ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121181 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1181 om överbeläggningar på våra fängelser har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av kritiken från . Frågan är ställd mot bakgrund av Brottsförebyggande rådets utvärdering av den särskilda narkotikasatsningen inom kriminalvården. Jag håller med om att den höga beläggningen i kriminalvården försvårar arbetet med narkotikafrågor. Kriminalvården har därför fått kraftiga tillskott för att möta den höga beläggningen med fler anstaltsplatser, bara kommer minst 500 nya platser att skapas. har ramanslaget höjts med och kommer höjningen totalt att vara . För att denna mycket kraftiga satsning ska ge största möjliga effekt är det givetvis viktigt att kriminalvården ser över sina möjligheter att använda medlen så effektivt som möjligt. Att tala om en besparing när anslaget kommer att öka med är enligt min mening något vilseledande. I den utvärdering av den särskilda narkotikasatsningen som har gjort har de konstaterat att arbetet med missbrukarna har utvecklats, trots problemen med den höga beläggningen. Syftet med utvärderingen är att få underlag för att kunna utveckla verksamheten ytterligare och har kommit med förslag på hur det kan ske. I budgetpropositionen har regeringen därför avsatt till en fortsatt narkotikasatsning i kriminalvården under perioden 2005@2007. Den behandling som ges inom ramen för kriminalvården kan inte ses isolerat. För att förhindra återfall i såväl missbruk som brott och för att underlätta klientens återanpassning i samhället har han eller hon ofta behov av omfattande stöd- och hjälpinsatser @ inte sällan missbrukarvård @ också efter det att kriminalvården upphört. Även om många lovvärda initiativ tagits för att öka samverkan, mellan kriminalvården å ena sidan och kommuner, landsting och frivilligorganisationer å andra sidan, sedan narkotikasatsningen inleddes behöver detta utvecklas ytterligare. Regeringen har därför budgetproposition avsatt för att stärka vårdkedjan för missbrukare i alla dess delar. Avslutningsvis vill jag framhålla att det är min uppfattning att kriminalvården arbetat mycket ambitiöst för att minska narkotikamissbruket hos sina klienter genom såväl kontrollinsatser som motivations- och behandlingsinsatser. Kriminalvården har skapat bred kompetens och utarbetat flera väl fungerade metoder i arbetet mot missbruket. Detta ger goda förutsättningar för att fördjupa och förbättra det arbete som inletts.
frs · GS121182 · 2005-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1182 om förföljelse av kristna irakier i hemlandet Per har frågat om jag avser att låta kristna irakiska medborgare få stanna i . och följer mycket noga utvecklingen i och har tillgång till löpande rapportering om bland annat kristnas situation i landet. Utlänningsmyndigheterna är även skyldiga att ta hänsyn till de särskilda skyddsbehov som kvinnor och barn kan ha i asylprocessen. Jag har förståelse för att Per känner oro för kristna irakiers utsatta situation. och gör alltid en individuell prövning av varje asylansökan. Det är emellertid den enskildes skyddsbehov som avgör utgången i ett ärende. Jag vill även understryka att det inte sker några tvångsvisa avvisningar till enligt nuvarande praxis.
frs · GS121183 · 2005-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1183 om om asylmottagandet har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att åtgärda, de av , påpekade bristerna i asylmottagandet. har i rapporten asylprövning granskat både regeringens och åtgärder för att minska handäggningstiderna och säkerställa kvaliteten vid asylprövningen under åren 2000@2003. ökade antalet asylsökande till . Ett trendbrott skedde varefter antalet asylsökande har fortsatt att minska. Mycket har dock hänt . har sedan den 1januari 2005 en ny lednings- och styrningsstruktur. Verkets organisation är anpassad efter verksamhetsområden i stället för den tidigare regionala indelningen. Regeringens mål finns numera i verksamhetsplanen för . För att minska ärendebalanserna har anslag förstärkts såväl som . avgjorde verket därmed drygt 35300 ärenden, vilket är den högsta noteringen . räknar med att nå en genomsnittlig handläggningstid . Handläggningstiderna hos utlänningsmyndigheterna påverkas dock av flera faktorer, såsom antalet asylsökande och ärendenas komplexitet, vilka i många fall förlänger handläggningstiderna. En starkt bidragande orsak till de långa väntetiderna i mottagandesystemet är att av de asylsökande saknar pass eller andra ID-handlingar. Utlänningsmyndigheterna arbetar kontinuerligt med att utveckla metoder och arbetssätt för att uppnå ökad kvalitet och effektivitet i asylprocessen som helhet.
