ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111954 · 2005-06-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1954 av () till statsrådet om äldre i politiken av ungdomarna anser att äldre är underrepresenterade i svensk politik medan av äldre har den uppfattningen. Klart är att andelen pensionärer i olika valda församlingar är mycket lägre än deras andel av valmanskåren. Denna skillnad i fråga om hur verkligheten uppfattas tillsammans med en negativ attityd till äldre människor torde vara huvudförklaringar till äldres underrepresentation. Det finns tyvärr tecken som tyder på att åldersgruppers skillnader i synen på äldre kan leda till något man kan kalla generationsmotsättningar. En mängd åtgärder som för samman åldersgrupperna i det politiska arbetet är nödvändiga. Ansvaret vilar tungt på de politiska partierna. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att påverka attityderna till äldre i politiken och öka äldres representation i politiska beslutsförsamlingar?
fr · GS111955 · 2005-06-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1955 av () till statsrådet om resursbehovet av äldre på arbetsmarknaden Det ökande antalet så kallade äldre framställs oftast som ett problem. Alltför sällan framställs äldre människor som den stora tillgång de utgör, inte minst i fråga om kunskap och erfarenhet. Attityden till äldre antar ibland former av diskriminering. Av inte minst samhällsekonomiska skäl är det viktigt att stimulera fler att fortsätta att arbeta efter uppnådda . Bilden att människor vill lämna arbetsmarknaden torde vara helt falsk. Både och Forum 50-plus har framfört ett stort antal åtgärder, som kräver politiska ställningstaganden, för att underlätta för anställningar av äldre. Exempel på åtgärder är ändringar i anställningsskyddslagstiftningen och sänkta arbetsgivaravgifter för äldre arbetskraft. Vilka initiativ ämnar statsrådet ta i fråga om ändringar av avtal och regler i syfte att underlätta för anställning av äldre arbetskraft?
fr · GS111956 · 2005-06-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1956 av () till statsrådet om kartläggning av hemlösa genomför en undersökning av landets hemlösa i form av en enkät. Undersökningen har av många upplevts som kränkande. Den innehåller frågor om personnummer, namn, yrke och inkomstkällor. Enkäten ställs till frivilligorganisationer @ inte till de hemlösa själva. Myndigheter och frivilligorganisationer har ofta olika uppfattning om antalet hemlösa. Det finns därför goda skäl att samla in uppgifter om organisationernas bild av problemet. Men i så fall ska enkäten inte innehålla frågor som pekar ut enskilda individer. Orsaken till hemlöshet varierar från individ till individ. Trots det är det tveksamt att de åtgärder som behövs inte kan göras utan omfattande undersökningar på individnivå. Redan befintlig kunskap pekar på en del tydliga orsaker till hemlöshet. Framför allt är hemlöshet knutet till missbruk men också till psykisk sjukdom. Detta är kunskap som går att bekräfta utan kränkande enkäter. Det är uppenbart att enkäten har väckt misstro både bland de hemlösa och bland de organisationer som arbetar med de hemlösa. Det kan dels leda till att enkäten inte ger en riktig bild av problemen. Det kan också försämra relationen mellan frivilligorganisationerna och de hemlösa. Vad avser statsrådet att göra för att enkät inte ska bli integritetskränkande och därmed skada det förtroende som måste finnas mellan de hemlösa och frivilligorganisationerna?
fr · GS111957 · 2005-06-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1957 av () till jordbruksminister om SLU har () drivit en försöksgård i i kommun. Verksamheten har varit unik i sitt slag, eftersom forskningen har bedrivits i ett klimat som inte återfinns i andra delar av landet. har dock SLU beslutat att lägga ned försöksgården och flytta verksamheten till . Detta gör givetvis att den försöksverksamhet som har pågått i inte kan fortsätta. är ett mycket avlångt land med olika klimatförutsättningar och det är också angeläget att den forskning som bedrivs i landet speglar förutsättningar som råder i olika delar av landet. Vad gäller jordbruksforskning och trädgårdsverksamhet är förutsättningarna sådana att en försöksverksamhet beläget i en viss växtzon inte kan ersättas av försöksverksamhet i en helt annan växtzon. Många års erfarenhet riskerar därför att nu gå förlorad när SLU lägger ned sin verksamhet i . Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga jordbruksminister om hon avser att vidta några åtgärder för att forskning, av den här karaktären, ska kunna bedrivas i hela landet.
