen om målsägandebiträde. Allt detta är exempel på regeringens långsiktiga arbete med att förbättra stödet till brottsoffer så att det är väl fungerande och utformat på ett ändamålsenligt sätt.
frs · GS12937 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:937 om mjukvarupatent har med anledning av de pågående EU-förhandlingarna om direktivet om patent på datorrelaterade uppfinningar frågat mig vad jag avser att göra för att denna fråga ska behandlas och på ett genomarbetat sätt i . Efter en första behandling av förslaget i rådet antog rådet en allmän inriktning . avgav ett yttrande efter sin första läsning av förslaget. Detta avvek på en rad punkter från rådets allmänna inriktning. Frågan togs därefter återigen upp av rådet som, efter behandling av yttrande, antog en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt. Direktivförslaget enligt den politiska överenskommelsen var föremål för språkgranskning. Eftersom det fanns en politisk överenskommelse fördes frågan, så snart som språkgranskningen var klar, upp som en så kallad A-punkt på dagordningen för jordbruks- och fiskerådet . Den ströks emellertid på ett sent stadium därför att anmälde att man behövde mer tid för att upprätta en deklaration som man önskade foga till protokollet. Frågan har alltså varit föremål för omfattande diskussioner och ingående utredning under ett stort antal möten inom ramen för rådets arbete innan rådet träffade den politiska överenskommelsen om förslaget. I anslutning till detta arbete har frågan också varit föremål för en omfattande beredning inom . Berörda organisationer, företag, föreningar och myndigheter har bland annat fått tillfälle att komma in med skriftliga synpunkter och det har även ordnats ett samrådsmöte dit olika intresseföreträdare bjudits in. har lämnat sin deklaration och det finns alltså i och för sig inte längre något hinder mot att rådet formaliserar den politiska överenskommelsen i en gemensam ståndpunkt. som gått har emellertid frågan tagits upp på nytt i Europarlamentet. Det resulterade i att talman begärde att kommissionen skulle underställa det nya parlamentet förslaget på nytt för en ny första läsning. Som grund har talmannen åberopat en bestämmelse i parlamentets arbetsordning som tillhandahåller denna möjlighet om ett val till parlamentet har hållits sedan den första läsningen avslutades. Hur kommissionen kommer att bemöta denna begäran är oklart. Frågan om den fortsatta hanteringen av direktivförslaget är därför föremål för fortsatt beredning inom .
frs · GS12941 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:941 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en omlokalisering av kan ske med bibehållen eller högre kvalitet i verksamheten än . riksdag har beslutat om en förändring av det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Detta är en av de största militära reformer som genomförs i i modern tid. Regeringen har ett ansvar för att stödja de regioner som berörs av förändringarna. Det är rimligt att staten tar ett ansvar för de orter som, på grund av reformen, kommer att förlora många arbetstillfällen. I propositionen Vårt framtida försvar (prop.2004/05:5) meddelades att särskilda insatser skulle vidtas i de mest berörda regionerna. Bland annat aviserades betydande omlokaliseringar av statlig verksamhet. Den särskilde utredaren har lämnat en första delrapport med förslag på möjliga omlokaliseringar, som bland annat berör . Frågan bereds nu inom . Regeringen avser att presentera förslag i samband med ekonomiska vårproposition. Det är ofrånkomligt att en omlokalisering av statlig verksamhet får konsekvenser för de myndigheter som berörs, både för personalen och för verksamheten. Det är naturligtvis av stor vikt att förändringarna genomförs på ett sådant sätt att de negativa följderna blir så små som möjligt. Jag kommer att noga överväga de tänkbara följderna av en omlokalisering av och så långt som möjligt vidta de åtgärder som erfordras för att förhindra negativa folkhälsopolitiska konsekvenser av en sådan förändring.
