ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111274 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1274 av () till socialminister om handikappomsorgen Årets upplaga av rörande handikappomsorgen i visar på ett flertal brister, bland annat vad avser handläggning och bemötande. Många brukare uttrycker svårighet att få information om vilka insatser som finns att få. Att få förståelse hos handläggare för sina behov anser också många vara svårt. I rapporten beskrivs situationen som en förhandling mellan den funktionshindrade, dennes anhöriga och . Rättigheter som beslutat om ska berörda medborgare självklart inte behöva förhandla om för att få del av. Handikappreformen 1994 och den nationella handlingsplanen har båda tydligt angivet målet att människor med funktionshinder ska kunna leva ett liv med levnadsförhållanden som är jämlika med andra medborgares. Så är inte fallet . medverkade i Europeiska . I en interpellationsdebatt uttryckte statsrådet att detta år skulle ge tillfälle till att säkra de kraftfulla steg som krävs för att ska leva upp till de mål som satts upp i den nationella handlingsplanen. ser vi att bristerna består. Det finns således fortfarande ett flertal områden där måluppfyllelse gentemot den nationella handlingsplanen saknas. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att personer med funktionshinder inte ska behöva förhandla om de rättigheter som har givit dem och för att målen i den nationella handlingsplanen ska uppfyllas?
fr · GS111275 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1275 av () till statsrådet om färdigställandet av genom står den nya mellan och färdig och ska invigas. Men vägen fram till bron är långt ifrån färdig, trots tidigare löften. har löfte på löfte givits av socialdemokratiska statsråd om att skulle vara färdig när bron öppnades. Något statsråd lovade till och med att äta upp sin hatt om inte tidsplanen skulle hållas. Uppenbarligen håller inte tidsplanen och tidigare löften blir återigen svikna. En bättre väg räddar liv, men inte ens det argumentet har fått regeringen att påskynda arbetet. Ansvaret landar tungt på regeringen eftersom de inte har fattat nödvändiga beslut för att arbetsplanen ska kunna fastställas. har de kunnat skylla på pengabrist, men riskerar regeringens egna saktfärdiga handläggning att skjuta upp färdigställande av . Min fråga är följande: Vad avser statsrådet att göra för att påskynda regeringens handläggning av arbetsplanen för sträckorna i norra som försenar färdigställandet av till den norska gränsen?
fr · GS111276 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1276 av () till statsrådet om fria sprutor till narkomaner , , förutspår en olycklig utveckling om öppnar dörrarna för fria sprutor. Många av dessa föräldrar har levt i den bistra verkligheten och vet vad de talar om. "Det här kommer att få katastrofala följder. Ett ja är ett första steg mot legalisering av narkotika", säger , ordförande i föreningen och frågar sig vad nästa steg blir? "Kommer vi att förse narkomaner med innehållet i sprutan också?" Det finns många starka motståndare till att missbrukare ska få gratis sprutor och kanyler att injicera narkotika med. Samordnare i föreningen revansch i samhället, : "Jag vill fråga de politiker som vill ha en sån lag om de vill att man ger fria sprutor till deras egna barn om de börjar knarka." Personligen anser jag att man ska ge människor vård för sitt missbruk @ inte redskap så att de kan fortsätta det. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska farhågorna om att fria sprutor till narkomaner leder till stärkt missbruk och ett första steg mot statligt tillhandahållande av narkotika?
fr · GS111277 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1277 av () till statsrådet om skolornas frånvarorapportering till CSN () har slagit larm om att många skolor i landet inte anmäler elevernas frånvaro i tillräcklig utsträckning. Om frånvaron blir för hög ska CSN enligt sina krav på eleverna inte betala ut någon studiehjälp. har CSN frånvaro som ett riktvärde för att skolorna ska rapportera vidare till dem. Problemet är att det är ett riktvärde vilket innebär att skolor tolkar det olika. Vissa ser det som en absolut gräns medan andra ser det som ett riktvärde. Skärpta regler för hur frånvarorapporteringen ska gå till handlar inte om att sätta dit elever eller att strama upp utbetalningarna. Främsta skälet är att eleverna i olika kommuner, till och med i olika skolor i samma kommun, ska behandlas lika. Och dessutom vet vi att närvaron är viktig. Det finns ett starkt samband mellan hög frånvaro och försämrad utbildningskvalitet samt sämre kunskaper hos eleverna. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att införa lika villkor för elever genom enhetliga rutiner och krav i frågan om rapportering av ogiltig frånvaro till CSN?