fr · GS111958 · 2005-06-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:1958 av () till försvarsminister om förundersökningsansvar vid tjuvfiske I samband med utsläppsbrott till havs har numera befogenhet att inleda och bedriva förundersökning. har befogenhet att inleda och leda förundersökningar fram till dess skälig misstanke föreligger, varefter förundersökningsledarskapet ska övertas av åklagare. befogenheter innebär inte någon inskränkning i polisens befogenheter på området. Detta betyder att den myndighet @ polismyndigheten, , @ som har bäst förutsättningar att snabbt kunna säkra bevis och inleda förundersökning kan göra ingripanden. Systemet förutsätter att myndigheterna ömsesidigt håller varandra underrättade om de ingripanden man gör. På liknande sätt borde även ha befogenhet att inleda och bedriva förundersökning när det gäller tjuvfiske. besitter rätt kompetens för uppgiften, är oftast först på plats och har absolut bäst förutsättningar för att utföra jobbet. Dessutom behöver polisen all avlastning den kan få. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ska få befogenhet att inleda och bedriva förundersökning när det gäller tjuvfiske?
fr · GS111959 · 2005-06-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:1959 av () till justitieminister om församlingarnas hävdvunna äganderätt till sina prästgårdar interpellerade justitieministern angående äganderätten inom till donerade fastigheter sedan medeltiden, och om att kyrkliga ägandefrågor bör behandlas som allmänna fastighetsrättsliga frågor. Justitieministern hänvisade till frågan om församlingen eller stiftet eller annat rättssubjekt inom kyrkan är rätt lagfaren ägare till kyrkojorden i första hand bör lösas inom kyrkan, och att eventuella tvister kan prövas i domstol. Justitieministern skulle följa frågan om ytterligare åtgärder behövde vidtas. Det råder fortfarande oro och tveksamhet i många församlingar till att deras urgamla rätt som eget rättssubjekt till sin donerade egendom nu överförs till annat rättssubjekt inom kyrkan, vilket kan uttryckas som att stiften tar sig rätt på församlingarnas bekostnad. Frågan har även bäring till äganderätt och likabehandling av kyrklig egendom med annan egendom, och frågan kan komma att prövas inom EU:s konvention om mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter. Därför behöver dagens oklarheter utredas så att klarhet skapas. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att kyrkliga ägandefrågor behandlas som allmänna fastighetsrättsliga frågor?
fr · GS111960 · 2005-06-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:1960 av () till utbildnings- och kulturminister om beslut om konflikthantering beslutade att konflikthantering ska ingå i lärarutbildningen. Reservationen från c, m, fp, kd samt mp, vilken riksdagsmajoriteten ställde sig bakom, belyste vikten av att lärare får bättre kunskap när det gäller konflikthantering. Läraren måste dels kunna hantera konflikter i skolan, dels lära ut konflikthantering till eleverna. Det slogs i beslutet fast att kunskaper om mobbning och konflikthantering bör anges i examensordningen som ett av målen för lärarexamen. Ett resultat av beslut är den ändring i högskoleförordningens examensordning för målen för lärarexamen som träder i kraft . Ett av målen blir att lärarstudenten ska kunna "orientera sig om, förmedla, förankra och tillämpa gällande regelverk som syftar till att förebygga och motverka diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever". Konflikthantering nämns över huvud taget inte. Konflikthantering är ett relativt nytt begrepp som man har arbetat med inom freds- och konfliktforskningen världen över. Olika metoder har utvecklats. På samma sätt som man kan lära sig läsa, skriva och räkna kan man lära sig att hantera konflikter utan våld. Med anledning av ovanstående frågar jag: Hur avser utbildningsministern att försäkra sig om att blivande lärare får kunskaper och färdigheter i konflikthantering, enligt riksdagsbeslutet ?
