ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121674 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1674 om danskundervisning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att påskynda utvecklingen av danskundervisning i skånska skolor. Det är viktigt att barn och ungdomar i skolan får kunskaper om de övriga nordiska länderna och om skillnaderna mellan de nordiska språken. Sådana kunskapsmål ingår i kursplanerna för bland annat svenska, geografi, historia och samhällskunskap. I ämnet svenska finns således mål om nordisk språkförståelse både för och för gymnasieskolan. Ett av målen som skolan ska sträva mot är att eleven i gymnasieskolans kärnämne ska uppöva sin förmåga att förstå talad och skriven danska och norska och få kännedom om litteratur, språk och språksituation i hela inklusive minoritetsspråken i . Undervisningen ska planeras utifrån målen att sträva mot. Skillnader i språken kan och bör därför tas upp i undervisningen. Även i de nationella proven i svenska ingår texter i grannspråken. Styrelsen för utbildningen kan också besluta om en lokalt valbar kurs i gymnasieskolan och erbjuda den inom det individuella valet. Som ett led i det gränshindersarbete som initierade under sitt ordförandeskap i 2003 har den nordiska överenskommelsen om utbildningsgemenskap på gymnasial nivå reviderats. Ett nytt nordiskt gymnasieavtal godkändes av utbildningsministrarna. Det nya avtalet innebär bland annat att större tyngd läggs vid att gymnasiala yrkesutbildningar erkänns och att nationella bedömningsgrunder i högre grad samordnas. Dessutom har en informationsstrategi utformats för att upplysa om det nya avtalet och dess möjligheter för ungdomar. Vidare erbjuder Nordiska ministerrådets utbytesprogram Nordplus Junior möjligheter till skolsamarbete för att öka kunskapen och förståelsen för andra nordiska kulturer och språk. Dessutom anordnas med stöd av fortbildningskurser i nordiska språk och om nordiska förhållanden för lärare i modersmål. Det finns därför redan bland annat genom det nordiska samarbetet goda möjligheter att till exempel utveckla kunskaperna i danska. Projekt över de nordiska gränserna bedrivs på många håll i landet. Inte minst för skolor i gränstrakter är det en viktig uppgift att utveckla kontakterna över gränserna.
frs · GS121676 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1676 om sjukfrånvaron har frågat socialministern vilka åtgärder ministern avser att vidta för att säkerställa att sjukfrånvaron inom de offentligt drivna verksamheterna minskar. Arbetsfördelningen inom är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag framhålla att jag och regeringen @ trots att den uppåtgående trenden numera är bruten @ även fortsättningsvis kommer att göra allt som är möjligt för att minska sjukfrånvaron på ett värdigt sätt för människor. Anledningen till den omfattande sjukfrånvaron och ohälsan i arbetslivet har många förklaringar och orsakssambanden är komplexa. Det finns således ingen enskild faktor som kan förklara den fortfarande höga sjukfrånvaron utan flera förklaringsfaktorer måste kombineras. Det är till följd av dessa komplexa orsakssamband som regeringen valt en strategi för ökad hälsa i arbetslivet som innehåller ett brett spektrum av åtgärder. Det innehåller åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att förbättra rehabiliteringen av dem som drabbas samt vissa åtgärder för förbättrad tillgänglighet till behandling inom hälso- och sjukvården. Bland annat ingår arbetsmiljö, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare, formerna för sjukskrivningsprocessen samt förbättrad statistik och forskning. ska arbetsgivarna finansiera av arbetstagares sjukpenningkostnader. Medfinansieringen gäller endast vid hel sjukpenning och bortfaller således om arbetstagaren återgår till arbete i någon utsträckning eller får rehabiliteringspenning. Arbetsgivaravgifterna sänks så att förändringen blir kostnadsneutral för arbetsgivarkollektivet. Regeringens förslag om ett förändrat kostnadsansvar innebär en omfördelning av kostnaderna från arbetsgivare med låg sjukfrånvaro till dem med högre. De offentligt drivna verksamheterna och givetvis även de privata arbetsgivare som har en relativt hög sjukfrånvaro har genom de nya reglerna om medfinansiering erhållit en möjlighet att arbeta med sin sjukfrånvaro och därigenom fått möjlighet att påverka sina kostnader nedåt, vilket då kommer att medföra att fler sjukskrivna återgår i arbete och att även samhällets kostnader sjunker. Dessutom stöder regeringen särskilda försöksprojekt inom den offentliga sektorn vars syfte är att förebygga och minska sjukfrånvaron och motverka långtidssjukskrivningar. Totalt har fördelats till 19 projekt inom ramen för denna försöksverksamhet. har fått regeringens uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten och en slutlig utvärdering ska redovisas .
