ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS112121 · 2005-08-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:2121 av () till statsrådet om WFP:s appell om hjälp till Som alltför tidigare riktas just nu världens blickar mot en pågående svältkatastrof, i i . Som alltför har också omvärlden ignorerat de varningssignaler som kommit och det är först , när bilderna av utmärglade och döende barn når oss, som hjälpen börjar att mobiliseras. Gräshoppsinvasioner och torka, med därpå följande livsmedelsbrist och stigande priser, har förvärrat en redan prekär situation med strukturella problem som fattigdom och undernäring. Bland andra bidragande orsaker till krisen nämns också IMF:s villkor och förändrade regionala handelsflöden. Orsakerna till svälten är flera, och långsiktigt måste naturligtvis de strukturella problemen lösas. Insatser måste sättas in tidigare när varningssignalerna kommer. Kostnaderna för att vänta blir stora, både i rent ekonomiska termer eftersom det rent krasst blir dyrare att åtgärda problemen i ett senare skede, och framför allt blir de mänskliga kostnaderna ohyggliga. kom de första varningssignalerna och för ett drygt halvår sedan gick , WFP, ut med en vädjan till världens länder om hjälp till . Även biståndsorganisationer på plats slog larm. Få länder reagerade dock, även om glädjande nog redan i ett relativt tidigt skede bistod med hjälp. gick WFP ut med en appell om hjälp till övriga drabbade länder i regionen, främst , och uppmanade omvärlden att inte återupprepa misstaget med . gick WFP dessutom ut och appellerade om utökat bistånd till . Hur avser ministern att svara på WFP:s appell om hjälp till regionen?
fr · GS112123 · 2005-08-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:2123 av () till statsrådet om skolgång för gömda flyktingbarn Enligt uppgift från har antalet gömda flyktingbarn ökat dramatiskt. sökte polisen 253 barn som levde gömda efter avvisningsbeslut @ var det 1523 barn och är det 3500 barn. De barn som hålls gömda inför verkställighet av ett avvisningsbeslut befinner sig i en mycket utsatt situation. Situationen förvärras av att barnen inte har möjlighet att gå i skolan när de håller sig gömda. Skolan kan för dessa barn bidra till att ge vardagen ett innehåll samt kan ge barnen den kunskapsutveckling de behöver. Det omgivande samhället har alltid ett ansvar för att barn som hamnat i en svår situation får det stöd de behöver. Barnen har inte själva valt att befinna sig gömda i annat land och kan inte lastas för den situation de befinner sig i. bryter mot när man inte tillåter gömda flyktingbarn att gå i skolan. artikel 28 stadgar att konventionsstaterna erkänner barnets rätt till utbildning och där står tydligt att konventionsstaterna åtagit sig att göra grundutbildning obligatorisk och kostnadsfritt tillgänglig för alla barn. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att säkerställa att gömda flyktingbarn får möjlighet att gå i skolan?
fr · GS112124 · 2005-08-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:2124 av () till statsrådet om Subutexbehandling Det finns olika vägar ut ur ett narkotikamissbruk. Ett sätt är Subutexbehandling och denna kan ha effekt även på dem som missbrukat . Det är dock olika förutsättningar för dem som önskar denna behandling. De mindre kommunerna har inte samma beredskap som storstäderna att betala för denna behandling. Genom medierna har framkommit att det satsas mycket på Subutexbehandlingar men att detta inte gäller de mindre orterna i där oftast socialförvaltningen inte vill betala utan hänvisar till landstingen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för dem som önskar Subutexbehandling mot narkotikamissbruk?
fr · GS112125 · 2005-08-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:2125 av () till statsrådet om klargörande av asylskäl för barn Med anledning av det vägledande beslut som regeringen fattade i ett asylärende rörande en uzbekisk pojke med uppgivenhetssymtom har tagit fram nya anvisningar med kriterier för hur man ska bedöma humanitära skäl i asylärenden som rör barn, inte bara barn med uppgivenhetssymtom. Enligt anvisningarna ska det vara avgörande i vilken grad barnet kan antas få bestående skada i sin psykosociala utveckling. Särskilt ska faktorer som barnets psykiska hälsotillstånd, i vilken grad återvändandet i sig skulle skada barnets utveckling, upplevelser i hemlandet och vistelsetiden i tas hänsyn till. påtalar i anvisningarna att detta gäller alla barn i asylärenden och att det är viktigt att barnens egna skäl, både humanitära skäl och asylskäl, blir ordentligt utredda innan beslut fattas. De som redan har lagakraftvunna beslut ska informeras att de kan göra en ny ansökan hos . I ett e-postmeddelande, som svar på ett fax till kyrkan i församling, anger generaldirektör att kravet för uppehållstillstånd är att barnet ska lida av en allvarlig (livshotande) sjukdom. De nya anvisningarna bidrar till att öka förhoppningar om att få stanna och som jag och många med mig uppfattar dem så finns inte kravet på livshotande sjukdom kvar utan det avgörande är barnets framtida psykosociala utveckling. Det brådskar att klargöra vad som verkligen gäller. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att göra detta?
