ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11960 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:960 av () till statsrådet om skydd för djuphavens ekosystem Destruktivt fiske, till exempel bottentrålning i djuphaven, utgör ett allvarligt hot mot den biologiska mångfalden i de ekosystemen. Parterna till konventionen om biologisk mångfald beslöt att uppmana att agera för att stoppa det destruktiva fisket i djuphaven. Tyvärr missade möjligheten att effektivt skydda djuphavens känsliga ekosystem när den valde att inte införa ett moratorium på bottentrålning på internationellt vatten. finns en ny möjlighet att rädda livet i våra hav. EU arbetar med att ta fram riktlinjer för hur den biologiska mångfalden på internationellt vatten ska bevaras. 7 kommer för den internationella havsrätten (Comar) att diskutera EU:s inställning till hur skyddet av den biologiska mångfalden på internationellt vatten ska utformas, inklusive huruvida EU ska ge sitt stöd till ett moratorium för bottentrålning på internationellt vatten. har traditionellt varit ledande då det gäller att skydda den biologiska mångfalden både på land och till havs. har vi en möjlighet att föra den traditionen vidare. Den aktuella frågan handlar inte om fiskeresurser, utan snarare om skyddet av känsliga, sköra och hotade ekosystem. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet om hon kommer instruera den svenska Comardelegationen att verka för utvecklandet av ett övergripande skydd för djuphavens ekosystem på både kort och lång sikt, inklusive ett tillfälligt förbud mot bottentrålning på internationellt vatten.
fr · GS11961 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:961 av () till statsrådet om ammunitionsbly Miljöministern har i ett tidigare svar från redogjort för att en kemisk produkt i definieras som ett kemiskt ämne eller en beredning av kemiska produkter och att vissa av dessa produkter omfattas av registreringsplikt. Det är således en strängare form av kontroll än enbart den anmälningsplikt som föreligger för hantering och användning av vissa ämnen upptagna i produktregister, till exempel fjäll eller pulver av bly. Av det aktuella svaret framgår också att de skyddsåtgärder som bedöms nödvändiga för vissa ämnen inte är beroende av hur kemiska produkter definieras. Det svar som lämnats är, mot bakgrund av texten som avser metaller i SOU 2000:53, inte fullständigt och kräver därför ett förtydligande. Såvitt jag förstått är metallers toxikologiska och ekotoxikologiska egenskaper avhängigt av vilken kemisk form de har, hur lätt den förändras och hur rörliga de är i mark och vatten i olika stadier av kemisk förändring. Jag kan ur riskbedömningssynpunkt inte uppfatta någon skillnad mellan metalliskt bly som används till ammunition och den som används till exempelvis fiskesänken som direkt sprids i våra vattendrag eller i form av de ca blyackumulatorer som står utanför ett slutet kretslopp. Vilka åtgärder avser stadsrådet att vidta för att klarlägga anledningen till att metalliskt bly i en enda specifik applikation som ammunition betraktas som kemisk produkt, utan att allt metalliskt bly betraktas som kemisk produkt med de krav som gäller vad avser förteckning i produktregistret och underkastelse av den registreringsplikt som gäller för kemiska produkter?
fr · GS11962 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:962 av () till statsrådet om arbetsmiljön Inom byggbranschen har ett aktivt arbetsmiljöarbete bedrivits för att minska olyckstillbuden. Vikten av en god arbetsmiljön och tydliga regler kan knappast underskattas i det förebyggande arbetet. När det gäller vidtagande av åtgärder för att uppnå en tillfredsställande arbetsmiljö enligt arbetsmiljölagen 6kap. 6a§, är det arbetsgivaren som avgör huruvida skyddsombudets krav på åtgärder ska efterföljas. När skyddsombud och arbetsgivare varit oense i sakfrågan har tvisten ibland gått så långt att antingen arbetsgivaren eller fackförbundet drivit överklagan hela vägen till regeringen. Ofta har arbetet då redan avslutats och överklagandet avskrivs. Att arbetet avslutats borde inte vara skäl nog att avskriva ärendet. Särskilt med tanke på att bygg- och anläggningsbranschen ofta har kortvariga och rörliga arbetsplatser. Handlar det därtill om principiellt viktiga frågor är det viktigt att regeringen genom ställningstagande i sakfrågan ger riktlinjer för hur man från arbetsmiljöinspektionerna ska se på liknande ärenden . Med stöd av ovanstående är min fråga till arbetsmarknadsministern: Hur kommer arbetsmarknadsministern att agera för att förbättra och stärka arbetsmiljöarbetet?
