ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11806 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:806 av () till utbildnings- och kulturminister om frystorkning av avlidna Frystorkning har föreslagits som ett alternativ att ta hand om avlidna. Metoden innebär att den avlidne fryses ned till . Kistan sänks ned i flytande kväve, . Genom en lätt vibration sönderfaller kistan och kroppen i små delar. Efter att ha rensats från bland annat kvicksilver läggs det återstående stoftet i en kista av majs- eller potatisstärkelse. Kistan läggs ned i marken där den bryts ned . Kremering har blivit en allt vanligare metod att ta hand om avlidna men har stora nackdelar från miljösynpunkt på grund av utsläpp av skadliga ämnen som kvicksilver. Inte minst av miljöskäl är det därför angeläget att överväga andra metoder att ta hand om avlidna. Såvitt jag förstår är frystorkning en intressant möjlighet. Jag är väl medveten om att omhändertagande av avlidna är ett känsligt område där vi måste visa stor respekt och hänsyn till människors önskemål. Men det är svårt att se att det finns några principiella skäl, till exempel religiösa, att ta avstånd från frystorkning om man accepterar kremering eller kistbegravning. är det viktigt att understryka att det är fråga om att erbjuda ytterligare ett alternativ. i har beslutat att planera för en anläggning för frystorkning. Jag föreslår att regeringen underlättar möjligheterna att pröva frystorkning genom att undanröja de hinder som kan finnas genom exempelvis bestämmelser i begravningslagen eller i miljöhänseende. Jag vill fråga vilka åtgärder utbildnings- och kulturministern är beredd att vidta för att det ska bli möjligt att pröva frystorkning som ett alternativ att ta hand om avlidna.
fr · GS11807 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:807 av () till utbildnings- och kulturminister om svenska statens forskningssatsningar och Lissabonprocessen enades EU:s medlemsländer om en strategi som syftar till att "EU skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning". Tanken är att medlemsländerna, i den så kallade Lissabonprocessen, ska tävla med varandra för att skapa bättre tillväxt både nationellt och gemensamt för . För att samtliga mål för processen ska vara uppnådda 2010 måste medlemsländer utföra jobbet på hemmaplan. I klartext måste medlemsländernas regeringar sätta i gång arbetet med att uppfylla vad de åtagit sig i . Strategin var viktig , men är ännu mer angelägen på grund av EU:s åldrande befolkning, utvidgningen och den starkare globala konkurrensen. har halva tiden gått och tyvärr händer det inte tillräckligt mycket i . Det gäller exempelvis satsningarna på kunskapssamhället i form av forskningsanslag, där den svenska staten avsätter mindre pengar än vad EU rekommenderar. Trots det slår sig regeringen för bröstet eftersom den räknar in näringslivets forskningssatsningar i redovisningen. Mot bakgrund av ovanstående undrar jag vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att se till att klarar målen i Lissabonprocessen vad gäller statlig satsning på forskning.
fr · GS11808 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:808 av () till statsrådet om graviditetsstödjande åtgärder Antalet aborter som utförs i ligger stadigt runt 35000. Bakom varje siffra finns en kvinna som befinner sig i en av de svåraste situationer en människa kan hamna i. Ett beslut om abort är aldrig enkelt, och ofta mår kvinnan psykiskt dåligt både före och efter ett abortingrepp. Här är samhällets viktigaste funktion att stödja på bästa tänkbara sätt, och underlätta i en situation då pressen och kraven på den enskilda kvinnan är enorma från flera håll. Ofta har dock myndigheter i stället för att avlasta kvinnans börda bidragit ytterligare till stressen. Enligt en rapport utgiven från och finansierad av 2003 upplever många unga kvinnor att de inom mödravården ofta blir illa bemötta och ibland till och med övertalade att göra abort. kan omvärldens förväntningar och påtryckningar åt det ena eller det andra hållet ofta upplevas som stressande för den gravida kvinnan. Någonstans att koppla av och reflektera på egen hand, i form av boende och stödjande samtalsresurser, skulle därför vara mycket värdefullt som ett led i att förhindra förhastade abortbeslut. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vad avser statsrådet att göra för att ge gravida kvinnor bättre stöd inför ett abortbeslut?