fr · GS112126 · 2005-08-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:2126 av () till statsrådet om kommunernas framtida roll och ansvar för budget och skuldrådgivning till skuldsatta personer Frågan om ny skuldsaneringslag har utretts (SOU 2004:81) och utredningens förslag angående ny skuldsaneringslag innebär att det generella ansvar som kommunen har enligt 2kap. 2§ socialtjänstlagen ytterligare preciseras och förstärks. Förslagets lydelse säger följande: "Kommunen ska ge budget- och skuldrådgivning till skuldsatta personer samt lämna råd och stöd under en skuldsanering". En av anledningarna till förslaget är att utredningen funnit det mycket viktigt att gäldenären under hela skuldsaneringen, det vill säga normalt , ska kunna vända sig till kommunen för att få råd och stöd. Enligt förslaget så ska den gäldenär som vill ansöka om skuldsanering inte behöva göra ett eget försök att nå en frivillig uppgörelse med sina borgenärer innan han ansöker om skuldsanering hos . Detta slopande av egenförsökskravet har tyvärr tolkats felaktigt av en del kommuner, och då främst lokala politiker, på det sättet att kommunens utredande verksamhet i samband med skuldsanering ej kommer att vara så resurskrävande . Eftersom förslaget till ny skuldsaneringslag tolkats så felaktigt bland allmänhet och en del kommuner så är det mycket angeläget att rätt information sprids och att kommunerna tilldelas tillräckliga resurser för att klara sin budget- och skuldrådgivarroll. Att notera är att utredningen betonar särskilt att budget- och skuldrådgivning är av fortsatt stor betydelse, även om kravet på gäldenärens egenförsök tas bort. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att en tydlig information om den nya lagen ges till alla kommuner så att kommunernas ansvar tydligt klargörs?
fr · GS112127 · 2005-08-25 00:00:00 — Fråga 2004/05:2127 av () till statsrådet om möjlighet att ta mobiltelefoner från patienter inom rättspsykiatrin I mitt hemlandsting, , har vid ett flertal tillfällen uppmärksammats hur patienter inom rättspsykiatrin använder bland annat mobiltelefon för att trakassera eller hota eller på annat sätt kränka personer. kan till skillnad från när det gäller personer som är dömda till fängelse inga restriktioner när det gäller användande av till exempel mobiltelefoner utfärdas för dömda som är överlämnade till rättspsykiatrin. Såväl regeringens psykiatrisamordnare som och anser att det krävs en lagändring. Ett antal motioner inlämnade under föregående kräver samma sak. I en interpellationsdebatt med undertecknad föregående år utlovade statsrådet att skyndsamt bereda frågan och komma med förslag till åtgärder som rättar till detta problem. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att personer som befinner sig i rättspsykiatrisk vård inte ska kunna fortsätta att begå brottsliga handlingar med hjälp av mobiltelefoner och andra moderna kommunikationsmedel.
fr · GS112128 · 2005-08-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:2128 av () till statsrådet om konvertering av bensinbilar En del bilägare vill konvertera sina bilar så att de har möjlighet att drivas med flera olika drivmedel (framför allt etanol och bensin). Syftet med konverteringen är att man i största möjliga mån vill tanka etanol. Tyvärr har en del fått problem med då de måste typbesiktiga om sin bil, vilket leder till att hela omvandlingsprocessen fördyras på grund av byråkratiska kostnader. Det strider rimligen mot tanken att underlätta för de bilägare som vill konvertera sina bilar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att agera för att underlätta konvertering av bensinbilar till etanol- eller kombinationsbilar?
