ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121072 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1071 om uppföljning av beslut och 1072 om godkännande av ny teknik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda brister i Statens jordbruksverks uppföljning av beslut gällande ny teknikprovning av automatiserade mjölkningssystem, samt för att komma till rätta med vissa oklarheter som enligt hans mening uppstått till följd av att övertagit ansvaret för djurskydd från . Syftet med djurskyddsförordningens (1988:539) krav på godkännande av nya tekniska system och teknisk utrustning för djurhållning är att pröva om tekniken är godtagbar från djurhälso- och djurskyddssynpunkt samt att skaffa underlag för djurskyddsföreskrifter på det aktuella området. I och med inrättande övergick ansvaret för godkännandet från till . I samband med godkännande av ny teknik fastställs ofta villkor som ska uppfyllas när den nya tekniken används. Målsättningen är att dessa villkor ska ersättas av djurskyddsföreskrifter från myndigheten. Vad gäller automatiserade mjölkningssystem, så kallade mjölkningsrobotar, finns ännu inga djurskyddsföreskrifter, utan det är villkoren i godkännandebesluten som gäller. De lokala tillsynsmyndigheterna, det vill säga kommunerna är ansvariga för att utöva tillsyn över efterlevnaden av djurskyddsbestämmelser. Detta gäller såväl efterlevnaden av djurskyddsföreskrifter som efterlevnaden av fastställda villkor för användning av ny teknik. Om brister upptäcks åläggs djurhållaren att rätta till dessa. Om djurhållaren i sin tur anser att bristerna beror på leverantören av tekniken så är det djurhållarens sak att ställa leverantören till ansvar. Att ansvaret för godkännande av ny teknik överförts från till saknar betydelse i fråga om uppföljning av beslut. Ansvaret för uppföljning av beslut om villkor som fastställs vid prövning ligger således inom ramen för den allmänna djurskyddstillsynen. Denna utförs i huvudsak av kommunerna. Regeringen har beslutat om en ny proposition om förbättrad livsmedels- och djurskyddstillsyn. Bland annat föreslås utökade befogenheter för de centrala tillsynsmyndigheterna.
frs · GS121073 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1073 om vikten av kritiskt granskande medier och 1124 om SVT:s kampanj och regeringens utrikespolitik har frågat mig hur jag avser att tydliggöra den syn på demokrati, yttrandefrihet och fristående massmedier för den italienska regeringen med anledningen av protester angående aktuella kampanj Fri television. har frågat utbildnings- och kulturminister om ministern avser att framföra en protest mot agerande med anledning av samma kampanj. Frågan har överlämnats till mig och jag har valt att besvara båda frågorna i ett sammanhang. Bakgrunden är lanserade kampanj, Fri television där bland annat den italienska premiärministern förekommer. Med anledning av denna kampanj kallades ambassadör i upp till italienska , och ambassadör i besökte utrikesrådet för politiska frågor för att framföra kritik mot inslaget. Vid båda dessa tillfällen har det med stor tydlighet klargjorts att inte på något sätt kan påverka innehållet i svenska medier. Dessutom har principerna för den svenska pressfriheten noggrant redovisats. Något ytterligare klargörande bedömer jag inte vara nödvändigt.
frs · GS121074 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1074 om skyddet av rovdjuren har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra att beslut liknande det som togs beträffande vargen i Ringvattnet upprepas. Jag håller med att vargar som invandrar från är viktiga från bevarandesynpunkt eftersom de bär på gener som kan minska risken för inavel i den skandinaviska vargstammen. I enligt med den ansvarsfördelning som gäller enligt jaktlagstiftningen är den centrala myndighet som sköter förvaltningen av de stora rovdjuren. Det ankommer därför på verket att fatta beslut rörande skyddsjakt på de stora rovdjuren. Skyddsjakt på enstaka individer kan för vissa arter även prövas av berörd länsstyrelse, men beträffande varg har endast rätt att fatta sådana beslut. Jag förutsätter att verket inför sitt beslut beträffande Ringvattnetvargen har prövat olika alternativ och därvid kommit fram till att någon annan lämplig lösning inte funnits tillhands såsom lagstiftningen förskriver. Regeringen kan i och för sig återkalla rätt att fatta beslut om skyddsjakt men ett sådant återkallande är inte aktuellt.