fr · GS11809 · 2005-01-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:809 av () till statsrådet om vestibulit Vestibulit är ett smärttillstånd i kvinnans underliv som yttrar sig i sveda eller smärta. Problematiken har alltmer uppmärksammats och många läkare menar att fler och fler drabbas. Detta vidimeras också i publicerade studier. Uppskattningsvis drabbas 100000 svenska kvinnor av vestibulit. I en studie hade av kvinnorna som kom på gynekologisk hälsokontroll haft sådan smärta , och i en annan undersökning bland flickor som sökte på ungdomsmottagningar hade nästan en tredjedel ont vid samlag. Man har ännu inte funnit någon entydig orsak till besvären. Även om kunskapen och behandlingsmöjligheterna i viss mån har ökat är okunskapen fortfarande stor. Vi vet att kvinnor skickas runt inom vården utan att någon egentligen vet hur de ska behandlas. Väntetiderna kan vara årslånga. Det mänskliga lidandet är oerhört för kvinnan som drabbas. Det påverkar hennes självbild, möjligheten att bli gravid och skapar ofta relationsproblem. Min fråga är: Hur avser statsrådet att verka för ökad information, kunskap och forskning om vestibulit?
fr · GS11810 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:810 av () till statsrådet om utbyggnaden av i Ett färdigställande av som motorväg genom hela är en mycket viktig utvecklingsfaktor för denna del av landet. Som svar på en tidigare fråga har jag fått besked från ministern att har ett ansvar gentemot övriga EU att färdigställa E6 som motorväg . Det är då viktigt att beslutsprocessen inte fördröjs så att en utbyggnad kan ske kontinuerligt. Norr om har utbyggnaden nått Småröd söder om . Norr om är sedan vägen utbyggd till fyrfältsväg från Håby norrut till . är det mycket prioriterat att arbetet på sträckan Småröd till Håby förbi kommer i gång så snabbt som möjligt. Enligt uppgift måste arbetsplanen först fastställas av regeringen innan arbetet kan startas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att arbetsplanen Småröd-Håby fastställs skyndsamt, så att utbyggnaden av väg E6 ska kunna fortsätta utan avbrott?
fr · GS11811 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:811 av () till statsrådet om vägar i Duni varslar 210 anställda om uppsägning i . Rubrikerna lyser svarta och det är lätt att misströsta när jobben försvinner från orten slag i slag. En viktig förutsättning för att ska leva och vara med och bidra till välstånd är att det finns bra infrastruktur i form av vägar, el, tele och data. Tjälsäkrade vägar är ett gammalt krav som tyvärr fortfarande måste ställas igen. Som en följd av stormens verkningar runtom i ställs nu krav på att nätens säkerhet måste skärpas. Men utöver säkerheten måste även infrastrukturens kapacitet byggas ut för att ska vara en del av lösningen . I stället tar regeringen i regleringsbrevet till bort 40 av de 700 miljonerna för det enskilda vägnätet. Detta vägnät omfattar mer än dubbelt så många kilometer som det statliga och kommunala tillsammans och trafikeras av flera tusen fordon . Men de enskilda vägarna, som sköts av vägföreningar eller samfälligheter, får nu mindre pengar av regeringen. Det kommer också signaler om att resurser till planerad upprustning av vägar går åt till röjning efter stormen. Det måste till särskilda medel för uppröjningen och effekterna efter stormen. Det kan inte vara rimligt att det är medel avsatta för nödvändig och planerad upprustning som används för att röja upp efter katastrofen i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra infrastrukturen i ?
fr · GS11812 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:812 av () till statsrådet om utbetalning av bredbandsbidrag Regeringen beslöt att göra ett anslagssparande på det statliga bidraget till utbyggnad av ortsammanbindande bredbandsnät . Utbetalning ska enligt beslutet ske . Som skäl till anslagssparandet ges det statsfinansiella läget . Att statsfinanserna skulle bli mer stabila kan det ställas frågor kring, framför allt som regeringen med stödpartier har utlovat stora kostnadsökningar . Med utgångspunkt från detta vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka bindande garantier kan statsrådet ge för att det ortsammanbindande bredbandsbidraget verkligen blir utbetalt?
fr · GS11813 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:813 av () till statsrådet om bredbandsnätet Regeringen beslutade att göra ett anslagssparande på det statliga bidraget till utbyggnad av ortsammanbindande bredbandsnät, vilket betyder att inga pengar kommer att betalas ut till kommunerna 2005. Med tanke på detta har jag en fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att en acceptabel analys om konsekvenserna för kommunerna blir gjord?