fr · GS111278 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1278 av () till statsrådet om sjukskrivning och frivilligarbete Frågan om hur frivilligarbete under sjukskrivning ska betraktas måste lyftas. Frivilliguppdrag, som till exempel att vara kontaktperson för funktionshindrade, bedöms av som arbete när personen som utför frivilligarbetet är sjukskriven. Vid deltidssjukskrivning på och ett uppdrag som kontaktperson betalar kassan sjukpenning motsvarande . Kassan betraktar således den försäkrade som arbetsför till mer än hälften. Med ovan angivna definition av "arbete" skulle en heltidsanställd i kommunen med frivilliguppdrag anses utföra arbete för kommunen till mer än heltid. Nuvarande tolkning av arbete har i flera fall inneburit olyckliga konsekvenser både för den sjukskrivne och för de funktionshindrade som behöver sin kontaktperson. Effekten har blivit att sjukskrivna lämnar sina frivilliguppdrag. Detta visar på de komplikationer som uppstår när en sjukskriven person ägnar sig åt någon form av sysselsättning för att trots sin arbetsoförmåga få någon form av stimulans i vardagen. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att definiera frivilligarbete i förhållande till reglerna om arbetsförmåga samt klargöra vilka sysselsättningar en sjukskriven person kan ägna sig åt utan att det påverkar sjukpenningen?
fr · GS111279 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1279 av () till utrikesminister om tillgång till ottomanska arkiv Den turkiska regeringen har aviserat att arkiv från den ottomanska tiden ska öppnas. Beslutet är mycket viktigt för alla de som vill bringa klarhet i folkmordet på kristna assyrier/syrianer, kaldéer och armenier som det ottomanska väldet genomförde 1915. , med professor i spetsen, har i enlighet med den turkiska regeringens löften på flera olika sätt försökt få ut dokument för att bedriva forskning kring tiden runt 1915. Alla försök har misslyckats. Till yttermera visso har personer som besökt de turkiska arkiven gripits och förhörts av turkisk polis. Polisen har velat veta varför dessa personer begärt ut olika dokument. Professor och vände sig till den svenska parlamentariska kommittén Svenska stödkommittén för mänskliga rättigheter i (SSKT) för att få hjälp. SSKT besökte tidigt och överlämnade till den turkiske utrikesministern med ansvar för mänskliga rättigheter, , en lista på de dokument man ville ha tillgång till. Vi skriver och ännu har SSKT inte fått något som helst svar eller meddelande från den turkiska regeringen. Vilka åtgärder tänker utrikesminister vidta för att den turkiska regeringen ska leva upp till sina löften om fri tillgång till de ottomanska arkiven?
fr · GS111280 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1280 av () till justitieminister om möjligheter att skaffa pass Den nya passhanteringen drar inte bara undan fotojobben för en rad etablerade fotohandlare utan stora svårigheter kommer att finnas för folk boende på mindre orter och samhällen. Jag kan ta och eller boende i och kommuner i som exempel. Boende på dessa orter kommer, om inga ändringar sker, att få ta sig till för att få sina pass. Det har räknats ut att resekostnaden kan komma att bli ca 500kr. Och om endast gäller för att få pass måste folk också ta semester eller begära ledigt för detta ärende. Detta kan väl knappast vara riktigt? Bensinskatten och höga bilkostnader är en stor utgift för boende i dessa områden. Det finns polis i kommun som med fördel skulle kunna sköta passhanteringen för de boende i kommun. Vilka konkreta åtgärder avser ministern att vidta så att problem, av de slag som här redovisats, inte ska uppkomma då den nya passhanteringen införs?