frs · GS121681 · 2005-05-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1681 om regler för uppehållstillstånd för trafficking-offer och fråga 1728 om uppehållstillstånd för trafficking-offer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att offer för människohandel ska kunna beviljas permanent uppehållstillstånd på andra grunder än humanitära skäl. har frågat mig vad jag avser att göra för att öka möjligheterna att bevilja uppehållstillstånd för brottsoffer. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Frågorna ställs mot bakgrund av ett ärende där en person har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att medverka i förundersökning och huvudförhandling i ett mål som gällt människohandel. Jag är förhindrad att uttala mig i ett enskilt fall, men vill allmänt framhålla följande. Utlänningslagens bestämmelse om tidsbegränsade uppehållstillstånd för till exempel offer för människohandel begränsar inte på något sätt möjligheten för en person att själv ansöka om uppehållstillstånd i på annan grund. gör vid sin prövning av en sådan ansökan en sammantagen bedömning av alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet @ däribland förhållandet att personen har fallit offer för människohandel. De regler som finns i utlänningslagen omfattar den här typen av fall enligt den bedömning regeringen gjorde i propositionen Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. (prop. 2003/04:35). Jag ser inte anledning att göra en annan bedömning.
frs · GS121688 · 2005-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1688 om förbud mot vissa kampsporter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lagen om förbud mot professionell boxning också ska omfatta sporter som kan jämföras med professionell boxning. Jag har svarat på en fråga av att Proffsboxnings- och kampidrottsutredningen har lämnat sitt betänkande Kampidrott i fokus (SOU 2003:24) till regeringen. I betänkandet föreslogs en samlad reglering av alla kampsporter där det ingår slag eller sparkar riktade mot deltagares huvud. Viss kritik lämnades av remissinstanserna mot förslaget. Mot bakgrund av de synpunkter som lämnats har frågan beretts vidare inom . I avvaktan på resultatet av detta arbete avser jag inte nu att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS121689 · 2005-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1689 om kampsporter och proffsboxning har frågat mig vilka förslag jag avser att lägga, och inom vilken tidsram, i fråga om proffsboxning och kampsporter i övrigt. Jag har svarat på en fråga av att Proffsboxnings- och kampidrottsutredningen har lämnat sitt betänkande Kampidrott i fokus (SOU 2003:24) till regeringen. I betänkandet föreslogs en samlad reglering av alla kampsporter där det ingår slag eller sparkar riktade mot deltagares huvud. Viss kritik lämnades av remissinstanserna mot förslaget. Mot bakgrund av de synpunkter som lämnats har frågan beretts vidare inom . I avvaktan på resultatet av detta arbete kan jag inte nu redovisa när i tiden eller vilka förslag som kan komma att lämnas till .
frs · GS121728 · 2005-05-31 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1681 om regler för uppehållstillstånd för trafficking-offer och fråga 1728 om uppehållstillstånd för trafficking-offer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att offer för människohandel ska kunna beviljas permanent uppehållstillstånd på andra grunder än humanitära skäl. har frågat mig vad jag avser att göra för att öka möjligheterna att bevilja uppehållstillstånd för brottsoffer. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Frågorna ställs mot bakgrund av ett ärende där en person har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att medverka i förundersökning och huvudförhandling i ett mål som gällt människohandel. Jag är förhindrad att uttala mig i ett enskilt fall, men vill allmänt framhålla följande. Utlänningslagens bestämmelse om tidsbegränsade uppehållstillstånd för till exempel offer för människohandel begränsar inte på något sätt möjligheten för en person att själv ansöka om uppehållstillstånd i på annan grund. gör vid sin prövning av en sådan ansökan en sammantagen bedömning av alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet @ däribland förhållandet att personen har fallit offer för människohandel. De regler som finns i utlänningslagen omfattar den här typen av fall enligt den bedömning regeringen gjorde i propositionen Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. (prop. 2003/04:35). Jag ser inte anledning att göra en annan bedömning.