fr · GS112129 · 2005-08-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:2129 av () till jordbruksminister om export av dräktiga kvigor Med hjälp av EU:s exportstöd säljs och transporteras dräktiga kvigor från till länder som , , , , och . Exempelvis exporterades 372 dräktiga kvigor från till . Därefter transporterades kvigorna i lastbil i . Förutom de långa resorna är skötsel- och slaktrutinerna i ankomstlandet en annan aspekt på problemen med exporten. Slakt i andra länder sker med metoder som inte är tillåtna i där vi av djurskyddsskäl har ett krav på bedövning före avlivning. som djurskyddsorganisationer har uttalat sig stark kritiskt mot dessa transporter och krävt att de ska upphöra. Dräktiga djur behöver lugn och ro och att uppfylla de internationella reglerna för djurtransporter är inte samma sak som att djuren inte lider. För uppmärksammades ett liknande djurskyddsproblem. Den gången handlade det om export av kalvar från till bland annat . Både politiker och näring reagerade starkt på de bilder som visades vilket ledde till att näringen genom frivilligt initiativ uppmanade sina medlemmar att inte fortsätta exportera levande kalvar. För att förhindra att exporten av dräktiga kvigor får fortgå krävs återigen agerande från politiskt håll. Jag undrar därför: Avser jordbruksministern att agera nationellt och inom EU för att stoppa exporten av dräktiga kvigor?
fr · GS112130 · 2005-08-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:2130 av () till jordbruksminister om den svenska etanolproduktionen En del förbättringar har genomförts för dem som vill producera råmaterial till etanolframställning. importeras dock den absolut största delen av den etanol som används i . Detta sker som våra bönder får EU-stöd för att låta fullgod produktionsmark ligga i träda. Detta kan inte vara rimligt. I stället borde bönder få bra betalt för det arbete som man utför i stället för det arbete som man inte utför. Mot bakgrund av detta vill jag fråga jordbruksministern: Vad avser ministern att göra för att förstärka den svenska etanolproduktionen?
fr · GS112131 · 2005-08-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:2131 av () till statsrådet om biståndsbedömningen inom äldreomsorgen I en ny rapport, Biståndshandläggare @ ett (o)möjligt uppdrag, från stiftelsen beskrivs hur kommunernas biståndshandläggare har att hantera en komplicerad verklighet med förväntningar och krav från olika håll. Behovsbedömningen tar sin utgångspunkt i den rättsliga regleringen (socialtjänstlagen), men också i allmän samhällsmoral och etik samt organisatoriska förhållanden. Alltsomoftast går dessa inte att förena. Ytterligare problem är att det inte tycks finnas några uttalade krav på vilken formell kompetens handläggare inom äldreomsorgen ska ha. Ett minimikrav borde vara att såväl medicinsk kompetens som annan nödvändig kompetens ska ingå i behovsbedömningen. Socialtjänstlagen borde, enligt min mening, ses över och om möjligt kompletteras med nationella riktlinjer för behovsbedömningen. Syftet är att åstadkomma en tydligare lagstiftning, så att både behovsbedömare och de äldre vet vilka regler som gäller. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förbättra behovsbedömningen inom äldreomsorgen?
fr · GS112132 · 2005-08-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:2132 av () till utbildnings- och kulturminister om grannlandstelevision Tillgången till grannlandstelevision har varit viktig för kontakten och förståelsen i . Danskar och svenskar har lärt sig att förstå varandras språk, kultur och samhälle via tv. när i snabbare takt suddar ut gränsen mellan och blir möjligheten att följa grannlandets tv-utbud allt viktigare. Fler bor och arbetar på olika sidor om och då blir det också viktigt att ha tillgång till tv från den andra sidan än den man befinner sig. I detta läge går över till digital-tv. En digital tv som inte innehåller grannlandstv i det markbundna nätet. Detta motverkar integrationen i och jag antar att motsvarande problem också finns i andra gränsregioner. Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att det ska vara möjligt att se dansk television i och svensk television i även med digital-tv?
fr · GS112133 · 2005-08-26 00:00:00 — Fråga 2004/05:2133 av () till justitieminister om bristen på poliser i Platsen är i norra . Det är natt, plötsligt upptäcker ett par att det pågår ett inbrott i deras fastighet. De hinner uppfatta numret på den bil som tjuvarna använder. Men polisen kommer inte. Ingen polispatrull finns att skicka. "Polisen visade ett allmänt ointresse", kommenterar paret besviket. Paret hittar också tjuvarna på ett campingläger. Men polisens resurser räckte inte till. vet vi att antalet poliser i är lågt. har tagit fram siffror på att antalet poliser i minskade från 436 till 432. Detta trots att justitieministern talar om ökningar och "mera resurser". Det senaste, det i , kommenterades i tv av den operativa polischefen: "Jag är bekymrad över vår situation." Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att förbättra polisens situation i ?
fr · GS112134 · 2005-08-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:2134 av () till statsrådet om spridningen av tuberkulos Oväntat och oroande har det nu dykt upp flera fall av tbc bland främst barn men också vuxna i och i . Antalet tbc-fall väntas öka. Eftersom denna fruktansvärda sjukdom varit i stort sett utrotad i har den allmänna vaccineringen av barn upphört. Inför risken att en epidemi utbryter vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förhindra smittspridningen, exempelvis såsom en allmän vaccinering av barn?
