ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111127 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1127 av () till jordbruksminister om stopp för plågsamma jaktmetoder Den illegala jakten är det största hotet mot dagens rovdjursstammar och krafttag måste tas på alla nivåer för att bekämpa den. 7 utfördes illegal jakt i Hotagens naturreservat på en järv. Polisen kunde snabbt säkra spår efter vad som synes vara en grym och plågsam jakt med hjälp av flera snöskotrar. De minst fyra personerna som utfört jakten på skoter har drivit järven, påskjutit och skadat järven två gånger och sedan efter att ytterligare en sträcka ha drivit den skadade järven så har de kört över den. Vid den här jakten verkar ett tydligt syfte ha varit att plåga järven så mycket som möjligt. Enligt polisen verkar de inblandade ha försökt att dölja den illegala jakten genom att med skotrar köra igen spår efter järven och efteråt köra skotrar runt för att förvirra. Min fråga till jordbruksministern är: Avser jordbruksministern att ta några initiativ för att förhindra liknande grymma och plågsamma jaktmetoder?
fr · GS111128 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1128 av () till jordbruksminister om krafttag mot tjuvfisket i Som bekant är allt trålfiske förbjudet i . Enda undantaget är den så kallade "kilen" i norra . Trots det sker omfattande tjuvfiske med trål i . Det kan såväl som Marinens sjöbevakningscentral i vittna om. Det är viktigt att trygga långsiktigt fiskebestånd. Rovfisket hotar att utplåna fisken och den biologiska mångfalden i , vilket slår hårt mot hederliga fiskares möjligheter att försörja sig. har myndigheterna haft svårt att komma åt tjuvfiskarna dels eftersom sanktionsmöjligheterna är små och straffen låga, dels eftersom samarbetet mellan och Marinens sjöbevakningscentral inte fungerar optimalt. Det illegala fisket har pågått alltför länge och uppenbarligen hjälper inte de insatser som myndigheterna i och har satt in. Det är dags att se över sanktionsmöjligheter och straffskalorna för tjuvfiske. Dessutom bör ett samarbetsorgan för , , polisen och den svenska marinen samt deras motsvarigheter på den danska sidan skapas. Med anledning av ovanstående undrar jag vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att stoppa tjuvfisket i .
fr · GS111129 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1129 av () till jordbruksminister om kompensationsersättningen till det fjällnära jordbruket Den förhöjda kompensationsersättningen som införs inom fjällområdet gäller kommuner med gräns mot i . Detta har medfört att lantbrukarna i kommun inte kommer att få del av den förhöjda ersättningen. Lantbruket i kännetecknas av en exceptionell negativ utveckling i jämförelse med de andra fjällkommunerna. Det aktiva lantbruket består av ett fåtal lantbrukare och mot den bakgrunden var gränsdragningen olycklig. I samband med remissförfarandet av förordningen så har tydligen alla remissinstanser litat på den uppfattning som finns att hör till fjällkommunerna och inte tänkt på den smala remsa som finns mellan kommunen och den norska gränsen. Uppfattningen om att hör till fjällkommunerna stärks också av det faktumet att kommunen ingår i det Mål-1-projekt som länsförbundet startat och som fastställt. Därför bör pröva förutsättningarna att förordningen för kompensationsersättningen ändras på så sätt att även kommun omfattas av denna. Motivet för det är att jordbruket i kommunen har haft en mer negativ utveckling än i de närliggande kommunerna, att antalet jordbrukare som skulle beröras av denna åtgärd är ytterst få, varför den ekonomiska konsekvensen blir liten och att kommun alltid har betraktats tillhöra fjällkommunerna i och genom att lägga kommunen utanför i detta avseende bryts en vedertagen handlingslinje i länet. Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidta för att ska omfattas av den förhöjda kompensationsersättningen?
fr · GS111130 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1130 av () till statsrådet om barn som avvisas utan sina föräldrar På text-tv fanns följande meddelande: "Flyktingbarn vars föräldrar håller sig gömda, riskerar nu att avvisas ensamma. Det säger en namngiven tjänsteman på i till i och aviserar därmed tuffare tag. I finns 19 flyktingbarn vars föräldrar håller sig gömda. ska verket undersöka om någon kan ta emot dem i hemlandet. Om så är fallet @ i sådana fall avvisas de och får leva hos släktingar eller på barnhem." Att skilja barn och föräldrar så som tjänstemannen vid har för avsikt att göra är ett klart brott mot och mot . har också kritiserat för flyktingbarnens utsatta situation här. Även om regeringen inte kan uttala sig om enskilda fall och även om är en fristående myndighet har regeringen det yttersta ansvaret. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att inte ska skilja minderåriga barn från deras föräldrar genom att avvisa barnen till hemlandet?