fr · GS111961 · 2005-06-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:1961 av () till utbildnings- och kulturminister om den svenska dialektordboken ställde jag en fråga till dåvarande kulturministern angående det angelägna i att den svenska dialektordboken färdigställs i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. I svaret meddelades glädjande nog att arbetet med redigeringen av dialekter pågår vid () och är inriktat i första hand mot en version för Internet. Uppbyggnaden av Internetversionen fortsätter och i denna kommer de tryckta delarna av ordboken att publiceras och nya ordboksartiklar att läggas ut efter hand som de blir färdigställda. har genom sin verksamhet bidragit till ett långsiktigt bevarande av viktiga delar av kulturarvet. För att vidmakthålla kompetensen vid bearbetning och bevarande av den värdefulla dokumentationen i arkivens omfattande samlingar samt att möjliggöra tolkning och förmedling av innehållen förstärktes anslaget med till . Med anledning av nya besked om att arbetet ska läggas ned verksamhet, undrar jag vad kulturministern ämnar vidta för åtgärder för att se till att arbetet fortsätter för att det inte ska bli ett för verksamheten förödande avbrott.
fr · GS111962 · 2005-06-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:1962 av () till jordbruksminister om samarbete för att förhindra tjuvfiske Allt trålfiske är förbjudet i med undantag för den så kallade kilen i norra . vittnar såväl som Marinens sjöbevakningscentral i om att det pågår omfattande tjuvfiske med trål i . har myndigheterna haft svårt att komma åt tjuvfiskarna dels eftersom sanktionsmöjligheterna är små och straffen låga, dels eftersom samarbetet mellan olika myndigheter och mellan och inte fungerar optimalt. Tjuvfisket måste bekämpas på flera fronter. Högre straff och ökade befogenheter för att exempelvis beslagta båtar som används för brottslig verksamhet är två exempel på åtgärder. och marinen efterfrågar även information från Fartygsövervakningssystemet VMS, så att de enklare kan övervaka fiskeverksamheten. Dessvärre vägrar att lämna ut sådan information . Avser statsrådet att uppdra åt att bistå med VMS-information till och Marinens sjöbevakningscentral i för att på så sätt bekämpa tjuvfisket i ?
fr · GS111963 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1963 av () till statsrådet om tillgängligheten i sjukvården Enligt en jämförelse av sjukvårdssystemen i tolv europeiska länder ur patientens synvinkel håller svensk sjukvård högsta medicinska kvaliteten. Jämförelsen finns i den första versionen av Eurohealth Consumer Index. Vid en sammanvägning av samtliga undersökta indikatorer hamnar emellertid på fjärde plats. Den dåliga tillgängligheten är den främsta förklaringen till att sammanvägningen blir avsevärt sämre än kvaliteten. Det torde vara uppenbart för de flesta att det i svensk sjukvård krävs mycket nytänkande. Finns det då inte utrymme för sådant? Utrymmet finns nog, men stimulansen saknas. Det politiska systemet måste på ett bättre sätt utnyttja professionen i fråga om att finna nya lösningar och det politiska systemet måste avstå från att fatta beslut, som hindrar nytänkande. Många har uppfattningen att den så kallade stopplagen, det vill säga de bestämmelser om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus som införts i hälso- och sjukvårdslagen, kommer att få en hämmande effekt. Om det visar sig att de införda lagbestämmelserna medför att effektivisering och utveckling hämmas ytterligare, är statsrådet då beredd att vidta åtgärder för att ompröva dessa?