frs · GS121184 · 2005-03-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1184 om lag om angrepp på , 1185 om upptrappade hot mot och 1229 om hot mot , och har med anledning av anti-secessionslagstiftning frågat mig vad jag avser att göra för att markera att hot om militärt våld mot är oacceptabelt. Regeringen ser med stort allvar på åtgärder som kan leda till ökad spänning över . Vi betonar vikten av att framtida status måste avgöras på fredlig väg genom dialog mellan parterna. Att använda hot om militärt våld som påtryckningsmedel är oacceptabelt. Detta budskap framfördes i årets utrikesdeklaration och framförs även i möten med kinesiska regeringsföreträdare. Att nu i lag har stadfäst möjligheten att använda icke-fredliga medel är oroande och riskerar att öka spänningen i regionen. EU gjorde ett uttalande med anledning av anti-secessionslagstiftningen. I uttalandet uttrycktes oro för att lagstiftningen kan få negativa konsekvenser för det närmande mellan parterna som har kunnat skönjas @ exempelvis etablerades direkta flygförbindelser under det kinesiska nyåret. EU markerade även sitt motstånd mot användning av våld för att lösa konflikten och riktade en uppmaning till alla parter att undvika åtgärder som kan leda till ökad spänning. Såväl som EU har anledning att följa utvecklingen noga. Vi kommer även framöver att framhålla vikten av fred och säkerhet över , såväl i samtal med representanter för den kinesiska regeringen som i olika internationella sammanhang.
frs · GS121185 · 2005-03-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1184 om lag om angrepp på , 1185 om upptrappade hot mot och 1229 om hot mot , och har med anledning av anti-secessionslagstiftning frågat mig vad jag avser att göra för att markera att hot om militärt våld mot är oacceptabelt. Regeringen ser med stort allvar på åtgärder som kan leda till ökad spänning över . Vi betonar vikten av att framtida status måste avgöras på fredlig väg genom dialog mellan parterna. Att använda hot om militärt våld som påtryckningsmedel är oacceptabelt. Detta budskap framfördes i årets utrikesdeklaration och framförs även i möten med kinesiska regeringsföreträdare. Att nu i lag har stadfäst möjligheten att använda icke-fredliga medel är oroande och riskerar att öka spänningen i regionen. EU gjorde ett uttalande med anledning av anti-secessionslagstiftningen. I uttalandet uttrycktes oro för att lagstiftningen kan få negativa konsekvenser för det närmande mellan parterna som har kunnat skönjas @ exempelvis etablerades direkta flygförbindelser under det kinesiska nyåret. EU markerade även sitt motstånd mot användning av våld för att lösa konflikten och riktade en uppmaning till alla parter att undvika åtgärder som kan leda till ökad spänning. Såväl som EU har anledning att följa utvecklingen noga. Vi kommer även framöver att framhålla vikten av fred och säkerhet över , såväl i samtal med representanter för den kinesiska regeringen som i olika internationella sammanhang.
frs · GS121186 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1186 om finansiering har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabbt ge besked om Svenska jägareförbundets finansiering för . har ett allmänt uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i . För detta ändamål anvisas medel ur viltvårdsfonden till förbundet. Viltvårdsfonden bildas av den årliga viltvårdsavgift som varje jägare, således inte enbart Svenska jägareförbundets medlemmar, är skyldig att betala. har förbundet erhållit för arbetet med det allmänna uppdraget. 1999/2000:73 om jaktens villkor gjorde regeringen den bedömningen att statens uppdrag till borde behållas och utvecklas med tydliga krav på mål och syften. Inom har därför rapporten av Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i landet tagits fram. I rapporten görs den bedömningen att de föreslagna verksamheterna inom ramen för det allmänna uppdraget bör rymmas inom penningvärde. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen kommer att ta ställning till rapportens förslag om vilka preciserade verksamheter som ska utföras samt syften och mål med uppdraget. Regeringen kommer att ta ställning till vilket bidrag ur viltvårdsfonden ska ha för arbetet. Eftersom huvuddelen av bidraget används för personal- och lokalkostnader anvisade dock regeringen i beslut förbundet för arbetet med det allmänna uppdraget för . Detta innebär ett oförändrat belopp för i jämförelse med föregående års anslag. Regeringen kommer att i samband med beslutet om precisering av uppdrag ta ställning till bidraget för tiden juli@december 2005.