frs · GS121075 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1075 om ekologiska kris har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för svensk del och i samverkan med andra länder och aktörer runt för att förhindra en sannolik biologisk kollaps av och hela dess ekosystem. Jag delar djupa oro för tillståndet i . Det är också en av anledningarna till att jag i egenskap av ordförande i tog initiativ till en fördjupad analys i frågan om övergödning av våra kuster och hav. Regeringen avser att lämna en miljömålsproposition till med förslag till konkreta åtgärder för att uppfylla de havsanknutna miljökvalitetsmålen. Havsmiljöfrågan är dock så viktig att det behövs en särskild sammanhållen havsmiljöstrategi. Även denna kommer att överlämnas till i vår. I strategin kommer regeringen att utveckla frågeställningar knutna till den allvarliga ekologiska situation som befinner sig i. Strategin kommer att baseras på betänkande men även behandla de viktiga slutsatser som miljövårdsberedningen fört fram samt den utveckling som skett inom havsområdet . Regeringen har länge prioriterat havsmiljöarbetet men det står klart att de åtgärder som vi har genomfört inte har räckt till. När det gäller det internationella samarbetet har möjligheterna till gemensamma miljöåtgärder förbättrats genom att alla länder runt är medlemmar i utom . Samarbetet med är viktigt och vi måste fortsätta de ansträngningar som gjorts för att stärka detta på havsmiljöområdet. Inom EU kommer vi från svensk sida att arbeta för att EU:s planerade strategi ska bli både stark och få stor genomslagskraft eventuellt i form av bindande regler. Jag kommer att träffa miljökommissionär för att bland annat diskutera denna fråga. Nationellt måste vi fortsätta att minska utsläppen av näringsämnen till . Ytterligare åtgärder behöver utvecklas i fråga om enskilda avlopp, reningsverk och jordbrukets näringsläckage och även utsläppen från trafiken måste minskas. Det krävs ett engagemang från alla berörda aktörer för att lösa problemen i våra hav. Jag avser att fortsätta föra en dialog med berörda kring hur vi ska kunna vända den negativa trenden i haven. Sammanfattningsvis anser jag att vi måste fortsätta att stärka samarbetet mellan länderna runt . Nationellt måste ett bredare angreppssätt åstadkommas för att komma till rätta med övergödningsproblematiken och miljösituationen i . Hur detta arbete ska bedrivas avser jag att presentera i den havsmiljöstrategi som lämnas till i vår.
frs · GS121076 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1076 om utbildning av yrkesförare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en påbyggnadsutbildning med riksintag för yrkesförare för buss i och ska få ekonomiska förutsättningar att fortsätta. I samband med avvecklingen av systemet med statligt reglerad interkommunal ersättning för påbyggnadsutbildning vid det senaste årsskiftet tog staten över finansieringsansvaret för ett litet antal påbyggnadsutbildningar. Det var påbyggnadsutbildningar med nationell kursplan och utbildningar vilka inte rimligen kunde omvandlas till någon annan verksamhetsform med statlig finansiering och där samhällsintresset att bevara utbildningarna var särskilt stort. Utbildningarna till bussförare och yrkes- och maskinförare dominerar kvantitativt i denna grupp utbildningar. Regeringen uppdrog åt att inom en ram på ca lämna statsbidrag bland annat till ca 300 platser för bussförarutbildning och 160 platser för utbildning av yrkes- och maskinförare. Det innebär en minskning av det totala antalet utbildningsplatser inom området. I uppdraget preciseras endast vilka kursplaner som omfattas av den ekonomiska ramen. Det är som beslutar om statsbidragets storlek samt om utbildningarnas lokalisering och om dimensioneringen på varje ort. Regeringen avser att förtydliga uppdraget till så att det framgår att även tidigare tillämpade lokala kursplaner för förarutbildningarna kan få användas inom den ekonomiska ram som angivits.