fr · GS111964 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1964 av () till jordbruksminister om att behålla svensk skötselmärkning på kläder Enligt uppgifter från anses krav på skötselmärkning av kläder vara ett handelshinder och ifrågasätts därför inom EU. Skötselråden är uppskattade av svenska konsumenter enligt en Temoundersökning. Åtta av tio anger att de läser råden före första tvätt. Sex av tio tar del av råden redan vid inköp. Att riskera att tvätta fel och få kassera kläder är ekonomiskt kännbart, inte minst för barnfamiljer. Med så många typer av material som finns så är det näst intill omöjligt att avgöra vad som är rätt och lämplig skötsel för ett plagg. Det är naturligtvis också praktiskt och ekonomiskt att redan vid inköp till exempel få veta om kostnader för kemtvätt på tillkommer. Det som är bra för svenska konsumenter är sannolikt också bra för konsumenter i andra länder. har här något att bidra med. Min uppfattning är att regeringen bör driva frågan på att införa krav på skötselmärkning som EU-lagstiftning. Ett annat perspektiv på frågan är att ett avskaffande skulle förstärka den negativa bild som många svenskar har av EU. Det kan tyckas "småttigt" men det är de nära frågorna som formar medborgarnas uppfattning om medlemskapet i EU medför något gott eller ej. Avser ministern att vidta några åtgärder för att driva krav på skötselmärkning i hela EU för att garantera fortsatt märkning i ?
fr · GS111965 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1965 av () till samhällsbyggnadsminister om regeringens hantering av bullerrapport har haft regeringens uppdrag att utarbeta fördjupat underlag för tillämpning av riktvärdena avseende buller. redovisade uppdraget och rekommenderar en restriktiv syn på avsteg från riktvärdena och anger att avsteg enbart bör accepteras under vissa angivna förutsättningar i städernas centrala delar. har överklagat bostadsbyggandet vid Essingeleden. avslår överklagan genom att sammanvägning av olika faktorer pekar på att byggandet behöver ske. I och med detta frångås riktlinjer . självt tolkar sina regler på olika sätt. föreslog man i en inlaga att regeringen ska säga nej till två husbyggen i på grund av bullret från tunnelbanan men man har sagt ja till byggandet av bostadsrätter på alldeles intill . Regeringen har att fatta beslut avseende tre skilda detaljplaner i som överklagats av och SL. Förutom lägenheter gäller överklagan ett antal studentbostäder. Regeringen behöver nu klargöra vad som gäller när olika myndigheter såsom länsstyrelse, , har olika uppfattningar. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att klargöra hur tyst en "tyst sida" av ett hus ska vara, vad det är som gäller för ombyggnader och vad som ska räknas som stadens centrala delar.
fr · GS111966 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1966 av () till socialminister om efterlevnaden av Det har gått ställde sig bakom . Detta innebär att man åtagit sig att se till att barnets bästa tillgodoses i alla beslut i offentlig verksamhet. granskade i vilken grad regeringen och myndigheterna har följt beslut om förverkligande av konventionen. Granskningen ger inte så positiva besked som man kan förvänta sig . sammanfattar granskningen på bland annat följande sätt: "Regeringen, myndigheterna och kommunerna har inom granskade områden inte helt följt kraven och infriat målen i den av antagna nationella strategin för arbetet med i . Det finns också vissa brister i regeringens information till ." Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att nå en förbättrad måluppfyllelse i fråga om efterlevnaden av konvention om barnets rättigheter?