fr · GS11963 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:963 av () till statsrådet om arbetsmiljön för uthyrd och entreprenadanställd arbetskraft Outsourcing utgör en snabbt växande del av arbetsmarknaden. Det arbete man på så vis lägger ut på externa utförare handlar inte sällan om arbetsmiljömässigt utsatta verksamheter. Arbetstagarna är ofta mer beroende av beställaren när det gäller hur arbetsmiljön ser ut än av den egna arbetsgivaren. Ändå är det så att arbetsmiljöansvaret huvudsakligen ligger på den . På ett område erkänner lagen att förhållandena kräver en särskild reglering av beställaransvaret på arbetsmiljöområdet, nämligen då det gäller byggnads- och anläggningsverksamhet, där sedan gammalt entreprenadförhållanden är förhärskande. Här finns sålunda (i AML 3kap. 7§ samt AFS 1999:3) en särskild ordning föreskriven för upphandlingsansvar och samordningsansvar. Ett särskilt område där en tydligare reglering är angelägen är vid inhyrning av arbetskraft från bemanningsföretag. 12§ är i många fall otillräcklig. Skyldigheterna måste tydliggöras, och ansvarsfördelningen mellan inhyrande och uthyrande företag samt de berörda skyddsorganisationerna måste klargöras. Ett sätt att göra detta vore genom ett tilläggsdirektiv till utredningen som gör en översyn av arbetsmiljölagen. Hur kommer arbetsmarknadsministern att agera för att säkerställa arbetsmiljön för uthyrd och entreprenadanställd arbetskraft?
fr · GS11964 · 2005-02-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:964 av () till statsrådet om kriminalisering av bruket av butandiol och GBL Butandiol och GBL är ämnen som kan användas som berusningsmedel men som också har ett stort normalt användningsområde. Med dagens lagstiftning klassas inte ämnena som narkotika trots att de i kroppen omvandlas till det narkotikaklassade ämnet GHB. har regeringen skickat en remiss till Lagrådet gällande "vissa lagändringar beträffande hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer". Förslaget innebär att butandiol och GBL klassificeras som hälsofarliga varor. Det innebär att försäljning blir olaglig och att polisen kan beslagta varorna. Det är ett steg på vägen. lovade folkhälsoministern i direktsändning i Radio att ytterligare förslag till skärpning skulle komma så att även bruk skulle bli kriminaliserat. När avser folkhälsoministern att lämna förslag till en sådan lagstiftning?
fr · GS11965 · 2005-02-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:965 av () till statsminister om parlamentarisk utredning om socialförsäkringar I regeringsformens 1§ står det att "all offentlig makt utgår från folket". Längre fram kan man läsa att är folkets främsta företrädare och regeringen är ansvarig inför den. Den grundläggande principen är att regeringen ska lyssna till och verkställa de beslut som fattar. Trots det händer det att regeringen väljer att ignorera riksdagsbeslut, ibland genom att lägga dem i en skrivbordslåda för att glömma bort dem, i andra fall genom ett öppet trots emot majoritet. Ett uppenbart exempel på trots är socialministerns uttalande i , där hon rakt ut säger att hon inte kommer att tillsätta den parlamentariska utredning om socialförsäkringar som begärt. har gått sedan socialministerns demokratiska övertramp och fortfarande händer inget från hennes eller regeringens sida. Regeringen har ett kollektivt ansvar och i slutändan är det regeringschefen som ansvarar för att beslut verkställs. Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att regeringen ska genomföra beslut om en parlamentarisk utredning om framtiden för socialförsäkringarna?