fr · GS111131 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1131 av () till statsrådet om brister i studiemedelssystemet Alla som varvat arbete och lånefinansierade studier sedan det nya studiemedelssystemet infördes har fått eller riskerar att få orealistiska avbetalningsplaner. Det beror på att systemet inte är anpassat till uppehåll i studierna för att arbeta ett tag. , , uppskattar att minst 3000 personer fick återbetalningsbelopp på mellan 20000kr och 50000kr 2004. Eftersom ingen behöver betala av lönen behövs det årsinkomster på mellan 400000kr och för att komma upp i så höga belopp. Problemet uppstår när en person först studerar med lån, sedan arbetar ett tag, därefter återgår till studier för att sedan börja jobba. CSN gör upp en återbetalningsplan när studierna avbryts första gången. Planen ligger dock fast trots att personen tar nya lån . Eftersom en högre skuld ska betalas som den ursprungliga mindre skulden skjuter årsbeloppen i höjden. CSN har gjort en utvärdering med föreslag på en ny modell för regeringen, men har ingenting hänt. har kritiserat bristerna i studiemedelssystemet och att regeringen inte agerat. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att agera snabbare då brister i studiemedelssystemet upptäcks?
fr · GS111132 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1132 av () till socialminister om funktionshindrades rätt till daglig verksamhet Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är en mycket viktig social reform som har fått stor betydelse för många människor. Det är dock nödvändigt att utvärdera reformen och rätta till brister i den. En brist gäller rätten till daglig verksamhet. Lagen reglerar vilka grupper som har rätt till särskilt stöd och särskild service. I detta borde ingå också rätt till daglig verksamhet. Det är dock inte fallet . Det är angeläget att både fysiskt och psykiskt funktionshindrade har denna rätt. Jag vill fråga socialministern vilka ytterligare åtgärder hon är beredd att vidta för att LSS ska ge alla som önskar det rätt också till daglig verksamhet.
fr · GS111133 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1133 av () till statsrådet om ekonomiskt stöd till arbetslösa Målet måste vara att arbetslösa snabbt kan få ett nytt arbete. I många fall kan det behövas en utbildning för att det ska vara möjligt. Men ett aktuellt exempel från visar att nuvarande regler kan vara ett hinder. Det gäller Industripoolen, en organisation med ett 60-tal medlemsföretag. Organisationen har hjälpt ett antal arbetslösa till nytt jobb direkt men för andra arbetslösa krävs först en utbildning. Arbetsförmedlingen ska då pröva om de har rätt till aktivitetsstöd i stället för a-kassa. Men enligt reglerna ska förmedlingen prioritera invandrare, långtidsarbetslösa och ungdomar för aktivitetsstöd. För att inte förlora sin inkomst kan resultatet alltså bli att arbetslösa tvingas tacka nej till en utbildning som skulle kunna ge dem ett nytt jobb. Det kan inte vara en rimlig ordning. Jag vill därför fråga arbetslivsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ändra reglerna som ger rätt till aktivitetsstöd.
fr · GS111134 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1134 av (-) till statsrådet om barnbyn bevarande Barnbyn startade som ett alternativ till dåtidens auktoritära syn på barn och barnuppfostran. med flera gjorde barnbyns banbrytande arbete välkänt inte bara inom landet utan också långt utöver landets gränser. utvecklades ett nyskapande familjearbete och barnbyn har inrymt lika delar familjebehandling, undervisning och forskning. finns där en väl utvecklad kunskap om barns utveckling och behov, man erbjuder ett mångfasetterat behandlingsinnehåll och man utgör ett nationellt stöd för kunskapsutveckling inom . Det internationella utbytet har också utvecklats, inte minst inom forskningsområdet och det finns goda förutsättningar att utveckla barnbyn som ett internationellt center för socialt arbete. Barnbyn är alltså både en nationell och en internationell angelägenhet. Verksamheten hotas nu av nedläggning, bland annat till följd av besparingsbeslut inom i . Jag vill fråga statsrådet: Tänker statsrådet ta några initiativ för att den nationellt och internationellt erkända kunskaps- och forskningsresurs som barnbyn utgör ska kunna bevaras och utvecklas?