fr · GS111967 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1967 av () till statsrådet om bidragsberoende Ett stort antal individer och familjer är helt eller delvis beroende av socialbidrag för sin försörjning. Detta är en ekonomisk och social katastrof. Ett långvarigt bidragsberoende för barnfamiljer riskerar att medföra att barn inte lär sig göra kopplingen mellan utfört arbete och försörjning. Synen på socialbidrag bör därför i grunden ändras. Enkelt uttryck kan man säga att samhället betalar människor för att inte göra något. Motprestation för bidrag bör därför bli regel. Länsrätten i har beviljat en familj ekonomiskt bistånd för att göra en semesterresa till . Jag finner detta anmärkningsvärt. Det måste finas tydliga incitament för att gå från bidragsförsörjning till egenförsörjning. Att samhället betalar för semesterresor med motiveringen att detta ryms inom ramen för en skälig levnadsnivå för familjen bidrar snarare till att minska dessa incitament. För mig är detta ett orimligt synsätt. Det är inte alla arbetande familjer förunnat att kunna resa på semester. Samhällets insatser måste enligt min mening inriktas på att lyfta människor ur bidragsberoende till egenförsörjning, snarare än att försöka dölja fattigdomens konsekvenser genom nya eller utökade bidrag. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han ämnar vidta för att stärka incitamenten för att gå från bidrags- till egenförsörjning.
fr · GS111968 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1968 av () till statsrådet om rätten till starta-eget-bidrag Enligt () uppgår numer Ams kostnader för det så kallade friåret samt aktivitetsstödet i till sådana belopp att det inte längre finns resurser att stödja dem som har en god affärsidé och @ i stället för att gå arbetslösa @ vill försöka starta ett eget företag. Intresset för att söka starta-eget-bidrag har inte minskat och arbetsförmedlingen i måste därför, enligt , "prioritera" sina insatser. Så här säger handläggaren på arbetsförmedlingen: "Enligt de nya direktiven som kom måste den sökande uppfylla två av följande tre kriterier; vara kvinna, vara invandrare eller omfattas av aktivitetsgarantin. Är man svensk och man kan man inte komma ifråga, även om man omfattas av aktivitetsgarantin." Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vad han avser att göra för att förhindra att svenska arbetslösa män diskrimineras.
fr · GS111969 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1969 av () till statsrådet om initiativ för statsberoende planering besvarade statsrådet interpellation 2004/05:233 om vilka åtgärder regeringen avsåg att vidta för att säkerställa att kommunala stadsplaneringsönskemål vinner tillbörlig hänsyn och respekt när staten, exempelvis genom , beslutar hur den önskar dra järnvägar genom orter där motstridiga planerings- och ekonomiintressen föreligger. Bakgrunden var diskussionen om hur dragningen av genom påverkar regionens utveckling och där stadens funktioner och kommunala plan- och planeringsönskemål begränsas av statens planer. Statsrådet uttryckte förståelse för de problem som uppstått och underströk att regeringen vid fastställelsen av förslag till långtidsplan 2004@2014 uttryckligen angett att beslutet inte innebar något ställningstagande i tillåtlighetsfrågor enligt 17 kap. och inte heller i frågor som avgörs vid fastställelse av järnvägsplan. ligger en död hand över planeringen av centrala . I liknande fall, bland annat i , har särskilda förhandlare utsetts att föra beslutsprocessen vidare. Nya initiativ behövs för att i involvera fler parter @ företag, näringsliv, fack, andra organisationer, SJ, , länsstyrelse och landsting @ för att hitta nya infallsvinklar och lösningar så att som stad och central transportknutpunkt kan fungera . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ambitionerna från ska kunna förverkligas?
fr · GS111970 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1970 av () till statsrådet om regeringens ansvar för den kommunala bredbandssatsningen träffade regeringen, företrädd av dåvarande näringsministern (), och , företrädd av ordföranden (), avtal om utbyggnaden av bredband i glesbygd. Överenskommelsen innebar att kommunerna frivilligt åtog sig att etablera IT-infrastruktur för bredband i glesbygd, det vill säga i områden där marknaden av kommersiella skäl inte bygger ut. I gengäld sänktes kraven på kommunernas medfinansiering från till 5. Vidare förenklades proceduren kring hanteringen av stödmedlen och projekteringsperioden utsträcktes till 2004, senare förlängd till 2006. Regeringen meddelade plösligt /05 att ska inga pengar betalas ut, för att klara statens utgiftstak. Det handlar om senarelagda intäkter för kommunerna om ca samt ca i uteblivna EU-strukturfondsmedel, pengar som regeringen nu tagit hand om. Kommunerna, bundna av avtal, har drabbats av likviditetsminskning jämte ränta på dessa pengar, en i budgetplaneringen oförutsedd utgift. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kommuner som träffat bredbandsavtal enligt överenskommelsen ska gå skadeslösa ur bredbandssatsningen?