fr · GS11814 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:814 av () till finansminister om skatteregler för fordon med alkolås Att installera alkolås i privat- och yrkesfordon är ett bra och effektivt sätt att stärka trafiksäkerheten. har kommit långt i detta arbete, både när det gäller tanken om en förändrad lagstiftning och utveckling av nya produkter. Något som också uppmärksammats på internationell nivå. En bra utveckling, med undantag av att det skattetekniska regelverket inte anpassats till målsättningen om att stimulera användandet av alkolås. Med detta avser jag förhållandet att den som installerar alkolås i sin tjänstebil får en högre förmånsbeskattning i förhållande till den som har en bil utan detta lås. Detta med anledning av att bilen ökar i värde. Det betyder omvänt att de som installerar denna trafiksäkerhetshöjande teknik straffas för sin insats. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att inte bilar med alkolås ska få en högre förmånsbeskattning i förhållande till bilar utan detta lås?
fr · GS11815 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:815 av () till samhällsbyggnadsminister om statliga kreditgarantier för bostadsbyggande infördes nya och bättre villkor för statliga kreditgarantier vid byggandet av bostäder, de gäller till och med . Villkoren innebär att små och medelstora byggherrar klarar sig eget kapital, i allmänhet brukar det krävas 30@35% eget kapital. Kreditgarantin utgår från projektets marknadsvärde och uppgår till av detta värde, dock med ett maxbelopp om per lägenhet. Den marknadsbaserade kreditgivningen fungerar bäst i tillväxtregionerna men där tar det relativt att få byggprojekten färdiga. Långa planeringstider, överklaganden med mera gör att omloppstiden för byggprojekten är . Många projekt som är startklara nu kommer inte att bli färdiga före utgången av 2006, då de mer förmånliga villkoren upphör att gälla. Att villkoren tidsbegränsats på detta sätt har troligen kopplats till den översyn av de långsiktiga villkoren för bostadsfinansiering, även andra tillfälliga stöd upphör . Då krediten inte kan sökas förrän huset står färdigt, så bör de tillfälliga förbättrade villkoren förlängas . Den här åtgärden löser dock inte frågan hur villkoren ska förbättras för bostadsproduktionen generellt, där mer generella statliga kreditgarantier kan vara en del av ett framtida bostadsfinansieringssystem. Min fråga till ministern blir då följande: Är ministern beredd att redan nu förlänga de förbättrade kreditgarantivillkoren i avvaktan på mer permanenta lösningar för bostadsfinansieringen?
fr · GS11816 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:816 av () till samhällsbyggnadsminister om ett tillgängligt samhälle för alla samhällsmedborgare Den offentliga miljön måste vara tillgänglig för alla samhällsinvånare oavsett om man har ett funktionshinder eller inte. Att kunna röra sig fritt och delta aktivt i samhällslivet är en rättighet för alla, inte bara några. I min hemkommun har den kyrkliga samfälligheten ansökt om att få bygga en handikapptoalett i Nottebäcks kyrka då det finns kyrkobesökare som är funktionshindrade. Som kyrkan ser ut är den inte funktionell för kyrkobesökarna. Dessvärre så har och motsatt sig en förändring av kyrkans inre eftersom den anses ha ett mycket högt bevarandevärde. Två intressen ställs nu mot varandra, ska kyrkan vara tillgänglig för alla som vill besöka kyrkan eller ska kyrkans historiska värde prioriteras så att vissa kyrkobesökare stängs ute? Det kan knappast anses rimligt att kyrkan inte ska kunna moderniseras så att den inte kan fortsätta att vara en viktig samlingspunkt i samhället. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att äldre historiska byggnader ska kunna göras tillgängliga även för rörelsehindrade?
fr · GS11817 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:817 av () till samhällsbyggnadsminister om statlig styrning av kommunala bostadsföretag har i sin budgetmotion lagt förslag om att och den verksamhet som nämnden bedriver med omstrukturering av kommunala bostadsbolag ska avvecklas. Stödsystemet har flera inslag som vi anser vara felaktiga. Den viktigaste invändningen är kanske att staten, genom stödsystemet, ökar sin styrning och reglering av den lokala bostadsmarknaden i de aktuella kommunerna. Det finns tydliga konkreta exempel på när denna typ av statlig reglering och styrning ger orimliga konsekvenser. En kommun tecknade 1999 avtal med Bostadsdelegationen om avveckling av bostäder i det kommunala bolaget. Orsaken till avtalet var ekonomiska svårigheter för det kommunala bostadsbolaget beroende på den obalans på bostadsmarknaden som uppkommit, en kombination av ett ökat antal bostäder och en negativ befolkningsutveckling. Situationen i aktuell kommun har förändrats, så att behovet av nya bostäder i stället kommer att vara relativt stort . Problemet är nu att kommunen av ekonomiska skäl ändå tvingas fullfölja avtalet. Det kostar betydligt mindre att riva jämfört med återbetalningsskyldigheten som blir följden av att avställda lägenheter åter skulle användas som bostäder. Man har helt enkelt inte ekonomi för att inte riva trots att aktuell hyresfastighet i den förändrade situationen skulle kunna vara en tillgång för bostadsmarknaden. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att statlig styrning och reglering inte ska leda till den typ av orimliga konsekvenser som beskrivits ovan?