frs · GS12942 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:942 om ålderskontroll vid inköp av alkoholhaltiga drycker har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för en fungerande ålderskontroll vid alkoholinköp i dagligvaruhandeln. För att motverka negativa effekter för folkhälsan beslutade om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. I handlingsplanen redovisas de områden där insatser behöver göras och förstärkas fram till och med . Bland annat ingår insatser för att öka kontrollen av försäljning av folköl till minderåriga. och har tillsammans med Svensk Dagligvaruhandel tagit fram ett nationellt material för att motverka underåriga att få tillgång till folköl som går under namnet "lag om leg". Här betonas bland annat branschens ansvar när det gäller att upprätthålla gällande åldersgränser och att bedriva en ansvarsfull alkohol hantering. har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera de olika insatser som följer av den nationella handlingsplanen. har erfarenheter av arbetet med att uppfylla handlingsplanens mål samlats in från ett brett spektrum av samhällets organisationer, alltifrån myndigheter till frivilligorganisationer. Arbetet med en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador för tiden har påbörjats och kommer att presenteras för . Dessutom kommer regeringens särskilde utredare, , att till regeringen överlämna slutbetänkandet från . De åtgärder regeringen överväger för att få till stånd en bättre fungerande ålderskontroll kommer att presenteras i propositionen om den nya nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador.
frs · GS12943 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:943 om nationellt handlingsprogram mot självmord har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att inrätta ett nationellt handlingsprogram mot självmord. har antalet självmord i stadigt minskat. har dock självmordstalet legat stilla på en nivå på ca 20 självmord och 100000 invånare. Det är ännu för tidigt att med säkerhet fastslå om detta betyder att den nedåtgående trenden nu är bruten. Oavsett hur det ligger till med det är det mycket allvarligt att så många som kanske upp emot 1500 personer tar sitt liv. Det är angeläget att diskutera vilka åtgärder som behövs för att förhindra detta. finns ett nationellt handlingsprogram för utveckling av självmordsprevention, Stöd i självmordskriser. Det utarbetades på initiativ av och i samråd med andra myndigheter och organisationer och ger god vägledning för suicidpreventiva insatser. Det är framför allt landsting och kommuner, som har de största möjligheterna att i sina verksamheter vidta åtgärder för att tidigt upptäcka självmordsproblematik och att erbjuda stöd och adekvat behandling. Såväl som Nationellt centrum för suicidprevention och prevention av psykisk ohälsa har utarbetat kunskapsmaterial som stöd för detta arbete. Självmord är den yttersta konsekvensen av psykisk ohälsa. Inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården har åtgärder vidtagits för att förbättra insatserna för psykiskt sjuka. De särskilda satsningar som görs för att utveckla psykiatrin har stor betydelse även i detta sammanhang. Även de alkohol- och narkotikapolitiska handlingsplanerna är betydelsefulla, eftersom alkohol och droger ofta förekommer i samband med självmord. Det är insatser inom flera samhällssektorer och politikområden som tillsammans bidrar till att förebygga psykisk ohälsa och främja psykisk hälsa i befolkningen. Ett sådant brett synsätt präglar även den deklaration om psykisk hälsa i , som jag var med att besluta om vid om psykisk hälsa . Det är allvarligt att så många dör på grund av självmord. Jag följer noga utvecklingen för att överväga vilka insatser som ytterligare kan komma att erfordras med anledning av självmordsproblematiken.
frs · GS12945 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:945 om arbetshjälpmedel till funktionshindrade har frågat statsrådet om hon ämnar vidta en förändring vad gäller åldersregeln för funktionshindrades rätt till arbetshjälpmedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Personer med funktionshinder ska ha samma möjligheter som andra att röra sig i samhället och delta i samma sammanhang. Arbetshjälpmedel fyller en viktig roll för att underlätta för personer med funktionshinder att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. Det är arbetsgivaren, och som ansvarar för att en arbetssökande eller anställd får de arbetshjälpmedel som han eller hon behöver. Arbetsgivarens ansvar regleras i arbetsmiljölagen (1977:1160), där det stadgas att arbetsgivaren ska ta hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet genom att anpassa arbetsförhållandena eller vidta andra lämpliga åtgärder. svarar, i enlighet med förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp, för bidrag till arbetshjälpmedel som behövs för att en arbetslös person med funktionshinder ska kunna få eller utföra arbete. Ansvaret gäller en person är anställd hos arbetsgivaren. svarar för motsvarande bidrag till anställda eller egenföretagare och fria yrkesutövare som är etablerade på arbetsmarknaden. ansvar för arbetshjälpmedel regleras i lagen om allmän försäkring (1962:381) och förordningen (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen om allmän försäkring i form av bidrag till arbetshjälpmedel. Bidrag till arbetshjälpmedel kan lämnas för att bryta en längre tids sjukskrivning, men det kan också fylla en viktig funktion som förebyggande åtgärd. Enligt nuvarande bestämmelser kan bidrag till arbetshjälpmedel lämnas längst till och med månaden före den då han eller hon fyller . En översyn av systemet och ansvarsfördelningen för arbetshjälpmedel har gjorts. I betänkandet Hjälpmedel (SOU 2004:83) av LSS- och hjälpmedelsutredningen, som överlämnades till regeringen , lämnas förslag till åtgärder för att underlätta möjligheterna för personer med funktionshinder att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. Utredningens förslag bereds i . I det sammanhanget kommer även åldersgränsen för arbetshjälpmedel att övervägas.