frs · GS121077 · 2005-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2007/08:1077 om stöd till kommunala bostadsföretag de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av brevet från Fastighetsägarna. Så som jag också har svarat i denna fråga så anser regeringen att bostadspolitiken är en nationell angelägenhet. Allas rätt till en trygg bostad till en rimlig kostnad är en del av välfärdspolitiken. På detta område har staten och kommunerna ett gemensamt ansvar. Enligt regeringens uppfattning behövs såväl privatägda som allmännyttigt hyreslägenheter för att uppfylla de bostadspolitiska målen. De allmännyttiga bostadsföretagen som drivs utifrån en långsiktig självkostnadsprincip är en viktig byggsten i bostadspolitiken. Allmännyttan har också en central roll för hyressättningen genom bruksvärdessystemet. Bostadsfrågor är ett område som ligger utanför EU:s kompetens. Det förekommer heller inget formellt arbete inom EU kring bostadsfrågor. De frågor kring statsstöd som de pekat på samt vad som kan anses som stöd och hur det ska beräknas är redan kända av regeringen. Frågorna berörs inom ramen för den diskussion som pågår mellan och om det stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag som ges av . genomförde på uppdrag av regeringen en översyn av lagen om allmännyttiga bostadsföretag. har utrett en del frågor när det gäller reformeringen av hyressättningssystemet och betänkandet har varit ut på remiss. Regeringen har därför, inte minst mot bakgrund av allmännyttans centrala roll för bostadspolitiken, för avsikt att göra en översyn av bland annat vilka stödformer som är tillåtna.
frs · GS121078 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1078 om djurhållning vid framställning av östrogenpreparat har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med problemet att två östrogenpreparat som säljs i framställs i och under förhållanden som enligt står i strid med svensk djurskyddslagstiftning. Dessa preparat tillverkas genom utvinning av vissa ämnen från urinen hos dräktiga ston. Enligt hålls hästarna under djurskyddsmässigt undermåliga förhållanden. Försäljning av läkemedel är ett harmoniserat område inom EU. För att ett läkemedel ska få säljas krävs att det har godkänts av kommissionens läkemedelsmyndighet eller av en nationell läkemedelsmyndighet, till exempel i . Kriterier som ska beaktas vid prövning av läkemedel framgår av läkemedelslagen (1992:859) samt av rådets direktiv /81/EG om läkemedel för människor och rådets direktiv /82/EG om djurläkemedel. Bland kriterierna ingår att läkemedel ska vara av god kvalitet och ändamålsenliga, att de ska vara fullständigt deklarerade samt tydligt märkta. I samband med framställningen av läkemedel förekommer att försöksdjur används. I regleras användningen av djur för läkemedelsframställning och liknande ändamål i djurskyddslagen (1988:534). Djur får endast användas för sådana ändamål efter etisk prövning där det eventuella lidandet för djuren vägs mot nyttan av försöket. Användandet av försöksdjur regleras på olika sätt i olika länder. Som framgår ovan medger inte att djurskyddet vid användning av försöksdjur i tillverkningsprocessen beaktas vid prövning av om läkemedel ska godkännas för försäljning i eller övriga EU. De missförhållanden som enligt råder vid hållande av hästar för läkemedelsproduktion i och kan vi inte påverka genom vår djurskyddslagstiftning.