frs · GS121187 · 2005-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1187 om lika lön för lika arbete har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med den osakliga lönesättningen för statligt anställda. Låt mig börja med att slå fast att för en socialdemokratisk regering är osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män oacceptabla. Principen om lika lön för lika arbete är självklar. Staten ska vara ett föredöme vad gäller att driva fram jämställda löner. Arbetet sker på flera olika fronter. Regeringen har gett i uppdrag att följa hur löneskillnaderna mellan kvinnor och män har utvecklats i staten . Denna granskning, som utgår ifrån den partsgemensamma statistik som finns, visar att de statsanställda kvinnornas löner varit i genomsnitt av männens. Efter att hänsyn tagits till skillnader i arbetstid och arbetsuppgifter uppgår skillnaden till . Den oförklarade löneskillnaden i statsförvaltningen kan verka liten, men kan rymma osakliga löneskillnader. Alla osakliga löneskillnader mellan könen måste elimineras. Regeringen följer löpande, inom ramen för den arbetsgivarpolitiska uppföljningen, bland annat lönenivåer och löneutvecklingen mellan kvinnor och män inom statsförvaltningen. Denna uppföljning redovisas till i budgetpropositionen. kommande, årliga rapport om hur löneskillnaderna mellan kvinnor och män utvecklas i staten, kommer tillsammans med myndigheternas årsredovisningar och statistik att utgöra underlag inför årets redovisning till . Frågan om osakliga löneskillnader mellan män och kvinnor rymmer flera dimensioner. En av de viktigaste utmaningarna framöver handlar om att bryta de mönster som gör att kvinnor inte söker, eller får, högre anställningar i samma utsträckning som män. Vi måste också komma till rätta med det faktum att kvinnor arbetar inom sämre betalda områden. Slutligen, är det viktigt att komma ihåg att det inom ramen för den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är myndigheterna som har det operativa ansvaret för lönesättningen. De lokala parterna på det statliga området har, enligt de centrala avtalen, ett gemensamt ansvar att förhindra och utjämna löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen.
frs · GS121188 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1188 om barn- och ungdomsidrotten har frågat mig vad jag vill med stödet till idrotten och hur jag ser på problemet med selektering. Regeringen angav i propositionen En idrottspolitik för 2000-talet (1998/99:107) att viktiga frågor när det gäller idrottens lokala aktivitetsstöd är bland annat vilket åldersintervall som ska omfattas av stödet, hur tidig specialisering bland barn ska motverkas och hur tonåringar bäst ska uppmuntras att behålla sitt intresse för idrott oavsett vilken nivå de väljer. Redan det förhållandet att idrottsföreningarna aktiverar många barn och ungdomar motverkar övervikt. Idrotten utgör därmed ett viktigt bidrag till folkhälsan. Det övergripande målet för den särskilda satsningen Handslaget med idrottsrörelsen är att få fler barn och ungdomar att idrotta. För att uppnå detta är det viktigt för idrotten att utforma verksamheten så att alla barn och ungdomar ska kunna idrotta på det sätt de själva önskar och har förutsättningar för. Idrotten är vår största folkrörelse där varje förening själv beslutar över sin verksamhet. Mot bakgrund av det väsentligt ökade statliga stödet till idrottens barn- och ungdomsverksamhet förväntar jag mig att varje förbund och förening inom hela idrottsrörelsen verkar för att förhindra alla former av selektering och därigenom även motverkar övervikt hos barn och ungdomar.