frs · GS12946 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:946 om förtroendeuppdrag för personer med sjukersättning har frågat socialminister om hon avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att personer som har partiell sjukersättning kan ha förtroendeuppdrag . Bakgrunden till frågan är enligt ett fall som inträffat i när en sjukskrivning övergick till partiell sjukersättning. Personen uppmanades då av att lämna alla politiska förtroendeuppdrag. åberopar ett tidigare svar angående denna frågeställning och frågar om ministern avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att personer som har partiell sjukersättning kan ha förtroendeuppdrag . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det att jag som ska svara på frågan som rör sjukförsäkringssystemet. Jag får därför @ med hänvisning till den vägledning om sjukersättning och aktivitetsersättning som gäller för (Vägledning 2004:9) @ meddela följande. Genom att det formella kravet på arbetsförmågans nedsättning, för rätt till hel aktivitets- eller sjukersättning, är helt eller i det närmaste helt nedsatt, ges personer möjlighet att utnyttja en liten återstående arbetsförmåga i till exempel ideellt eller politiskt arbete utan att det formella kravet för rätt till aktivitets- eller sjukersättning ifrågasätts. Vid bedömningen av om den försäkrade trots viss begränsad arbetsförmåga är berättigad till hel förmån, bör enligt nämnda vägledning följande beaktas. För bedömning av arbetstiden bör utgångspunkten vara ett heltidsarbete i den sysselsättning, det uppdrag eller det förvärvsarbete den försäkrade kan utföra. Arbetstiden bör inte överstiga en åttondel av ett sådant heltidsarbete. Arbetsinkomst som inte överstiger en åttondel av den normala inkomsten på heltid i den sysselsättning, det uppdrag eller det förvärvsarbete den försäkrade kan utföra bör inte påverka rätten till hel förmån. Vid bedömningen av arbetsförmågan ska bortses från aktiviteter som kan jämföras med sådana fritidsaktiviteter som en yrkesverksam person i normalfallet utför på sin fritid. Deltagande i sådant föreningsliv eller kursverksamhet med mera som motsvarar vad en yrkesverksam person vanligen utför på sin fritid, bör därför inte tas hänsyn till vid bedömningen av arbetsförmågan. Rätten till sjuk- eller aktivitetsersättning påverkas däremot om den försäkrades aktiviteter motsvarar sådana arbetsinsatser som vanligen utförs av förvärvsarbetande. Eftersom det formella kravet på arbetsförmågans nedsättning för rätt till partiell aktivitets- eller sjukersättning är att arbetsförmågan är nedsatt med minst tre fjärdedelar, minst hälften eller minst en fjärdedel, ges inte den försäkrade möjlighet att arbeta mer än en fjärdedel, hälften, eller med tre fjärdedelar av ett heltidsarbete. Detta gäller oavsett i vilken form arbetsinsatsen har om det till exempel är ett förvärvsarbete, arbete i en förening eller ett politiskt uppdrag. Jag anser att nämnda vägledning uttrycker en rimlig avvägning mellan omfattning på förtroendeuppdrag och förvärvsarbete och finner mot den bakgrunden inte anledning att vidta några åtgärder.