frs · GS121079 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1079 om hemhjälp på lika villkor har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa kvinnors rätt till omsorg på lika villkor som män. Den vanligaste mottagaren av äldreomsorg är en ensamstående, äldre kvinna med låg inkomst. En solidariskt finansierad äldreomsorg som håller god kvalitet och som fördelas efter behov och på lika villkor är en rättvisefråga. har beräknat att den offentliga hjälpens andel av den totala hjälpvolymen för personer i eget boende minskade från . Andelen äldre som enbart får hjälp av anhöriga och då i första hand av kvinnor har alltså ökat kraftigt. Betydelsen av ett väl utvecklat stöd till anhöriga har därigenom ökat ytterligare. Av andra undersökningar framkommer att kvinnor oftare än män i första hand vill ha hjälp av hemtjänst men också att kvinnor är mer missnöjda än män över den offentliga hjälp de får. I Vård och omsorg om äldre, lägesrapport visas att kommunernas kostnader för hemtjänst ökat . Kostnadsökningen beror både på att fler personer får insatser och att fler personer får mer omfattande insatser. I visas också intressanta skillnader mellan kommuner i fråga om hemtjänst och anhöriginsatser. I kommuner som har ett mer generöst utbud av hemtjänst ställer också anhöriga upp med insatser i högre utsträckning än i kommuner med ett restriktivare utbud. Denna slutsats har också stöd i en jämförande studie mellan flera länder. socialtjänst har bidragit till att öka insikten om nödvändigheten av ett könsperspektiv för den fortsatta utvecklingen av äldreomsorgen. Utifrån tillgänglig och könsuppdelad statistik om beslut som inte verkställs, avslag trots behov och ej verkställda domar ser inte möjligheter att bedöma om uppvisade skillnader mellan män och kvinnor är tecken på bristande jämställdhet. och länsstyrelserna har regeringens uppdrag att utarbeta kriterier för jämställdhet som ska användas vid tillsynsverksamhet. Ett pilotprojekt om kriterier för äldreområdet påbörjades . I betänkandet Beviljats men inte fått från Utredningen om verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut lämnas förslag som syftar till att den enskilde ska få sin hjälp inom rimlig tid. Utredningens betänkande bereds inom . Inom ramen för arbete med jämställdhetsintegrering pågår en översyn som syftar till att målen inom det äldrepolitiska området ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. För mig är det av yttersta vikt att tillgängligheten till en god äldreomsorg gäller lika för kvinnor och män. Jag kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen i denna fråga.
frs · GS121080 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1080 om skilda valdagar för kommunal- och riksdagsval har frågat mig om jag avser att verka för en positiv behandling av en ansökan från om att skilja på valdagarna mellan kommunal- och riksdagsval. Låt mig först klargöra att regeringen inte har någon befogenhet att vare sig för enskilda kommuner eller generellt besluta om avsteg från gällande bestämmelser om genomförande av val i vårt land. Den gemensamma valdagen är en central del i det svenska valsystemet. (Ju 2004:11) har i uppdrag att se över bland annat detta system. Det vore fel av mig att föregripa resultatet av utredningens arbete. Jag är därför inte nu beredd att ta några initiativ i den riktning som efterlyser.
frs · GS121081 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1081 om remissbehandling av översyn av icke-kommersiella etermedier har frågat mig när jag avser att sända den gjorda analysen av framtidsförutsättningarna för icke-kommersiell radio och tv på bred remiss. Jag delar uppfattningen att närradio och lokal-tv är viktiga för demokrati och integration, eftersom dessa medier möjliggör för olika intressen och åsikter att göra sig hörda i samhällsdebatten. Det uppdrag som hänvisar till var ett internt arbete i som redovisades i en rapport . Syftet med uppdraget var att genomföra en kartläggning och analys av de framtida förutsättningarna för icke-kommersiell radio och television. Rapporten utgör ett av flera underlag för det fortsatta arbetet inom området och avsikten är inte att skicka den på remiss.