fr · GS111281 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1281 av () till finansminister om ökade möjligheter att arbetspendla Regionsförstoring och bättre möjligheter att pendla är nödvändiga förutsättningar för att stärka människors ställning på arbetsmarknaden som de kan bo kvar och inte tvingas att flytta. Det gäller inte minst min egen hemkommun . Jag har dock exempel som visar att nuvarande lagstiftning gör det omöjligt att leva upp till det målet. Det ena fallet gäller en person bosatt i men med arbete i en annan kommun. Han yrkade avdrag för dubbel bosättning. Hans begäran avslogs med motiveringen att han ansågs ha starkare anknytning till sin arbetsort eftersom han inte hade familj. I det andra fallet har en person som bor i och arbetar i nekats avdrag för tågresor med hänvisning till bestämmelsen om billigaste färdsätt, som är buss. Detta trots att tågresor tar och därmed ger möjlighet att vistas på hemorten längre. Jag är väl medveten om att handläggarna på skattemyndigheten i de flesta fall inte gör något formellt fel i den här typen av ärenden utan att de följer gällande lagstiftning. Men både för den enskilde och för kommuner med en kärv arbetsmarknad är det angeläget att den ses över och att det finns en vilja att ändra reglerna. Jag vill fråga finansministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ändra relevant lagstiftning och därmed underlätta för medborgarna att arbeta på annan ort men kunna bo kvar på hemorten.
fr · GS111282 · 2005-03-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1282 av () till statsrådet om tillgång till telefon efter stormen Många människor drabbades hårt av stormen . Bland annat har ett stort antal hushåll varit utan telefon. Vissa är det fortfarande. Dessutom har Sonera uppgett att företaget av kostnadsskäl i en del fall inte är berett att laga telefonledningen. Det gäller fritidshus. Enligt uppgift finns ingen skyldighet att förse fritidshus med fast telefoni. Ett alternativ är mobiltelefon men problemet är att mobilnätet ännu inte är fullt utbyggt. Det är inte rimligt att människor som har abonnemang efter en naturkatastrof av det här slaget hamnar i en situation där de saknar tillgång till någon form av telefonförbindelse. Jag vill fråga statsrådet vad hon är beredd att göra för att garantera medborgarna tillgång till telefonförbindelse.
fr · GS111283 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1283 av () till vice statsminister om kampsporter på lika villkor Proffsboxning i är förbjudet i lag . Efter många och långa turer beslutade 2001 att begära att regeringen skulle tillsätta en förutsättningslös utredning om proffsboxning och andra kampsporter. Utredningens betänkande Kampidrott i fokus (SOU 2003:24) kom 2003 och här föreslogs bland annat att förbudet mot proffsboxning skulle upphävas och att alla kampsporter skulle regleras utifrån en tillståndsgivning. Därefter har processen stannat upp med hänvisning till att bereder frågan, främst avseende lämplig tillståndsgivare. förbereds en så kallad K1-gala i i . I denna kampidrott tillåts både sparkar och slag mot huvud och kropp och utövarna kan vinna på knockout. Denna kampidrott är inte förbjuden enligt svensk lag. Det innebär att till exempel proffsboxare kan matchas mot varandra i en K1-gala utan att begå lagbrott, men däremot inte i en boxningsmatch! Detta är en situation som är svår att förklara eller försvara. Min fråga till ministern blir därför: Avser ministern att skynda på arbetet med att ta fram ett system med tillståndsgivning enligt förslag med syftet att olika kampsporter ska kunna utövas på lika villkor?
fr · GS111284 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1284 av () till statsrådet om Grön flagg och hållbar utveckling i skolan Svenska skolor har möjlighet att mot en marginell avgift bli miljöcertifierade genom så kallad Grön flagg. Utmärkelsen, som är en del av det internationella programmet Eco Schools, ges av en ideell organisation utan statligt stöd @ detta till skillnad från i många andra länder. rekommenderar som ett bra sätt att undervisa om hållbar utveckling. I har Grön flagg uppmärksammats av bland annat . Enligt SLU har Grön flaggs fem miljökriterier lett till ett bra miljöarbete. Myndigheten för skolutveckling har dock sin egen utmärkelse Miljöskolan som fick det nya namnet Skola för hållbar utveckling. har fler än 1200 skolor, i av landets kommuner och i samtliga län, registrerats inom ramen Grön flagg medan bara 50 enheter önskat Myndighetens för skolutvecklings utmärkelse. I betänkandet Att lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104) bortses från Grön flagg, det talas enbart om Myndigheten för skolutvecklings utmärkelse. Det kan knappast vara en statlig uppgift att konkurrera ut en ideell utmärkelse som redan fungerar. Staten borde stödja det arbete som utförs inom ramen för Grön flagg i stället för att motarbeta det. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att stödja Grön flagg så att inte Myndigheten för skolutvecklings utmärkelse motarbetar denna?