frs · GS12947 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:947 om pälsdjursnäringen i har frågat vad jag avser att göra för att övertyga pälsnäringen om att reglerna föreslår om pälsdjursuppfödning skärps för djurens bästa och inte för att göra näringen olönsam. Av 4§ djurskyddslagen framgår att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. får efter regeringens bemyndigande meddela ytterligare föreskrifter om villkor för eller förbud mot viss djurhållning. Av 27§ verksförordningen (1995:1322) framgår bland annat att det beträffande myndigheters föreskrifter och allmänna råd gäller att myndigheten ska överväga om åtgärden är den mest ändamålsenliga. Om föreskrifter leder till inte oväsentligt ökade kostnader för dem som berörs ska myndigheten begära regeringens medgivande att besluta föreskrifterna. Enligt förordning (2003:1125) med instruktion för är verksamhetens mål att säkerställa ett gott djurskydd. En av myndighetens uppgifter är att följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen och, vid behov, föreslå ändringar av lagen eller bestämmelser utfärdade med stöd av lagen. har arbetat med att ta fram nya föreskrifter om hållande av pälsdjur. Föreskriftsförslaget är remissbehandlat. Någon begäran om medgivande om beslut har dock inte inkommit till regeringen.
frs · GS12948 · 2005-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:948 om utgiftstaket i budgetlagen har frågat vad jag avser att göra med anledning av yttrande om att kreditering på skattekonto är ett sätt att gå runt utgiftstaket i budgetlagen. Den kritik som anfört gäller att stödet till kompetensutveckling av personal i promemorian Kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen (dnr S2004/9557/ST) föreslås ske genom kreditering av kommunernas skattekonton. Stödet skulle därmed redovisas som en minskad skatteinkomst och inte som en utgift på statsbudgeten. Inledningsvis vill jag erinra om att det aktuella stödet aviserades i budgetpropositionen . Ärendet bereds inom och det slutliga regeringsförslaget i ärendet är ännu inte färdigt. Lagen (1996:1059) om statsbudgeten föreskriver som huvudregel att inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten (17§ första stycket). Detta hindrar emellertid inte att regeringen på ett avgränsat område kan föreslå att genom annan lag besluta om avvikelser från dessa regler. Det får sedan ankomma på att pröva skälen för förslaget och ta ställning till lagförslaget. Denna ordning, som är i överensstämmelse med sedvanliga lagstiftningsprinciper, har tillämpats för bland annat ett antal anställningsfrämjande insatser. Det finns också skäl att nämna att det i budgetlagen saknas bestämmelser om hur utgiftstaket ska definieras. Mitt svar till är därför att när regeringen lämnar ett förslag till i den aktuella frågan kommer förslaget till finansiering av stödet att vara utformat i enlighet med budgetlagen eller annan lagstiftning.
frs · GS12949 · 2005-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:949 om läkarkontinuitet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med problemen med anledning av lagen om offentlig upphandling. Primärvården utgör basen i den svenska hälso- och sjukvården och är ofta den vårdnivå som patienten först kommer i kontakt med. Det är därför extra viktigt att primärvården kan lösa sina uppgifter på ett så bra sätt som möjligt och med en god tillgänglighet. Av hälso- och sjukvårdslagen framgår att alla som så önskar ska erbjudas en fast läkarkontakt. uppföljningar av satsningarna som har gjorts inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården visar att alla landsting har ambitionen att patienterna ska få en god kontinuitet i sina läkarkontakter. Flera landsting har emellertid svårt att leva upp till det målet. Jag vill inte närmare kommentera den upphandling av primärvård som skedde i i . Om upphandlingen medförde att flera patienter var tvungna att byta läkare är det naturligtvis olyckligt för kontinuiteten. Jag kan emellertid inte bedöma om ett annat resultat kunde ha uppnåtts genom en annan hantering av upphandlingen inom ramen för nuvarande regelverk. Jag vet heller inte om eller i vilken utsträckning upphandlingen inneburit en faktisk försämring av primärvården i . Min bedömning är att det är av stor vikt att även fortsättningsvis följa utvecklingen inom landstingen när det gäller kontinuiteten inom primärvården och medborgarnas rätt till en fast läkarkontakt. Det är också viktigt med mångfald varför landstingen även fortsättningsvis bör verka för att alternativa vårdgivare ges möjlighet att delta i den offentligt finansierade vården. För att säkerställa en kontinuitet för patienterna i primärvården i kombination med en mångfald av alternativa vårdgivare skulle det enligt min mening kunna bli aktuellt med initiativ från regeringens sida. Jag vill dock inte ta ställning till vilka initiativ som skulle kunna komma i fråga.