fr · GS11966 · 2005-02-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:966 av () till justitieminister om flexibla frigivningsregler I mina besök på anstalter framkommer det att internerna är kritiska till de frigivningsregler som gäller. Enligt reglerna ska frigivningen ske det datum då straffet är avtjänat. Flera av de interner som jag haft kontakt med lyfter fram att regelverket inte tar hänsyn till de omständigheter som den frigivne har när han eller hon ska bli frisläppt. På anstalterna bedrivs det ofta ett bra förberedande arbete inför frisläppandet, med intensivövervakning och andra program. Problemet som internerna lyfter fram är att programmen är avslutade när själva frigivningen sker. Frisläppandet kan i värsta fall ske eller i samband med en helg vilket kan innebära stora påfrestningar för den frigivne, särskilt om han eller hon saknar ett socialt nätverk. Den frigivne blir hänvisad till sina gamla kontakter och därmed ökar risken för fortsatt kriminalitet och missbruk. Den programverksamhet som anstalten arbetat med riskerar att misslyckas. Möjligheten att få frigivningen uppskjuten finns men används enligt sällan. För att minimera återfall och risk för missbruk borde frigivningsdagen vara mer flexibel och kopplad till vardagar så att större hänsyn kan tas till att den som frisläpps direkt ska kunna få nödvändiga kontakter med eller andra myndighetskontakter. Vad avser justitieministern att göra för att förbättra frigivningsreglerna?
fr · GS11967 · 2005-02-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:967 av () till jordbruksminister om underleverantörer och producenter av så kallad skräpmat presenterade och 79 förslag för att förbättra folkhälsan. I förslag nr 54 skriver man om en punktskatt på den så kallade skräpmaten: "Möjligheten att minska konsumtionen av choklad, konfektyr och sötade drycker med hjälp av beskattning eller andra ekonomiska styrmedel bör utredas, liksom möjligheten att genom beskattning minska intaget av socker och fett generellt." Utan att ge sig alltför långt in i en diskussion kring definitionen av skräpmat, kan man nog dra slutsatsen att chips kommer att räknas in i denna grupp. levererar medlemmarna i drygt potatis till chipsproducenten anläggning i utanför . 70 potatisodlare, de flesta i södra , är kontrakterade av chipsföretaget. Dessa företagare ser nu med oro på hälsomyndigheternas tal om punktskatter på så kallad skräpmat. Med anledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att utredningen om punktskatter på så kallad skräpmat tar hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna för såväl underleverantörer som producenter av den åsyftade maten?
fr · GS11968 · 2005-02-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:968 av () till försvarsminister om upphandlingsrutiner inom Försvarsmakten Enligt uppgifter i medierna använder Försvarsmakten vaktbolag som har skatteskulder och som har begått skattebrott samt i något fall inte ens har F-skattsedel. Varenda kommun har ett upphandlingsreglemente som stadgar att en utförare ska vara fri från skatteskulder och i övrigt på alla sätt ha skött sina åligganden. Det är därför upprörande att en statlig myndighet inte tycks ha samma strikta upphandlingsrutin. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra att företag som inte sköter sina åligganden får uppgifter inom Försvarsmakten?
fr · GS11969 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:969 av () till justitieminister om ett prostitutionsfritt EU I EU talas det mycket om att handel med kvinnor och barn för sexuell exploatering måste stoppas. Att koppla denna handel till prostitution är dock kontroversiellt. Ännu mer kontroversiellt verkar det vara att peka på att sexköparna borde kunna ställas inför rätta. Utvecklingen går i stället mot att man legaliserar alla led och gör prostitution till en del av den vanliga arbetsmarknaden, med allt vad det innebär. Ett tydligt exempel som figurerat i medierna är en tysk kvinna som registrerat sig som arbetssökande och ville ha ett barjobb . Hon erbjöds då ett jobb på en bordell. Hon ville inte ta detta jobb, vilket fick till följd att hon förlorade sin rätt till a-kassa. Min fråga till justitieministern är: Avser ministern att verka för att övriga EU-länder ska ta intryck av den svenska sexköpslagen för att skapa ett prostitutionsfritt EU?