frs · GS121189 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1189 om livskunskap i lärarutbildningen har frågat om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att livskunskap ska införas som en del i lärarutbildningen. Frågeställaren anger en del problem i ungdomars verklighet för vilka han anser att åtgärderna måste handla om livskunskap. Låt mig först säga att jag inte delar frågeställarens uppfattning om våra ungdomars verklighet. Det förekommer kränkningar, misshandel och så vidare men den svenska skolvardagen domineras inte av detta. Den nationella utvärderingen av 2003 visar att miljön upplevs som lugn och trygg (250). Elever och lärare visar omsorg och respekt för varandra. undersökning av yngre elevers attityder till skolan visar att av dem trivs bra i skolan och med sina lärare och de upplever bland annat att de flesta lärare bryr sig om dem (256). För att skapa trygghet för alla elever förbereder regeringen en lag mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Denna kommer att läggas på bord . I propositionen En förnyad lärarutbildning (1999/2000:135) understryks betydelsen av lärarens roll som bärare av kunskaper och värderingar med syfte att skapa sociala och kulturella möten. Förarbetena till propositionen utgjordes bland annat av betänkandet Att lära och leda (SOU 1999:63). Här redovisar utförligt det nya läraruppdraget. I de resonemang som förs om förutsättningarna för det nya läraruppdraget ingår bland annat att erövra sin auktoritet, att skapa miljöer för lärande och att möta en generation som ställer nya frågor. Ett genomgående tema för att beskriva lärarens uppdrag är således samhällets värdegrund. Utifrån denna beskrivning av lärarens uppdrag, som i mycket korresponderar med läroplanerna för skolan, utvecklades en lärarutbildning vars struktur och innehåll ska ge lärarna de kunskaper som efterlyses i fråga. I skolans styrdokument framgår tydligt att skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Regeringens styrning för att säkerställa att lärarna utbildas för att genomföra vad skolans styrinstrument föreskriver sker genom regler om mål för lärarexamen. Målen för lärarexamen anges i högskoleförordningen (1993:100) bil. 2@ Examensordning. Bland målen ingår att studenten för att få examen ska ha de kunskaper och färdigheter som behövs för att förverkliga skolans mål samt för att medverka i utvecklingen av verksamheten. Hur lärosätena lever upp till dessa mål kommer att redovisas av i den utvärdering av lärarutbildningen som verket just håller på att avsluta. Som nytillträdd minister har jag tidigare påtalat vissa brister i lärarutbildningen. Efter att ha tagit del av verkets utvärdering är jag beredd att svara på om det finns skäl för regeringen att förändra målen för lärarutbildningen med anledning av de problem som frågeställaren tar upp.
frs · GS121190 · 2005-03-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1190 och 1191 om EU-ersättningar har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta med anledning av de vykort han fått från bönder angående EU-ersättningarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bönderna redan i vår ska få positiva besked om att EU-ersättningarna betalas ut . har valt att införa den nya gårdsstödsreformen vilket innebär att merparten av de tidigare produktionsbundna direktstöden ersätts med ett frikopplat gårdsstöd. Enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska utbetalning av gårdsstödet göras en gång 1 december@30 juni följande kalenderår. Regeringen har ett ansvar för att de av fastlagda riktlinjerna för budgetpolitiken följs inom ramen för de av anvisade ekonomiska ramarna. De fastlagda ramarna medger inte någon utbetalning av gårdsstödet /2006.
frs · GS121191 · 2005-03-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1190 och 1191 om EU-ersättningar har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta med anledning av de vykort han fått från bönder angående EU-ersättningarna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har även frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bönderna redan i vår ska få positiva besked om att EU-ersättningarna betalas ut . har valt att införa den nya gårdsstödsreformen vilket innebär att merparten av de tidigare produktionsbundna direktstöden ersätts med ett frikopplat gårdsstöd. Enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1782/2003 ska utbetalning av gårdsstödet göras en gång 1 december@30 juni följande kalenderår. Regeringen har ett ansvar för att de av fastlagda riktlinjerna för budgetpolitiken följs inom ramen för de av anvisade ekonomiska ramarna. De fastlagda ramarna medger inte någon utbetalning av gårdsstödet /2006.
frs · GS121192 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1194 om säkerheten inom kriminalvården har frågat mig hur jag avser att agera för att skärpa säkerheten inom kriminalvården så att allmänheten inte ska hotas av grova brottslingar som placeras på öppna anstalter. Inledningsvis vill jag framföra att jag håller med om vikten av att påföljder verkställs på ett säkert sätt. Ett av målen för kriminalvården är just att påföljder ska verkställas på ett säkert och humant sätt och antalet återfall i brott ska minska. Att verkställigheten ska vara säker innebär att brott under verkställigheten, vare sig de riktar sig mot allmänheten, kriminalvårdens personal eller andra intagna inte är acceptabel. har i frågan om placering i anstalt en förhållandevis restriktiv hållning, i jämförelse med till exempel @ där utgångspunkten är att man ska placeras öppet. För att motverka återfall i brott behövs genomtänkta och planerade insatser och goda förberedelser för frigivning. Varje intagen ska vara placerad så att de behov av säkerhet och rehabilitering som finns under anstaltsvistelsens olika faser kan mötas och så att en successiv förberedelse för frigivning kan ske. Mot denna bakgrund har regeringen uppdragit åt kriminalvården att @ inom ramen för olika försöksverksamheter @ pröva hur den teknik som används vid intensivövervakning med elektronisk kontroll kan användas i anstalt. Avsikten är att förstärka säkerheten på öppna anstalter och göra anstalterna effektivare. blir den första anstalt som inför elektronisk övervakning av intagna. Det är min övertygelse att detta, sammantaget med kriminalvårdens arbete med att förbättra såväl placeringsprocessen som planeringen av verkställigheter, ska leda till att kriminalvårdens klienter i än högre grad placeras rätt utifrån vad säkerhetshänsyn och behov av rehabilitering kräver.