fr · GS111135 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1135 av () till samhällsbyggnadsminister om säkerhetsavstånd till vindkraftverk Tidningen rapporterar att ett av de sju vindkraftverken på Utgrunden vid har drabbats av ett haveri där två vingar, av okänd anledning, har "gått sönder". Haveriet väcker frågetecken @ inte minst mot bakgrund av att den socialdemokratiska regeringen har en hög ambition vad gäller vindkraftsutbyggnaden i de svenska kustområdena. /04 fanns det ca 700 aggregat i landet, främst i längs kusterna och på . De län som hade flest vindkraftverk /04 var (165), (159), (105) och (90) enligt uppgifter från . Vi vet att det krävs en omfattande utbyggnad av många nya och stora industriparker med vindkraftverk om tillskottet till energiförsörjningen ska bli något att räkna med i regeringens energipolitik. Händelsen vid vindkraftverket i Utgrunden reser ytterligare varningar för de risker som följer om vindkraftsverkens vingar går sönder i närheten av ett villaområde eller sommarstugor. Just lokaliseringen av vindkraftverk är den centrala frågeställningen när nya vindparker ska etableras. Det finns därför skäl att se över huruvida säkerhetsavstånden är tillräckliga för att undvika olyckor där vindkraftsverkets vingar går sönder. Mot bakgrund av ovanstående: Hur avser ministern att se över säkerhetsavståndet mellan vindkraftverk och bostadsområden?
fr · GS111136 · 2005-03-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1136 av () till statsrådet om 100-årsminnet av genom "Det var en gång en pojke. Han var så där en , lång och ranglig och linhårig. Inte stort dugde han till: han hade mest av allt lust att sova och äta, och därnäst tyckte han om att ställa till odygd." Så lyder inledningen av bok genom . var själv utbildad vid lärarinneseminarium och jobbade också som lärare . Boken om skrevs för att tjäna som läsebok för folkskolorna. Boken kom ut och är det alltså svensk skola fick sin mest uppmärksammade lärobok. De tekniska landvinningarna till trots är behovet av en bra lärobok förmodligen minst lika stort nu som . Man kan inte ersätta en bra bok med datorer. Det finns därför anledning att i samband med 100-årsjubileet av tydligt markera lärobokens viktiga roll i utbildningen. Ingenting kunde vara mer lämpligt att 2006 göra en särskild satsning på läroboken. Avser statsrådet att uppmärksamma 100-årsjubileet av genom genom en särskild satsning på läroboken?
fr · GS111137 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1137 av () till justitieminister om resurser till polisutbildningen behöver fler @ inte färre @ poliser. Därför är det mycket beklagligt att se hur antalet poliser har minskat under regeringen vid makten. För att kunna, i första hand, bibehålla dagens storlek på poliskåren och sedan även öka den, måste utbildningen av nya poliser vara tillräckligt omfattande för att hålla jämn takt med pensionsavgångarna. finns det uppgifter från att de tänker minska antagningen till polishögskolorna till 300@500 elever räknar de med att 800@900 poliser kommer att gå i pension . En sådan utveckling skulle innebära en rejäl minskning av antalet poliser, en minskning av en styrka som är otillräcklig för att hinna med sina uppgifter. En utveckling mot en mindre poliskår skulle vara mycket olycklig med tanke på att antalet anmälda brott bara har ökat . Min fråga är följande: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkerställa att har resurser att utbilda tillräckligt med nya poliser för att åtminstone balansera kommande pensionsavgångar?
fr · GS111138 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1138 av () till justitieminister om färre antagna till polisutbildningarna Rikspolischefen har i ett uttalande sagt att antalet antagna till polisutbildningarna måste minska efter 2006 och att förmodligen en av de tre polishögskolorna behöver stängas. Givetvis har detta skapat oro vid de nya polishögskolorna i och , men framför allt har svenska folket anledning att oroa sig. uppger att antagningarna kan komma att halveras och därmed hamna på mellan 300 och 500 studenter . uppger att 800@900 poliser kommer att gå i pension . Det skulle innebära att antalet poliser i landet skulle minska med 300@600 . Det är en mångdubbelt större minskning av antalet poliser än den blygsamma ökning som åstadkommits de senast två åren. är det fortfarande färre poliser räknat i årsarbetskrafter än det var 1995/96. Antalet anmälda brott är tvärtom betydligt fler. behöver fler poliser och inte färre och med anledning av det vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att antalet poliser inte ska minska kraftigt ?