fr · GS112135 · 2005-08-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:2135 av () till utbildnings- och kulturminister om filmavtalet trädde nuvarande filmavtal i kraft, det löper ut . Alla som vet något om filmproduktion känner till att planeringstiderna är långa, oklarheter om finansieringen ofta förödande. skulle @ och borde @ ett nytt avtal ha förelegat. Min fråga är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att avtalet ska bli klart ?
fr · GS112136 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2136 av () till justitieminister om målsägandebiträde för våldtäktsoffer Enligt en studie av länspolismyndigheterna i , och får enbart av dem som fallit offer för våldtäkt stöd av ett målsägandebiträde. Stödet garanterar att offrets rättigheter tas till vara, men kan också få betydelse på andra sätt: dels kan det vara en viktig förutsättning för att offren ska orka uthärda en rättsprocess och dels kan det skapa ett tryck på en snabbare, mera effektiv handläggning från polisens och åklagarens sida. I den ovannämnda studien efterlyses att fler offer får stöd av målsägandebiträden. Jag vill veta vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att fler målsägandebiträden förordnas för våldtäktsoffer.
fr · GS112137 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2137 av () till justitieminister om trängselavgifter och integriteten Från och med årsskiftet kommer samtliga bilister som åker in eller ut ur att registreras när försöket med trängselavgifter införs. Trängselavgiften är en skatt och därigenom offentlig handling. Det gör det möjligt att på laglig väg få ut uppgifter om enskilda bilister med hjälp av registreringsnumret. Detta kan leda till stora personliga problem för enskilda. Till exempel kan en man som vill förfölja en kvinna, som behöver vara anonym, begära uppgifter om vilka tullar hon passerat och därigenom fortsätta att förfölja henne. Jag vill därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att skydda den personliga integriteten när trängselavgifterna införs i ?
fr · GS112138 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2138 av () till utrikesminister om förföljelse av ahmadiyamuslimerna har förföljelsen av ahmadiyamuslimerna i förvärrats och intensifierats. Medlemmarna har förföljts och misshandlats. Egendom har förstörts och man har till och med angripit moskéer. Personerna förföljs enbart för att de är ahmadiyamuslimer vars budskap handlar om icke-våld och avståndstagande från terror. Detta har fått religiösa fundamentalister att ta till ännu grövre våld. Fundamentalisterna anser att ahmadiyamuslimerna ska deklarera att de inte är muslimer. Den indonesiska regeringen är medveten om förföljelsen men trots detta så agerar inte myndigheterna, sannolikt på grund av rädsla för att stöta sig med fundamentalisterna. Vi som bor och lever i har svårt att inse allvaret i situationen och de följder det kan få. De indonesiska myndigheterna borde agera med kraft mot alla former av förföljelse. Det är viktigt att värna de mänskliga rättigheterna och religionsfriheten. Tummar man på detta så kan man sätta en svårstoppad boll i rörelse. Min fråga till utrikesminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att värna mänskliga rättigheter och religionsfrihet för ahmadiyamuslimerna i ?
fr · GS112139 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2139 av () till utrikesminister om avtalet mellan och om de västsahariska fiskevattnen Den senaste tidens utveckling i de ockuperade områdena i är mycket oroande. Den sahariska befolkningen har genomfört omfattande demonstrationer och krävt sin rätt till självbestämmande och en folkomröstning i enlighet med FN:s resolutioner. Dessa har bemötts med stor brutalitet. Det är mot denna bakgrund som EU kommer att förhandla med ockupationsmakten om rätt för EU-länders fiskefartyg att få fiska på marockanska vatten. Denna fråga ska tas upp till behandling på nästa ministerrådsmöte med utrikesministrarna. Det finns anledning att befara att söker göra samma sak som vid tidigare tillfällen då frågan varit uppe till behandling @ inkludera de västsahariska vattnen i avtalet. Skulle EU gå med på ett avtal av detta slag kommer det att strida mot FN:s resolutioner och beslut, vilket skulle vara att bryta mot folkrätten och allvarligt underminera FN:s auktoritet. Min fråga till utrikesminister är: Avser ministern att vid ministerrådet motsätta sig ett avtal mellan och där de västsahariska fiskevattnen ingår?