frs · GS121193 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1193 om ökad rättstrygghet för vittnen och målsäganden har frågat om jag avser att verka för en ökad rättstrygghet vad gäller utsattheten hos vittnen och målsägande vid brottsutredningar. Inledningsvis vill jag framhålla att mycket har gjorts för att öka rättstryggheten för vittnen och målsägande. Ett exempel på det är den vittnesstödsverksamhet som finns vid landets alla tings- och hovrätter. Syftet med vittnesstöd vid domstolarna är att skapa större trygghet för målsägande och vittnen inför rättegången. Jag ser mycket allvarligt på förekomsten av hot, trakasserier och våld riktade mot vittnen och målsägande. Regeringen har också bedömt att det finns behov av ytterligare åtgärder för att skydda bevispersoner och tillsatte därför en utredning för att se över detta. Utredningen antog namnet . I betänkandet från utredningen föreslås att det införs ett nationellt program om personsäkerhet. Det innebär bland annat att målsägande och vittnen som medverkar i en förundersökning eller en rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet ska få hjälp med de säkerhetsåtgärder som bedöms nödvändiga och möjliga att genomföra, till exempel skyddat boende. Vidare föreslår utredningen en särskild sekretessregel som syftar till att skydda uppgifter, bland annat adressuppgifter, om de personer som tas in i programmet. Utredningen föreslår dessutom att särskilda forumregler införs för situationer då part eller annan har skyddade personuppgifter. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. kommer regeringen att lämna ett förslag som innebär minskade påfrestningar för bevispersoner under rättegångar. I syfte att öka rättstryggheten pågår även en översyn av lagen om målsägandebiträde. Allt detta är exempel på regeringens långsiktiga arbete med att förbättra stödet till vittnen och brottsoffer så att det är väl fungerande och utformat på ett ändamålsenligt sätt.
frs · GS121195 · 2005-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1195 om ojämlika löner på departementen har frågat statsrådet vilka åtgärder han har vidtagit för att öka jämställdheten beträffande lönerna på departementen. Frågan har överlämnats till mig. Låt mig inledningsvis slå fast att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män är oacceptabla såväl inom som i samhället i övrigt. Principen om lika lön för lika arbete är självklar. genomför en lönekartläggning i enlighet med jämställdhetslagen (SFS 1991:433). En handlingsplan för jämställda löner upprättas för myndigheten och syftet är att identifiera, åtgärda och förhindra eventuella osakliga skillnader i lön och andra anställningsförhållanden mellan kvinnor och män. I handlingsplanen redovisas resultatet efter en omfattande kartläggning och analys av olika gruppers löner fördelat på kön. Enligt Ramavtal för löner m.m. för anställda i ska de lokala parterna särskilt uppmärksamma sitt gemensamma ansvar för att det inte uppstår osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. I de senaste lönerevisionerna som skett 2003 och 2004 har särskilda insatser gjorts för att säkerställa att det inte förekommer osakliga löneskillnader. Inför varje lönerevision gör departementen också egna lönekartläggningar. Kartläggningen enligt den senaste handlingsplanen visar att de särskilda satsningarna på jämställda löner har gett resultat. Till exempel har andelen grupper där medellönen är lika för kvinnor och män jämfört med tidigare kartläggning ökat liksom andelen grupper där kvinnor har högre medellön än männen. kartläggning har kvinnorna högre medellön än männen i 22 grupper, medellönen är lika i tio grupper och männen har högre medellön i 24 grupper. En skillnad i medellön behöver i sig inte betyda att det är en osaklig löneskillnad ur ett jämställdhetsperspektiv. Vid löneförhandlingar sätts regelmässigt fokus på jämställda löner. I senaste lönerevisionerna som omfattar perioden från 1 april 2002@30 september 2004 har kvinnorna fått 1,5procentenheter högre procentuell löneökning än männen. Min ambition är att staten som helhet ska vara ett föredöme i arbetet med att åstadkomma jämställda löner.