fr · GS111139 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1139 av () till justitieminister om uthämtning av nya pass I propositionen om ökad säkerhet för pass föreslås att en bild av den sökande tas i digitalt format. Fotografering ska i fortsättningen ske hos passmyndigheten, i stället för som hos en fotograf eller i en fotoautomat, allt i syfte att öka säkerheten. Införskaffande av ny utrustning ska ske inom ramen för myndighetens befintliga anslag, vilket innebär att långt ifrån alla polismyndigheter kommer att ha tillgång till denna utrustning. Detta kan man acceptera, även om det innebär att det kanske kommer att finnas ett enda ställe i ett län där en sådan utrustning finns och att boende i glesbygden måste åka för att kunna lämna in sin passansökan. Det som däremot är svårt att acceptera är att samma person måste göra denna resa en gång till för att hämta ut sitt nya pass. Enligt förslaget ska passet nämligen endast kunna kvitteras ut på ansökningsstället i stället för närmaste polismyndighet. Detta är inte rimligt. Det måste kunna vara möjligt för den lokala polismyndigheten att lämna ut ett pass också . Jag vill fråga justitieministern om han avser att vidta åtgärder som gör det möjligt att hämta ut ett nytt pass hos närmaste polismyndighet.
fr · GS111140 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1140 av () till justitieminister om översyn av häktningsreglerna Svenskt rättsväsende är under stark press på många håll. Överfulla och för få häktesplatser gör det inte sällan svårt att finna plats för personer som måste häktas i samband med utredning av brott. Det innebär en belastning för häktena när många personer, i avvaktan på dom eller överklagan, måste kvarbli i häkte. Det finns viss oro att åklagare inte endast tvingas ta hänsyn till sakliga skäl när det gäller häktning utan även mer praktiska, till exempel kan det gälla om man ska avsätta stora polisresurser för att leta efter häktningsplats åt en person som troligen skulle komma att häktas. Det har också visat sig att det finns exempel där personer som dömts för mycket svåra våldsbrott inte har behövt kvarbli i häkte till dess att domen vunnit laga kraft. Att personer som döms för grova våldsbrott sitter kvar i häkte är inte minst viktigt av respekt för brottsoffren. Avser justitieministern att vidta någon översyn av reglerna kring häktning för att till exempel personer som döms för grova våldsbrott alltid ska kvarblir i häkte i avvaktan på eventuell överklagan eller verkställighet?
fr · GS111141 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1141 av () till statsrådet om broavgifter vid Att det är den fredliga unionsupplösningen mellan och genomfördes firas på många sätt längs hela den svensk-norska gränsen. Vid , gränsområdet norra /, manifesteras firandet med öppnandet av en ny E6-bro över . Detta är mycket positivt för båda länder utifrån ett nationellt perspektiv, men också för det geografiska närområdet. Invånarna i gränstrakterna har försökt förmå myndigheter och stat att minska eller ta bort administrativa och tungrodda gränshinder. Hinder både för arbetsmarknadens utveckling och för människors möjlighet att röra sig fritt utan att hindras av en nationsgräns. I samband med invigningen av den nya kommer både den gamla och nya bron att avgiftsbeläggas och någon rimlig avgiftsfri väg finns inte. Detta bidrar naturligtvis både till nytt krångel och till straffskatt för dem som bor i gränstrakterna och har arbete och sina kära på fel sida gränsen. En tidigare socialdemokratisk kommunikationsminister lovade att hänsyn skulle tas till invånarna i gränstrakterna. ges information om att JO anmärker på lagförslaget att erhålla rabatt på broskatten vilket återigen skapar oro för att löften om hänsynstagande till gränsinvånarna bryts. Därför bli min fråga till infrastrukturminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att invånarna i gränstrakterna kring inte drabbas av nya gränshinder med ökade personliga kostnader i samband med att den nya tas i anspråk?
fr · GS111142 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1142 av () till statsrådet om Det har diskuterats om behov av upprustning av norra del, sträckan Uddevalla@Strömstad. redogjorde regionchef för syn på . I klarspråk sades det att bara satsar på höghastighetssträckor där det finns många resande, vilket av många tolkades som att redan har bestämt sig för att lägga ned norra delen av banan och inte kommer att satsa några ekonomiska resurser på att upprusta densamma. är en viktig del i den infrastruktur som behövs för att kunna erbjuda bra och miljömässigt riktig kollektivtrafik, så även för norra . Det vore anmärkningsvärt om man , tågtrafik på i då akuta miljöproblem och koldioxidutsläpp finns på den politiska dagordningen, skulle lägga ned persontrafiken. Därför blir min fråga till infrastrukturminister : Vad avser ministern att göra för att även framöver kommer att prioritera god kollektivtrafik i norra och därmed även satsa på järnvägssträckor som Uddevalla@Strömstad?