frs · GS121082 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1082 om elevkunskap i främmande språk har frågat utbildnings- och kulturministern vad han avser att göra åt att främmande språk inte finns med i den internationella jämförelsen av 15-åringars kunskaper, i till exempel EU och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har betonat betydelsen av goda språkkunskaper. Språkkunskaper är avgörande för rörligheten i och andra delar av världen, såväl för arbete och studier som för turism och handel. Språkkunskaper bidrar också till att utveckla förståelse, respekt och tolerans för andras språk och kulturer. Därför har också ställt sig bakom det gemensamma utbildningsmålet inom EU att ge alla barn och ungdomar möjligheter att lära sig två främmande språk utöver det egna modersmålet. Vid rådsmötet i noterade stats- och regeringscheferna i EU bristen på uppgifter om medborgarnas faktiska språkkunskaper och uppmanade till inrättandet av en europeisk indikator för språkkunskaper. I den handlingsplan för språk gällande åren 2004@2006 som kommissionen utarbetat och som antagits av ministerrådet och , Främjande av språkinlärning och språklig mångfald, (KOM 2003:449), aviseras ett förslag om ett periodiskt test av språkfärdigheter i främmande språk. Förslaget om utarbetandet av detta test, som ska ligga till grund för en ny europeisk indikator för språkkunskaper, ska lämnas 2005/06. Internationella jämförelser är viktiga. Därför har , förutom de stora PISA-, TIMSS- och PIRLS-undersökningarna, också deltagit i undersökningar av ungdomars kunskaper i engelska. redovisade resultaten av en undersökning av ungdomars kunskaper i engelska i åtta europeiska länder, där svenska ungdomar hävdade sig mycket väl. Att mäta och jämföra kunskaper i flera främmande språk är emellertid både komplicerat och kostsamt. Jag kommer därför med intresse att ta del av det förslag som avser att lämna.
frs · GS121083 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1083 om barngrupper i förskolan har frågat mig om jag avser att återkomma till med förslag på ytterligare åtgärder för att se till så att barngrupperna i förskolan verkligen blir mindre. Frågan om personaltätheten och barngruppernas storlek har för mig som förskoleminister varit en av de mest angelägna när det gäller förskolans kvalitet. Personalen är en avgörande faktor för förskolans kvalitet och arbetsmiljö. Med mer personal kan barngruppernas storlek minska och förutsättningarna öka för att mer tid ägnas åt barn i behov av särskilt stöd. Regeringen har utlovat att kraftfulla åtgärder för att öka personaltätheten och ge förutsättningar för att minska barngruppernas storlek skulle vidtas . infördes det aviserade statsbidraget om första året och andra och tredje året till personalförstärkningar i förskolan, som sedan ska inordnas i det generella statsbidraget till kommunerna. Statsbidraget lämnas under förutsättning att det används till personalförstärkningar som ökar personaltätheten i förskolorna i en kommun jämfört med den genomsnittliga personaltätheten för motsvarande förskolor. Statsbidraget är beräknat att täcka kostnaderna för anställning av 6000 förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan @ en tioprocentig ökning av förskolans personal. Utbetalningen av medlen sker och den första utbetalningen har just påbörjats. I kommunerna pågår diskussioner om vilka personalkategorier som ska anställas och vilka förskolor som ska få del av personalförstärkningarna. Ett skäl till att vissa kommuner inte räknar med att antal barn per årsarbetare kommer att minska kan bero på det ökande barnafödandet. Att barnafödandet nu börjar öka är glädjande, men innebär också att antalet inskrivna barn i förskolan ökar. Därför har i reglerna för fördelningen av statsbidraget skrivits in att av bidraget får användas till personalkostnader för att motverka en minskning av personaltätheten i kommuner med ökat antal inskrivna barn . har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera statsbidraget samt sprida information om hur medlen används i kommunerna. Om en kommun inte genomför de åtgärder för vilka statsbidrag har lämnats får besluta att helt eller delvis hålla inne bidrag från kommande utbetalningar eller kräva tillbaka ett utbetalat bidrag. Det är givetvis inte meningsfullt att efter införandet av statsbidraget till personalförstärkningar dra några långtgående slutsatser av effekterna. Jag föreslår därför att inväntar uppföljning och utvärdering, som med stor tillförlitlighet kommer att ge den nationella bilden av hur personaltätheten påverkas av statsbidraget.