fr · GS111971 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1971 av () till justitieminister om närpolisverksamhetens lokala förankring Vid närpolisreformens start hade närpolisdistrikt fem anställda poliser. Brottsligheten i området minskade kontinuerligt . Av skilda orsaker har antalet tjänstgörande poliser minskat och en av de två kvarvarande går i pension och den andre har övergått till privat tjänst. Mot denna bakgrund är det föga förvånande att polismästaren i polisdistrikt önskar lägga ned närpolisområde; detsamma gäller för övrigt närpolisområde. har frågan under beredning. Frågan är bordlagd , men närpolisstationen är stängd. rapporteras i att en närliggande damfrisering haft inte mindre än fem inbrott , . kunde inkräktarna gripas, just på grund av att närpolisen fanns i närheten. I övriga fall har förövarna undkommit lagföring i brist på polisiära utredningsresurser. Det inträffade aktualiserar regeringens syn på närpolisorganisationens lokala förankring. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ambitionerna ska kunna förverkligas vad gäller närpolisens lokala förankring?
fr · GS111972 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1972 av () till justitieminister om närpolisverksamheten om sommaren Behovet av polisiär närvaro varierar naturligt nog beroende på bland annat hur många människor som befinner sig inom ett visst område. I kommun, som ingår i polisdistrikt som sträcker sig från i söder till i norr, är befolkningen i särklass störst om sommaren. , juli och första delen av augusti handlar det om mer än en fördubbling av antalet boende och kanske en ökning om tre@fyra gånger invånarantalet. Inom sjukvården får detta, åtminstone på akutsjukvårdssidan, följden att beredskapen höjs, detta trots att personalläget som på alla andra håll är hårt ansträngt. På polissidan förefaller motsvarande prioritering, trots att insikten finns om behovet av personalförstärkning, inte förekomma. I skulle bland annat och , stora sommarfirarorter, vara i behov av personalförstärkning, ett för alla inom polisväsendet välkänt faktum, men någon personalförstärkning är inte i sikte. Jag inser att är det ogörligt att vidta angelägna åtgärder, men på är det viktigt att omprioritering sker av personella polisresurser. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att orter och regioner som får avsevärt fler invånare om sommarmånaderna framöver också får förstärkta polisresurser då befolkningen ökar dramatiskt?
fr · GS111973 · 2005-06-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1973 av () till justitieminister om sjöpolis fattades beslut om att lägga ned sjöpolisverksamheten i sex av åtta sjöpolisdistrikt. är ett av de län som saknar sjöpolis. Ett av skälen till beslutet att lägga ned sjöpolisverksamheten i länet var dels att samarbetet mellan polisen och skulle utvecklas, dels att sjöpolisen i skulle serva den sörmländska kuststräckan. Enligt färska uppgifter kommer det inte att finnas någon polis med på båtar den här sommaren. har det heller inte förekommit, , att sjöpolis från patrullerat eller ryckt ut i den sörmländska skärgården. Polisens arbete har utvecklats från ett händelsebaserat till ett förebyggande arbetssätt, vilket är positivt. Problemet är att utvecklingen går åt motsatta hållet när det gäller brott som begås i skärgården. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att människor i den sörmländska skärgården ska kunna garanteras samma trygghet och säkerhet som de människor som vistas i till exempel ?