fr · GS11970 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:970 av () till utrikesminister om rättvisa i I dog 1,7 miljoner människor under Pot-styret 1975@1979, det vill säga en tredjedel av befolkningen. Detta är det värsta folkmordet efter Förintelsen, men ingen har straffats. Offren lever med sina trauman och sorgen efter sina döda vänner och släktingar medan brottslingar går fria. har möjligheten öppnat sig att ställa de ansvariga inför rätta genom det avtal som träffats mellan och FN om att inrätta en speciell domstol som ska pröva brotten om folkmord, brott mot mänskligheten, mord och tortyr. Den förväntas ge sitt stöd till rättsprocessen i , ett stöd som behövs på framför allt två områden: att utse domare och personal som kan garantera att de internationella rättsliga normerna efterlevs och ekonomiska anslag från FN:s medlemsstater. Det är angeläget att regeringen snabbt meddelar vilket stöd avser att ge så att rättvisa kan skipas så fort som möjligt. Min fråga till utrikesminister är: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att vi så snabbt som möjligt ska kunna starta domstolsprocesser mot de som begått brott mot de mänskliga rättigheterna i ?
fr · GS11971 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:971 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminister om MR-situationen i talade före detta biträdande generalsekreteraren i FN, och tidigare finansministern i , vid ett möte arrangerat av i norra delen av landet. Mötet angreps av politiska motståndare ur regeringspartierna Part (BNP) och Jamaat-e-Islami. Det senare partiet är islamiskt fundamentalistiskt och har fått ett växande politiskt inflytande. De som angrep mötet kastade handgranater mot mötet och 70 personer blev allvarligt skadade, däribland . Awamifunktionärer kontaktade regeringen och bad den sända en ambulanshelikopter för att Kibria snabbt skulle få vård i Dacca. Men regeringen vägrade sända någon helikopter. Kibria fördes med bil till Dacca men var död vid framkomsten. De partier som utgör underlaget för har tidigare gått till angrepp mot politiska motståndare. Situationen blir allt värre och det är sällan man stöter på ett så naket förakt för mänskligt liv i samband med offer för ett politiskt attentat som det uppvisat i fallet Kibria. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för del, och inom EU och FN, för att i den sämre situationen i förmå regeringen att respektera demokratiska och mänskliga rättigheter?
fr · GS11972 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:972 av () till utrikesminister om regeringens uttalande om regering I en TT-intervju sade statsrådet att han oroas av antifackliga uttalanden av , och att "jag ser i uttalanden från lettiska regeringsföreträdare . en hets mot starka fackföreningar som oroar mig". (Vi får anta att här inte syftar på starka fackföreningar utan på .) Ett tungt och ledande svenskt statsråd har uttalat sig inom utrikesministerns ansvarsområde om ett annat, vänskapligt sinnat, lands regering. Detta har han gjort på ett nedlåtande och provokativt sätt. Utrikesministern sade sig i vara fullkomligt okunnig om yttrandet, men ville ändock inte klargöra regeringens syn. Den enda position som regeringen har uttalat är sålunda statsrådet . En regering kan inte ha mer än en uppfattning, en position. Slutsatsen måste därför bli att utrikesministern som ansvarigt statsråd genom att tiga samtycker med beskrivning av , och det blir därmed regeringens syn att den lettiska regeringen är att betrakta som antifacklig och en som "hetsar mot starka fackföreningar". Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidtaga för att, från och genom EU, korrigera den lettiska regeringens påstått antifackliga och mot starka fackföreningar hetsande politik?