frs · GS121084 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1084 om mobiltelefoner och strålningsskydd har frågat miljöministern hur långt regeringen har kommit i sin ambition att utreda de rättsliga förutsättningarna för att staten vid egna upphandlingar ska gå före och enbart inköpa lågstrålande telefoner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De krav som kan ställas vid upphandlingar är förenliga med EG-rätten om kraven är adekvata, sakligt grundade och icke diskriminerande. I förhållande till det syfte som ska uppnås med kravet, att minimera strålningsskador, får kravet inte vara onödigt ingripande. Det kan inte anses strida mot lagen (1992:1528) om offentlig upphandling att i samband med upphandling ställa krav på att telefonen är lågstrålande.
frs · GS121085 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1085 om kriminella ungdomar i skolan och 1156 om information till skolan om elevers brott har frågat mig om jag vill ändra sekretesslagstiftningen så att skolledningen i större utsträckning kan få tillgång till information om kriminellt belastade elever. Vidare har frågat mig vad jag avser att göra för att ändra berörd lagstiftning så att skolan ska kunna informeras när elever döms för brott. Jag har valt att besvara dessa frågor gemensamt. En av de huvudprinciper som ligger till grund för sekretessregleringen är att sekretessintresset aldrig ensamt får bli utslagsgivande för om en uppgift ska vara hemlig eller inte. Sekretessintresset måste alltid vägas mot intresset av insyn i olika verksamheter. Av rättssäkerhetsskäl är det viktigt med stor öppenhet hos domstolarna. Därför finns det regler som medför att uppgifter som omfattas av sekretess hos andra myndigheter i många fall blir offentliga hos domstolarna. Sekretess hos en myndighet gäller som huvudregel, inte bara i förhållande till allmänheten utan även i förhållande till andra myndigheter. Riksdag och regering kan meddela föreskrifter om undantag från denna huvudregel, men sådana föreskrifter måste föregås av en avvägning mellan den mottagande myndighetens behov av uppgiften och den enskildes integritet. Det är riktigt att uppgifter om domar omfattas av sekretess när de förekommer till exempel i belastningsregistret eller hos . Den så kallade förundersökningssekretessen hos polis- och åklagarmyndigheter upphör dock som huvudregel att gälla för uppgifter som lämnas till domstol i samband med att åtal väcks. Vidare är domar som huvudregel offentliga hos domstolarna. Inom gäller visserligen sekretess för uppgifter om den enskildes personliga förhållanden men däremot inte för beslut i kriminalvårdsärenden. Beslut om anstaltsplacering är således offentliga inom kriminalvården. Det är självklart viktigt att elever och personal kan känna sig trygga i skolan. Jag ställer mig dock frågande till om det är genom ändringar i sekretesslagstiftningen som vi åstadkommer en större trygghet i våra skolor. Genom ett gemensamt förebyggande arbete kan samhällets aktörer hjälpas åt att hindra att brott begås och att ungdomar faller in i kriminella riskbeteenden. Inom ramen för den lagstiftning vi har bör myndigheterna ständigt utveckla och fördjupa samarbetet på det här området. Jag vill särskilt betona vikten av att det finns ett nära samarbete mellan skolan och de sociala myndigheterna kring elever som har problem. Ett flertal satsningar har gjorts för att öka polisens närvaro i skolorna och därigenom förbättra det förebyggande arbetet med unga. Som ett exempel kan nämnas att i har beslutat att varje grundskola ska ha en kontaktperson inom polisen. Genom främst kartläggning och samverkan har mer än hälften av polismyndigheterna arbetat för att identifiera ungdomar i riskzonen . Den information som har erhållits har använts för att informera skolor, sociala myndigheter och föräldrar. Genom detta arbetssätt blir det möjligt att fånga upp ungdomar med problem och därigenom hindra en ogynnsam utveckling.