fr · GS111756 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1756 av () till statsrådet om ojämställda sjukskrivningar Kvinnor är sjukskrivna mer än männen räknat sjukpenningdagar. Samma förhållande gäller också för antalet förtidspensionärer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Enligt en undersökning har kvinnor oftare än män vaga symtom och oklara diagnoser. En rapport från visar att läkare ofta använder sjukskrivning som behandling i brist på andra behandlingsalternativ för kvinnor. En liknande slutsats framförs i en annan undersökning där sjukskrivna kvinnor intervjuats. De upplever att de inte får någon behandling utan remitteras vidare. När långa väntetider läggs ihop har många gått sjukskrivna uppemot utan att ha fått hjälp. prövas deras fall för förtidspensionering, i många fall . Mot denna bakgrund vill jag fråga arbetslivsministern följande: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit eller ämnar vidta för att kartlägga hur sjukskrivning fungerar som behandlingsmetod?
fr · GS111757 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1757 av () till samhällsbyggnadsminister om inlåsta bostadsområden i Många bostadsområden i har utvecklats på ett mycket positivt sätt när upplåtelseformerna blivit friare i delar av staden som dominerats av hyresrätter. När människor fått köpa sina lägenheter har bostadsmiljön fått ny kvalitet. När tillfälle getts har de flesta hyresgäster önskat förvärva det egna hemmet i form av bostadsrätt. Majoriteten i stad vill nu överföra de kommunala bostadsföretagens fastighetsinnehav till stiftelseform vilket innebär att ägandet av dessa fastigheter låses fast och att fastigheterna inte kan säljas. Hyresgäster kommer därmed inte att kunna förvärva sina bostäder. Områden dominerade av hyresrätter ägda av kommunala bostadsbolag kommer att låsas fast i nuvarande upplåtelseform och utveckling genom friare upplåtelseformer kommer att förhindras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder samhällsbyggnadsministern vidtagit eller ämnar vidta för att förhindra att fastigheter som ägs av kommunala bostadsbolag överförs till stiftelser på det som sätt som är på väg att ske i .
fr · GS111758 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1758 av (m) till finansminister om avskaffande av reklamskatten Reklamskatten är överspelad av tidens utveckling med nya medier, och träffar orättvist. Tidningar och tidskrifter får betala medan reklam i till exempel elektroniska medier går fria. Skatten inbringar inte heller några betydande belopp till statskassan. Dagspressens betydelse för demokrati och samhällsdebatt kan inte nog understrykas. Skatten hämmar dess spridning. beslutade genom ett tillkännagivande att reklamskatten bör avvecklas "med beaktande av de budgetpolitiska målen" och att regeringen skulle prioritera frågan om annonsskatten inför nästa budgetberedning. Regeringen har ännu inte, trots uppmaningen om prioritering, efterkommit beslut. Den och dess stödpartier anser att budgetutrymmet saknats, medan det tycks finnas budgetutrymme för betydligt kostsammare åtaganden, som inte på motsvarande sätt prioriterats av . Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att utan ytterligare dröjsmål efterleva numera gamla beslut om avskaffande av reklamskatten?
fr · GS111759 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1759 av () till utrikesminister om akademisk frihet i skulle en akademisk konferens ha inletts vid i . Den inställdes efter att justitieminister anklagat sammankomsten för att vara landsförrädisk. Konferensen skulle vara en vetenskaplig diskussion av folkmordet på amrenierna med titeln armenierna under Imperiets kollaps: vetenskapligt ansvar och demokratiskt problem. Konferensen har av många setts som en öppning när det gäller att granska de mörkare sidorna i landets historia. I stället sker denna uppseendeväckande inskränkning av den akademiska friheten. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att beivra hinder för den akademiska friheten i ?
fr · GS111760 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1760 av () till utrikesminister om arresteringen av chefen för i utfärdade riksåklagare en arresteringsorder på som är chef i landet för . Arresteringen motiveras med att Foreman anses ha medverkat till en kritisk rapport om massvåldtäkter i . Enligt den sudanesiske riksåklagaren har myndigheterna misslyckats med att få tillgång till underlaget till rapporten. Foreman riskerar nu fängelse. bedriver ett mycket viktigt arbete i många oroshärdar runtom i världen. Det är nu av stor vikt att agerar i EU och andra internationella organ för att deras verksamhet inte ska saboteras på det sätt som håller på att ske i . På vilket sätt avser ministern att agera för att arresteringsordern hävs och att biståndsarbetare i humanismens tjänst ska kunna arbeta fritt?