fr · GS112140 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2140 av () till utrikesminister om den polska minoriteten i är troligen det enda land i där den demokratiska utvecklingen går åt fel håll. Demokratin urholkas, tidningar stängs, oppositionspolitiker fängslas, journalister döms till straffarbete och valresultat ogiltigförklaras. EU har avstått från förbindelser på högre nivå med . Det har varit en god tanke även om få resultat har gått att se av denna hållning. Snarare kan det nu vara tid att intensifiera kontakterna med den demokratiska oppositionen och på så sätt stödja landets utveckling i något som kan bli en demokratisk utveckling. Vi får inte låta bli en bortglömd diktatur. Den vitryska regimen har återigen utmärkt sig genom ett allt högre tonläge mot den polska etniska minoritet som finns i landet. En orsak tros vara grannlandet resoluta demokratisering och upptagning i EU och Nato. Detta goda exempel på demokrati retar den vitryske presidenten som därtill enligt många bedömare behöver piska upp de nationalistiska och de västfientliga känslorna inför kommande presidentval. och EU kan inte stillatigande se på när ett europeiskt lands regim hetsar upp opinionen mot en minoritet från ett annat europeiskt land. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att motverka hetsen mot den polska minoriteten i ?
fr · GS112141 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2141 av () till statsrådet om verksamheten på Landsort Landsort är en ö längst ut i . Ön har varit en stor lotsplats ända . är situationen en annan @ här bor endast 30 vuxna och 6 barn året om. Arbetstillfällena är få, därav är det extra viktigt att värna de få som finns. Vi måste värna glesbygden och låta denna leva. blev det känt att (Ams) med stor sannolikhet kommer att lägga ned länsarbetsnämndens växel på Landsort . I växeln arbetar två personer. Nedläggningen kommer att bli ett hårt slag för ön. Växeln öppnade 1999 då avvecklade sin verksamhet på Landsort. I samband med detta gick staten in och betalade ett utvecklingsbidrag. Detta resulterade i att växeln öppnades. I ett läge där regeringen och vi som parti har sagt att vi värnar om en levande landsbygd vore det tragiskt om växelverksamheten på Landsort skulle tvingas att läggas ned. Med ovanstående som bakgrund vill jag fråga ansvarigt statsråd vad hon avser att vidta för åtgärder för att värna om verksamheten på Landsort.
fr · GS112142 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2142 av () till finansminister om återbetalning av företagsstöd till När regeringen presenterar en rad åtgärder för att dämpa arbetslösheten saboterar de en mängd arbetstillfällen. I , ett av de hårdast drabbade med 55000 människor utanför arbetsmarknaden, har inga möjligheter att bistå med projektmedel och företagsstöd. Företagare med goda idéer tvingas vänta sedan regeringen tog tillbaka 66 miljoner av anslaget för företagsstöd. Bara i är det ett tiotal företag som getts muntliga löften om stöd, men tas löftena tillbaka då står utan pengar och inte vet om och när staten betalar tillbaka. Senast ansökte i om att få tillbaka åtminstone 42,3 miljoner, men regeringen har ännu inte svarat. Detta trots att arbetslösheten är skrämmande hög och företagen står i kö för att få anställa om man bara fick lite hjälp. Det är en bakvänd och obegriplig politik att regeringen på detta sätt saboterar en utveckling av näringsliv och företagande. användes miljarder till tillfälliga åtgärdsarbeten och så kallade plusjobb i kommuner och landsting. Därför vill jag fråga: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att betala tillbaka pengarna för projekt- och företagsstöd som regeringen dragit in från ?
fr · GS112143 · 2005-08-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:2143 av () till näringsminister om och utsläppsrättigheter Enligt nyhetsbyrån har , vd för det tyska industriförbundet , krävt att Kyotoprotokollet skrotas till förmån för den strategi som utvecklat. Bakgrunden till att just det tyska industriförbundet är fientligt mot Kyotoprotokollet är lätt att förstå. Kolindustrin är stor i , och kraftverken använder mycket kol. Det ger stora utsläpp, som inte kan minskas annat än på kolets bekostnad. De av som har störst anledning att bekymra sig är dels energiförbundet , dels gruvförbundet . är tung medlem i båda dessa förbund liksom i kraftverksföreningen . är mycket stor kolanvändare och en av största koldioxidutsläppare. Den tyska gruv- och kraftindustrin, inklusive , har också underminerat det europeiska systemet för utsläppshandel genom att lobba till sig så mycket utsläppsrätter att det äventyrar systemets möjligheter att ge tillräckligt stora utsläppsminskningar. Ett av svenska staten helägt företag är alltså verksamt inom organisationer som verkar för att sabotera den klimatpolitik som och står så gott som enhälligt bakom och som också strider mot en mycket lång rad av beslut från rådet och parlamentet inom EU. Avser ministern att verka för att begränsa rätt att bedriva miljöfientlig lobbying i ?