fr · GS111285 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1285 av () till socialminister om FN:s icke-våldsårtionde för barn i har fattat beslut om det internationella årtiondet för en freds- och ickevåldskultur för världens barn, 2001@2010. Målsättningen är att fredens och ickevåldets praktik ska läras ut på alla nivåer. Förhoppningen är att barn och vuxna som lär sig demokratiska modeller och metoder att lösa konflikter också kommer att ställa krav på oss politiker att använda ickevåldsmetoder för att lösa konflikter. Omvänt gäller att om vi politiker inte accepterar våld som metod i konfliktlösning ökar möjligheterna att sprida ickevåldets idéer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta under återstoden av det internationella årtiondet för att förverkliga målsättningen om en freds- och ickevåldskultur för barn i ?
fr · GS111286 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1286 av () till statsrådet om svenska patienters möjlighet till vård utomlands Med sjukvård över gränserna kan patienter erbjudas vård och behandling som kanske inte finns tillgänglig i hemlandet. Sjukvården blir alltmer specialiserad. Spetskunskaper kan i vissa fall finnas bara vid en klinik i hela . I landstingen står tiotusentals patienter i kö för att få vård och behandling. blev det klarlagt att svenska patienter har stora möjligheter att söka vård utomlands och betalar vården. Det behövs inte något särskilt tillstånd från . Många människor känner inte till möjligheten att få vård utomlands utan att söka tillstånd från försäkringskassa eller landsting. Inte ens i sjukvården finns det alltid kännedom om denna möjlighet att få behandling. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon har vidtagit eller ämnar vidtaga för att ge tydlig information om möjligheterna att välja vård utomlands.
fr · GS111287 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1287 av () till statsrådet om bristande jämställdhet i vården Hur många rapporter krävs det innan åtgärder vidtas för att undanröja diskrimineringen i hälso- och sjukvården? Vi har i debatterat, motionerat och interpellerat med anledning av larmrapporter om att kvinnor får mindre eller sämre vård än män. De svar vi oftast får är att frågan utreds eller att nu när resultaten från rapporterna om jämställdheten i vården finns så kommer huvudmännen själva att agera. Den senaste i raden av rapporter om brister i vården för kvinnor är studie om att män får bättre hjärtvård än kvinnor. I rapporten visas det att kvinnor kan få vänta längre än män på att få komma till sjukhus vid en infarkt, uppgifter som kommer från Riks-HIA, det över hjärtintensivvård i landet. Jag frågar mig när gränsen är nådd för regeringen. Själv anser jag att vi passerat den för länge sedan och att vi nu måste vidta krafttag mot att vården diskriminerar hälften av befolkning. Gränsen kanske nås när få sina första ärenden om diskriminering på grund av kön. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med diskrimineringen av kvinnliga patienter i hälso- och sjukvården?
fr · GS111288 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1288 av () till statsrådet om Nattvandrare i i är i en ekonomisk kris på grund av rutiner och regler för bidragsgivning. Det är inte den första eller enda organisation vi mött där regelverket kring bidragsgivning förorsakat problem. Ett tydligt regelverk är nödvändigt men det får inte vara utformat så att föreningar som uppenbart är berättigade ekonomiskt stöd inte får det på grund av krångel. i som utgör en viktig del i det frivilliga sociala arbetet bland ungdomar över hela landet har tappat möjligheten till bidrag för att man skickat sin ansökan fel. När detta uppdagades var det för sent att söka på nytt med rätt blankett och till rätt enhet. skriver i sitt brev till riksnätverket att man beklagar att man inte mer utförligt gav svar om varför man avslagit ansökan och hänvisar sedan till att det på hemsidan finns både blanketter och information. Dessutom påpekar man att tagna beslut inte kan överklagas. En administrativ miss från en frivillig organisation har därmed fått till följd att ett riksnätverk inom ett viktigt område riskerar sin verksamhet. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att stödja riksnätverket för nattvandrare så att de kan fortsätta sitt arbete till dess att nästa bidragsansökan kan behandlas?