fr · GS111761 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1761 av (m) till näringsminister om handlingsplan för flyg- och rymdindustrin Försvarsindustrins successiva förvandling till säkerhetsindustri rimmar alltmer med den säkerhetspolitiska utvecklingen. Hotbilderna har delvis ändrat innehåll, karaktär och inriktning. Synergier mellan militära och civila tillämpningar blir allt påtagligare. Vår höga kompetens inom denna sektor har tagit att bygga upp, men kan raseras snabbt. En mer strukturerad samverkan mellan stat, forskning och näringsliv fordras för att inte skingra de stora värden som står på spel. Den näringspolitiska betydelsen ökar. Ett gott initiativ, som förtjänar efterföljd i ett vidare säkerhetsindustriellt perspektiv, är den strategi för flyg- och rymdindustrin som arbetats fram gemensamt av Närings-, Försvars-, Utrikes- och Utbildningsdepartementen, inklusive berörda myndigheter, och de ledande företagen inom denna sektor. Välformulerade strategier och handlingsplaner är en bra utgångspunkt; sedan måste det till kraft bakom orden också. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att säkerställa att handlingsplanen för flyg- och rymdindustrin fortlöpande följs upp i avseende på aktiva och konkreta resultat?
fr · GS111762 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1762 av () till statsrådet om skogstransporter i stormdrabbade områden lämnade branschorganisationen in en ansökan om förlängt tillstånd för utländska åkare etablerade inom EU att transportera rundvirke från det stormdrabbade området i . Såväl för att rädda värdet på det stormfällda virket som att undanröja risken för insektsangrepp på det stormfällda timret och i förlängningen på stående skog är det nödvändigt att snabbt transportera timret ut ur skogen och från upplagringsplatser utmed väg till mer permanenta upplagringsplatser. För att detta ska vara möjligt krävs att regeringen snabbt ger besked om att förlänga tillståndet för utländska åkare att transportera rundtimmer. Totalt finns i området bilar. Av dessa kommer 432 att vara utländska. Det finns risk för att flera av dessa ser sig om efter andra kontrakt om besked inte ges snart. Kring beräknas dessutom 200 svenska fordon inte längre vara tillgängliga på grund av semester. Ett uteblivet besked skulle alltså kunna innebära att transportkapaciteten i det drabbade området halverades @ något som skulle innebära att det blir omöjligt att få ut allt stormfällt timmer . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt ge besked om förlängning av tillstånden för utländska åkare etablerade inom EU att transportera rundvirke från det stormdrabbade området i ?
fr · GS111763 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1763 av () till statsrådet om folkbildningen Regeringen har upprepade gånger, i tidigare folkbildningspropositioner, tydligt angivit att "folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl stat som kommuner och landsting". Främst kommuner, men även landstingen, har dock kraftigt dragit ned på stödet till studieförbunden. Enligt statistik från var det 122 kommuner som sänkte sitt anslag till studieförbunden . Bara 19 kommuner höjde anslagen. Detta visar tydligt att kommunerna brister i sin del av det nationella ansvaret för folkbildningen. Det är angeläget att regeringen sänder tydliga signaler till kommunerna om sin syn på folkbildningen. Regeringen har inte tagit till vara möjligheten att diskutera med kommuner och landsting om det gemensamma ansvaret för en tillgänglig folkbildning över hela landet @ detta trots att vi har sett omfattande neddragningar av det kommunala stödet till studieförbunden under en lång rad av år. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att starta en dialog med kommuner och landsting om det nationella ansvaret för stödet till folkbildningen?
fr · GS111764 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1764 av (m) till utbildnings- och kulturminister om utflyttning av myndigheter på grund av ändrad försvarsorganisation Som en följd av riksdagsbeslut om en ändrad försvarsorganisation har regeringen påbörjat en kompensatorisk utflyttningskarusell av myndigheter från ut till några av de av förbandsnedläggningar (och motsvarande) hårdast drabbade orterna @ en flyttkarusell som har en i flera avseenden dyrbar nota. Således har regeringen till exempel beslutat att en för sin centrala belägenhet viktig funktion av ska flytta till . Vidare att likaså Riksutställningar ska flytta till samma ö @ detta utan att besluten synes ha föregåtts av någon närmare utredning och remissförfarande och utan att de berörda myndigheterna, med den expertkunskap dessa förutsätts besitta, synes aktivt ha fått medverka i planeringsprocessen. Det är en öppen fråga i vad mån regeringen i dessa fall ägnat sig åt otillbörlig detaljstyrning. Det finns anledning att befara att, på grund av akut kompetensbrist till följd av att många specialister inte avser att flytta med, dessa myndigheter inte kan komma att tillfredsställande fullgöra de särskilda uppgifter för vilka de inrättats och bär ett verkställande ansvar. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att och Riksutställningar till följd av utlokalisering inte ska tappa viktig kompetens och, utan avbräck, kunna fullgöra de uppgifter som är dem ålagda?