fr · GS11818 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:818 av () till utbildnings- och kulturminister om tandläkarbrist Tandhälsan i har glädjande nog förbättrats under men tandvårdsbehovet kommer att öka eftersom andelen äldre i befolkningen ökar. En prognos som publicerat visar att tandläkarna blir färre. är de 7300, beräknas de vara 4700. Orsaken är stora pensionsavgångarna och färre utbildningsplatser. Detta innebär att tandvården kommer att få svårt att klara vårdbehovet framöver. Som exempel kan nämnas att det finns stora risker att tandvården i inte lyckas ersätta kommande pensionsavgångar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att undvika den förmodade bristen på tandläkare?
fr · GS11819 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:819 av () till statsrådet om Skriv-Knuten I frågestund svarade statsrådet på en fråga från undertecknad om hotet mot Skriv-Knuten, en rådgivnings- och informationsverksamhet om läs- och skrivsvårigheter. Hotet består i att aviserat att bidraget ska dras in, vilket betyder nedläggning av Skriv-Knuten. Svaret innehöll att ministern skulle "titta på frågan" och "ha en dialog med Myndigheten för skolutveckling om vilka projekt man satsar på när det gäller läsförståelse". Statsrådet bör nu ha haft möjlighet att föra denna "dialog". Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bevara Skriv-Knuten?
fr · GS11820 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:820 av () till statsrådet om utbildning i Att vissa arbeten försvinner och att andra flyttar är naturligt. Finns det ett bra företagsklimat och kreativa människor så ersätts dessa arbeten med nya jobb i expanderande företag. När Duni nu varslar 210 i så är problemets kärna att det inte startar tillräckligt många nya företag . För det är i de små och medelstora företagen som arbetstillfällen skapas i västvärlden och det är deras villkor som måste förbättras i . Förändringarna går oerhört snabbt och kraven på ökad kompetens ökar, för att stimulera företagens utveckling krävs utbildningar som svarar mot företagens behov. Det behövs speciellt för att de små och medelstora företagen ska ha möjligheten att utvecklas vidare. Kvalificerad yrkesutbildning som är nära knuten till arbetslivet med tydliga inslag av praktik är oerhört betydelsefull och är den rätt utformad så är den oslagbar i många stycken. Flexibiliteten och möjligheten att anpassa sig efter behoven på den lokala arbetsmarknaden måste öka. Den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sig vara mycket effektiv i att få fler i arbete men också stärka kompetensen hos både anställda och företag lokalt och därför bör satsningar göras för att antalet platser ska öka. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka antalet kvalificerade yrkesutbildningar i ?
fr · GS11821 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:821 av () till justitieminister om rättshjälp vid enskilt åtal rapporteras om hovrättens delvis friande domar mot fyra män som tidigare dömts för våldtäkt av en 13-årig flicka. Enligt uppgift baseras hovrättens bedömning, som leder till att två av männen frikänns medan två döms för sexuellt tvång, på att barnet vid tillfället för händelsen frivilligt hade berusat sig kraftigt. Ny lagstiftning som angriper ovanstående missförhållande är på gång och träder i kraft . I det nu aktuella målet kommer åklagaren inte att begära prövning i slutlig instans, varför målsägaren med bistånd beslutat att väcka enskilt åtal mot de fyra männen. Vid enskilt åtal finns en risk att flickan och hennes anhöriga får betala motparternas rättegångskostnader. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att se över reglerna om fördelning av rättegångskostnader och rättshjälp vid enskilt åtal, särskilt i ärenden som rör underåriga?
fr · GS11822 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:822 av () till justitieminister om vapenlagstiftningen I vapenlagstiftningen förekommer ospecificerade begrepp som "synnerliga skäl" och "ett mycket kvalificerat behov". Tolkningar av begreppen ligger bland annat till grund för prövning av vapenlicens. Det råder förvirring kring begreppens innebörd, och uppgifter pekar på att tillämpningen över landet skiljer sig åt. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förtydliga de ospecificerade begreppen i vapenlagstiftningen?