fr · GS111289 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1289 av () till statsrådet om sjuklön för skönhetsoperationer Intresset ökar kraftigt för plastikoperationer. Enligt en Sifoundersökning är var tionde svensk beredd att förbättra sitt utseende på kirurgisk väg, vilket är nästan en fördubbling jämfört med året innan. Störst intresse finns bland kvinnor, men männen knappar in och blir allt vanligare kunder på operationsborden. Fettsugning, bröstförändring och muskelimplantat hör till de mest efterfrågade ingreppen. På hemsidan finns till exempel rubriken . Av texten framgår att det tidigare inte var tillåtet att sjukskriva sig för estetiska operationer. "har man dock beslutat att man får sjukskriva sig för rena skönhetsoperationer. Men det fungerar precis som vanligt att arbetsgivaren betalar för dom första veckorna och därefter träder in." I Dagens Nyheters ekonomibilaga fanns en artikel om en företagare i som tvingades betala sjuklön när en av hans anställda gjorde en bröstförstoring för att det inte var kul att "gå på badstranden och se ut som hon gjorde". Den slutsats som hennes arbetsgivare, en företagare i saneringsbranschen med tio anställda, drog var att han måste bli ännu mer nogräknad när han anställer folk, både vad gäller eventuella skönhetsoperationer eller fritidsintressen med hög skaderisk, som ishockey. Är det rimligt att en arbetsgivare ska behöva betala sjuklön för en anställd som vill göra en rent estetisk operation?
fr · GS111290 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1290 av () till statsrådet om vård av apatiska flyktingbarn Frågan om flyktingbarn i apatiskt tillstånd debatteras på många håll i samhället. Det är viktigt att slå fast att myndigheterna individuellt prövar alla asylansökningar. Det gäller också de här barnen och deras familjer. De flyktingbarn som befinner sig i ett apatiskt tillstånd har varit med om fruktansvärda upplevelser och måste få ett värdigt bemötande och en bra vård. Det görs mycket för de här barnen , men signaler från och Amnesty indikerar att vården är mycket skiftande i olika delar av landet. Med anledning av ovanstående till jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att vården av de apatiska flyktingbarnen ska bli så bra som möjligt?
fr · GS111291 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1291 av () till justitieminister om indragandet av passexpeditioner förbereds ett indragande av antalet passexpeditioner. Ett flertal av de 246 passexpeditionerna kommer att upphöra med sin service. Enligt rekommendationer ska endast polisstationer där det hanteras fler än 5000 pass finnas kvar. Det är uppenbart att det kommer att leda till en försämrad service för medborgarna. I en tidigare fråga (2004/05:989) om vilka åtgärder som justitieministern avser att vidta för att säkerställa en god passervice för alla invånare så svarade justitieministern att det inte bör betyda några större problem för medborgarna om de visar en viss framförhållning. I är det endast som har tillräckligt stor volym för att kunna vara passexpedition enligt riktlinjerna. har även , och nämnts som tänkbara passexpeditioner på grund av avstånden. Trots detta innebär det att en innevånare i får resa åtminstone för att kunna göra sin passansökan. För en invånare i blir det 22 mils resa. I båda dessa fall måste många dessutom ansöka om en dags ledighet från arbetet för att hinna med ärendet under öppettid. I båda dessa fall, likaväl som för andra orter i , så innebär detta betydande kostnader för den enskilde. Eftersom justitieministern i sitt tidigare svar angett att han anser att polisens servicenivå även när det gäller passansökningar måste hålla en tillfredsställande nivå, så är min fråga: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att korrigera de uppenbara olägenheter som uppstår i ett glest län som ?
fr · GS111292 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1292 av () till justitieminister om tullen i Till följd av regeringens agerande har haft ekonomiska problem och stått inför stora nedskärningar. en av de orter som drabbats. Innan tullstationen i lades ned bedrevs dels gränskontroll, dels verksamhet riktad mot företag. och har två av största insjöhamnar, som båda har mycket omfattande trafik på en rad olika länder, bland annat i . I finns även en flygplats med flera dagliga turer till länder som står utanför Schengenområdet. Att ta bort tullen i stred mot en av intentionerna med besparingarna, som anges vara att tullen vill satsa på brottsbekämpning. Även annan brottslighet som till exempel stölder kan följa i smugglingens spår. halades emellertid flaggorna vid tullen i . Personalen omplacerades eller sades upp. Därefter har vissa flyg vid flygplatsen bevakats av tillresta tullare varvid beslag gjorts. Hamnarna i och är dock oftare obevakade. Allt tyder på att knarket blivit mer lättillgängligt och det finns även uppgifter om ökad smuggling av alkohol och tobak. Det finns ett samband med nedläggningen av tullen i . Rimligen måste därför tullverksamheten i öppna igen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitieministern: Vad avser ministern att vidta åtgärder för att åter öppna en tullstation i för att minska illegal införsel av narkotika, tobak och alkohol?