fr · GS11973 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:973 av () till statsrådet om situationen för sjuka som nekas sjukersättning När en människa är så sjuk att han eller hon behöver hjälp för att klara av sin sjukdom, brukar han eller hon normalt uppsöka en läkare. Efter bedömning av den sjukas tillstånd och av om han eller hon kan arbeta eller behöver stanna i sängen, skriver doktorn ut medicin och ordinerar ibland att den sjuka håller sig i sängen. För det mesta är den sjuka tillbaka inom de två veckornas sjuklöneperiod. En del är dock så pass sjuka att de får ett sjukintyg av doktorn @ kanske . Sjukintyget skickas då tillsammans med en anmälan till . Efter får den sjuka besked om kassan godkänner sjukskrivningen eller inte. I de fall där kassan inte godkänner läkarens bedömning av den sjukas tillstånd innebär det att han eller hon inte får någon ersättning från sjukförsäkringen. Det betyder också att han eller hon inte får någon lön från sitt arbete. Situationen för många sjukskrivna är ohållbar, och många tvingas söka ekonomiskt bistånd från . En orsak till detta är långa handläggningstider, vilka ibland lastas den läkare som skrivit intyg. Detta borde innebära att eftersom ibland anser att den sjuka inte är sjuk och därför nekar sjukersättning, bör den som är sjuk inte lita på den doktor som rekommenderar sjukskrivning, utan i stället gå till arbetet. Med tanke på situationen vore det bästa att inte får dra in sjukpenningen förrän den dag man beslutat att den som är sjuk är frisk. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att de som betraktas som sjuka av läkare och rekommenderas sjukskrivning ska omfattas av den inkomstbortfallsprincip som sjukförsäkringen bygger på?
fr · GS11974 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:974 av () till statsrådet om samverkan mellan och arbetsförmedlingen Nästan förekommer uppgifter om personer som trott sig vara berättigade till sjukpenning men som nekats. Orsaken är oftast att läkare, den försäkrade själv och gör olika bedömning av arbetsförmågan hos den försäkrade. Det är bra att kassorna nu följer gällande regelverk beträffande rätten till sjukpenning. Problem uppstår dock när vederbörande behöver ett annat arbete för att kunna nyttja sin arbetsförmåga. Arbetsförmedlingarna är inte den länk i kedjan som den försäkrade behöver. Det har säkert flera orsaker. En av dem är att det saknas arbeten att anvisa. uttryckte arbetslivsministern i medierna att "vi får inte spela ping-pong med människor. Det måste finnas en brygga mellan och arbetsförmedlingen." Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att denna brygga mellan Försäkringskassa och arbetsförmedling ska skapas?
fr · GS11975 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:975 av () till statsrådet om arbetsmarknadsåtgärder blev det känt att en man i under fört samtal med arbetsförmedlingen om att starta ny näringsverksamhet och få så kallat starta eget-bidrag men att han slutligen har nekats bidrag eftersom pengarna inte längre skulle finnas. I det här fallet har personen dels väntat på att en lokal ska bli ledig, dels inväntat ett bra tillfälle då det är bra att starta sin verksamhet @ något som handläggaren på arbetsförmedlingen varit införstådd med. Senast fick mannen höra av arbetsförmedlingen att det skulle finnas "hur mycket pengar som helst" till bidrag. Den arbetssökande har uppfattat att saken var klar och att han skulle få starta eget-bidrag, arbetsförmedlingen har rent formellt skjutit beslutet . Med anledning av det som hänt vill jag därför ställa följande fråga till arbetslivsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att arbetssökande som förbereder att gå in i vissa arbetsmarknadsåtgärder, kan känna sig trygga i att förutsättningarna inte ändras?