fr · GS11823 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:823 av () till justitieminister om åtal vid bedrägerier mot luras på stora summor . Det händer att fuskare avslöjas och tvingas betala tillbaka. gör även en bedömning från fall till fall om ärendet ska anmälas till polis och åklagare. Många av dessa anmälningar skrivs av och föranleder inte någon vidare åtgärd. Benägenheten att åtala för bedrägeri skiljer sig från län till län. Statistik från visar att av anmälningarna i ledde till åtal men det blev friande domar i av fallen. I gick till åtal och samtliga ledde till fällande domar. I drevs av anmälningarna till åtal och hälften dömdes. Att bedrägeriärenden hanteras så olika beroende på var de sker får negativa följder för samhällsmoralen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att åstadkomma att åtal vid bedrägerier mot sker på ett likvärdigt sätt oberoende var i brottet sker?
fr · GS11824 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:824 av () till statsrådet om de äldre och tsunamikatastrofen Av rapporter från lokala ideella organisationer i katastrofområdet framgår att äldre tyvärr utsätts för allvarlig diskriminering i hjälparbetet. Deras behov blir dåligt eller inte alls tillgodosedda. De äldre ingår inte i FN:s definition av särskilt utsatta grupper, som deras rätt till stöd och hjälp på samma villkor som barn, kvinnor och funktionshindrade borde vara en självklarhet. Deras betydelse för barnbarn, som förlorat sina föräldrar, kan inte nog understrykas. insatser för offren för tsunamikatastrofen är omfattande. Jag vill därför fråga i vilken utsträckning statsrådet beaktar äldres hjälpbehov i detta arbete.
fr · GS11825 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:825 av () till utrikesminister om gripandena av människorättsaktivister i I arbetar människorättsorganisationen (Sudo). Den leds av . greps Mudawi och en vän till honom, Salah , av den sudanesiska säkerhets- och underrättelsetjänsten. Någon anledning till gripandena har inte angivits. Ingen har fått möjlighet att träffade de båda gripna, vilka förts till säkerhetstjänstens kontor i i norra . har chefen för kontor i i västra , , gripits. Det skedde i Kharthoum . Han har hållits i isoleringshäkte . Chefen för , Kolawole Olaniyan, har förklarat att de två ovannämnda männen måste få komma i kontakt med sina familjer, advokater och får den sjukvård som de behöver. Han har även förklarat, att "tortyr i samband med isoleringshäkte har förekommit i flera fall med säkerhetstjänst". Jag vill utifrån ovanstående fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att förmå den sudanesiska regering att försätta människorättaktivister som Mudawi , Salah och på fri fot?
fr · GS11826 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:826 av () till utrikesminister om fängslade svenskar i Det som inte får hända har hänt. Den svenske medborgaren har avlidit i eritreanskt fängelse väntan på rättegång. UD har inte gjort tillräckligt för att bistå. Ambassadör erkänner att det är svårt att jobba med när man är baserad i . måste regeringen växla upp sitt arbete. Samma öde får inte drabba . lovade utrikesministern att skulle skicka ned en högnivåperson till . Jag har länge krävt att utrikesministern själv åker dit. När blir en resa av? Det finns mycket mer som UD kan göra för att pressa regimen i att släppa : skicka ambassadören dit oftare, använd EU-ambassadörerna som är på plats, betala svenska honorärkonsuln i för att agera och se till avbryta EU:s bistånd med mera. Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att öka pressen på regim?
fr · GS11827 · 2005-01-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:827 av () till statsrådet om hivtest av ungdomar Ungdomar vägras hivtest. Vårdcentraler i nekar ungdomar att testa sig för hiv eller ställer integritetskränkande frågor om varför en ungdom vill utföra test. Det förekommer också att sjukvårdspersonal avråder från test och säger att det är så ovanligt med smitta att det är onödigt. Inom vården finns uppfattningen att dessa test är dyra och tar tid och landstingen tvingas att prioritera bort provtagning. vet vi att testning är viktigt och att det är stort steg att kontakta en vårdcentral för detta. Ungdomar har ofta flera sexuella kontakter och inte sällan oskyddat sex. Att då bli avvisad när man söker hjälp kan inte accepteras. skriver ansvarigt statsråd att en större del av hälso- och sjukvårdens resurser ska gå till det förebyggande arbetet. Det är mycket angeläget att hivbekämpningen tas på större allvar och att allt görs som kan minska smittspridningen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de ungdomar som vill ska erbjudas hivtest?