fr · GS111143 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1143 av () till statsrådet om utbyggnad av , och senast är alla exempel på hur svenska arbetstillfällen flyttas till andra delar av världen. måste agera så att till exempel inte blir nästa namn på den listan. Regeringen verkar ha insett näringslivets behov av infrastruktur men reagerar trots det ofta . Först efter att drabbats av en stor nedläggning gav besked om att den vill satsa på att bygga ut snabbare och bygga dubbelspårig järnväg. Men det är som att låsa ladugården när kon redan har rymt. Vid upprepade tillfällen har vi moderater varnat statsrådet för konsekvenserna av att ständigt skjuta upp utbyggnaden av , huvudvägen mellan och . När nu i hotas av utflyttning till något låglöneland är frågan mer aktuell än . Det finns dock en skillnad mellan och , och det är att fortfarande har möjlighet att agera förebyggande i . Om regeringen har lärt sig något av erfarenheten från nedläggning i borde den ge och ett positivt besked om en utbyggnad av innan en eventuell nedläggning i är ett faktum. Är statsrådet, med tanke på erfarenheten från , villig att ge positiva besked om en tidigare utbyggnad av genom innan det är för sent för att rädda arbetstillfällen vid exempelvis i ?
fr · GS111144 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1144 av () till statsrådet om ansvaret för pass- och körkortsfotografier Skomakare bliv vid din läst, säger ett gammalt uttryck som polismyndigheten och borde fundera på innan de ger sig in i fotobranschen. Genom att dessa två myndigheter kommer att ta på sig ansvaret att fotografera pass- och körkortsbilder kommer de att konkurrera ut de professionella fotografer som tar dessa bilder. Vill de driva oss i arbetslöshet? undrar en fotograf. En annan säger att han kommer att förlora tusentals kunder. Förutom konkurrensfrågan bör man även fundera över hur polisen använder sina begränsade resurser. är polisen underbemannad, och införandet kommer enligt en polischef att innebära att personalen måste ta resurser från patrullerande polis och öka antalet tjänster i kansliverksamhet. Polisen och dess civila personal ska arbeta med att stoppa och fånga brottslingar @ inte ta fotografier. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att statliga myndigheter inte ska konkurrera med fotografer och fotohandlare?
fr · GS111145 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1145 av () till statsrådet om infartsparkeringen vid Syd Ett sätt att öka det kollektiva resandet är att underlätta för resenärerna att kombinera ressätt. För att attrahera människor med långa avstånd till arbetet att byta färdsätt från bil till kollektivtrafiken krävs goda alternativ. Det är viktigt, inte minst i en storstadsregion, att det längs infartslederna finns parkeringar där man enkelt kan byta från bilen till de kollektiva färdmedlen. I har det skett en fördubbling av infartsparkerandet de . Det är en mycket viktigt utveckling som inte får stanna av. Tillgängligheten samt eventuell kostnad för att ställa bilen på en infartsparkering spelar naturligtvis in i valet mellan att stanna eller att fortsätta arbetsresan med bil i stället. blev infartsparkeringen vid Syd på försök belagd med avgift. Marken ägs av staten och förvaltas av ett statligt bolag. Införandet av avgifterna har inte inneburit någon förbättring, förändring eller större trygghet att parkera bilen. Att avgiftsbelägga infartsparkeringar i på statlig mark motverkar strävanden att nå de miljöpolitiska- och transportpolitiska målen vilket är djupt olyckligt. I syfte att öka andelen kollektivtrafikresenärer vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att resenärerna ska uppfatta infartsparkeringarna som ett fullt godtagbart alternativ.
fr · GS111146 · 2005-03-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1146 av () till utrikesminister om oberoende gränsövervakning mellan och () har länge bistått med oberoende gränsövervakning mellan och för att säkerställa att obehöriga personer inte rör sig över gränsen. Denna så kallade BMO, Border Monitoring Operation, håller nu på att avslutas för att inte vill förlänga mandatet. har bett att se över möjliga alternativ för att garantera fortsatt internationell närvaro vid gränsen. har påpekat att en fortsatt insats har största vikt för landets säkerhet och stabilitet. Ett första alternativ är att försöka förlänga det nuvarande mandatet för gränsövervakning. Ett andra alternativ är att ersätta BMO med en annan internationell och civil övervakningsmission från EU. Mot bakgrund av det ovan sagda önskar jag ställa följande fråga till utrikesministern: Ämnar utrikesministern verka för en fortsatt oberoende övervakning, antingen genom eller EU, av gränsen mellan och ?