fr · GS11976 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:976 av () till statsrådet om SGI för forskarstuderande Doktorander tvingas i alltför hög grad finansiera sitt uppehälle med stipendier och bidrag i stället för att få en regelrätt anställning. Detta medför att de inte har sjukpenningsgrundande inkomst (SGI) och inte heller kan gå med i a-kassan. Efter avslutad forskarutbildning väntar ytterligare meritering via så kallad postdoktorstjänst som vanligen omfattar . För det stora flertalet är stipendiefinansierad och bedrivs ofta utomlands. Därmed ger inte heller någon SGI. SGI kan fastställas för personer som arbetar i och får lön för detta. Det innebär alltså att forskare som får en postdoktorstjänst utomlands eller måste acceptera en stipendiefinansiering, det vill säga arbetar utan att få lön, inte får en SGI. Och således heller inte kan få sjuk- eller föräldrapenning. Svenska staten har dock bestämt att den SGI som tidigare tjänats in inte påverkas för särskilda grupper. Principerna som avgör vilka grupper som är skyddsvärda grundar sig på tanken om anknytning till förvärvslivet, gynnande av ökat barnafödande och livslångt lärande samt samhällsnyttig verksamhet. Därför skyddas SGI:n bland annat för personer som är arbetslösa, föräldralediga, studerar eller bedriver biståndsarbete utomlands. Forskarstuderande borde rimligen också omfattas av samhällets skyddsnät. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att forskares stipendier och bidrag ska vara en sjukpenningsgrundande inkomst?
fr · GS11977 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:977 av (-) till statsrådet om bättre sexualundervisning Med anledning av på har aktualiserat frågan om barns sexualundervisning (artikel i ). Rädslan för att göra fel får inte ta överhanden när det gäller att tala med barn om sex. Det behövs mer och bättre sexualundervisning från förskolan och uppåt, skriver , generalsekreterare i , med anledning av turerna kring projektet på . En studie som gjorde av samtliga lärarhögskolor visar att (!) av de blivande lärarna utbildas för att ge sex- och samlevnadsundervisning. Hur stor andel av personal på förskolor och i fritidsverksamheter som har utbildning vet man inte men det finns anledning att anta att kunskapen är bristfällig. översvämmas barnen av bilder av en kommersialiserad sexualitet. Det ökar kraven på föräldrar att avspänt och sakligt klara av att svara på barnens frågor om sexualitet. En positiv inställning till barns sexualitet innebär att man inte skambelägger. Barn och ungdomar måste få möjlighet att få sakliga svar på sina frågor. Personal inom barnomsorg, skola och på fritidsgårdar behöver utbildning om barns sexualitet och i frågor om sexuellt utnyttjande av barn och unga. Min fråga till statsrådet är: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att berörda personalgrupper får adekvat utbildning?
fr · GS11978 · 2005-02-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:978 av () till statsrådet om hjälp till romer på internflyktingläger i På en gammal soptipp i i lever 143 romer, fördrivna från Kosovo. De flesta av dem är barn. Levnadsförhållandena på soptippen är förskräckliga. Det finns inte några riktiga bostäder, det saknas rinnande vatten, det saknas elektricitet och sanitära anläggningar. Framför allt saknas det ved till brasor och filtar för att svepa in sig i. Temperaturen i har sjunkit till vilket innebär att dessa romska flyktingar från Kosovo riskerar att frysa ihjäl. Områdets Röda har vädjat om hjälp till ved och filtar för de 143 romer som lever sina liv som interflyktingar på soptippen. får hälften av familjerna @ det vill säga inte samtliga familjer @ 2000 dinarer som motsvarar 240kr , i stället för de mat- och hygienpaket som delades ut . Som jämförelse kan nämnas att en famn ved kostar 2000 dinarer. För att klara helgen samlade in pengar till ved. Men problemet kvarstår: den ved som vi nu kunnat förse romerna med räcker inte . Jag är medveten om att ger bistånd till bland annat för demokratiutveckling. Men för att det ska kunna bli fråga om någon demokratiutveckling för dessa romer, fördrivna från Kosovo och boendes på en soptipp, behöver de mer ved för att klara vintern. Min fråga till statsrådet är därför: Vad tänker statsrådet, förutom det bistånd som redan ger, göra konkret och akut för att de 143 romer som lever på en soptipp utanför ska överleva vintern?