fr · GS111765 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1765 av () till utbildnings- och kulturminister om lokal- och verksamhetskostnader I finns många museer av nationellt intresse som förvaltar stora samlingar och landets kulturarv. Lokalkostnaderna i form av hyror till har stigit så att verksamheterna har fått svårt att täcka kostnaderna. Trots högre hyror genomförs inte de renoveringar som krävs för moderna lokaler. Två exempel som kan belysa problematiken är och . Byggnaden som innehåller Östasiatiska museets verksamhet har renoverats från grunden. Emellertid förefaller då hyreskostnaderna bli så höga att museet inte har möjlighet att ställa ut museets världsunika samlingar av bland annat föremål från . Motsatsen kan illustreras av vars byggnad är i akut behov av totalrenovering bland annat för att uppfylla säkerhetskrav. Resultatet av den förda politiken tycks bli att det ena museet har svårt att genomföra verksamhet på grund av att man har renoverat lokalerna medan det andra museet inte heller kan genomföra verksamhet men tvärtom på grund av att lokalerna inte har renoverats. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder han vidtagit eller ämnar vidta för att anslag och hyressättning för museerna i förändras så att verksamheten kan sättas i första rummet.
fr · GS111766 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1766 av () till jordbruksminister om veterinärmedicinskt avfall väckte jag en fråga till miljöministern om omhändertagande av veterinärmedicinskt avfall. Jag fick svar från jordbruksministern. I svaret sa jordbruksministern att planerar att ta fram en handbok. har gjort det lätt för sig och lämnat över allt ansvar till veterinärerna. Eftersom jordbruksministern med intresse avsåg att följa frågan vill jag nu påpeka att inget ytterligare har hänt. Situationen är fortfarande lika oklar. Det krävs enhetliga regler för att veterinärerna ska komma till tals med kommunerna. finns i realiteten ingen kontroll av hur avfallet hanteras och vart avfallsströmmarna tar vägen. Risken är att sprutspetsar, bakterieodlingar, rester av antibiotika, hormonpreparat, vitaminlösningar och mycket annat hamnar på soptippar och i avloppsreningsverk. borde dessutom få ansvaret att utarbeta regler för hur allt veterinärmedicinskt avfall ska hanteras, även det som inte är klassat som farligt, exempelvis de flesta mediciner. Ansvaret är delat mellan och . Jag upprepar därför min fråga: Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder så att veterinärmedicinskt avfall tillvaratas på ett adekvat sätt?
fr · GS111767 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1767 av () till justitieminister om tidsplan för översyn av fastighetsmäklarlagen Justitieministern har upprepade gånger meddelat att hans avsikt är att tillsätta en utredning för översyn av fastighetsmäklarlagen. Men trots att hela gått sedan en enig riksdag först meddelade att det var vilja att regeringen skulle återkomma med utredning och nytt lagförslag är fortfarande inte någon utredning tillsatt. Det är i underkant att som justitieministern i , , påstå att signalerna från ger anledning att tro att det finns en stor enighet kring frågan. Förutom eniga riksdagar har två eniga lagutskott kritiserat regeringens saktfärdighet, varav ett till och med meddelat att dåvarande tidsutdräkt var oacceptabel. Dessutom har tolv motioner från ledamöter representerandes i stort sett alla partier väckts i ämnet. Tillsammans med justitieministerns uttalande i samma radioinslag om att det kan gå relativt fort till dess att en ny lag kan träda i kraft ger det all anledning att avkräva justitieministern svar om när de framtagna direktiven ska läggas fram för en utredning. Med anledning av justitieministerns tidigare fåordiga svar, regeringens allvarliga saktfärdighet i frågan och justitieministerns återkommande svar om hans avsikter, som sedermera hitintills inte införlivats, vill jag att justitieministern förtydligar sina avsikter och meddelar hur tidsplanen ser ut. När mer exakt i tiden kommer justitieministern att tillsätta utredningen?