frs · GS12789 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:789 om arbetsförhållanden i har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon planerar att vidta inom ramen för konventioner, FN:s mänskliga rättigheter eller för att motverka utnyttjandet av kvinnlig arbetskraft i . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Inledningsvis vill jag klarlägga att upphörde alla kvoter på tekovaror som begränsat handeln mellan länder inom , . Detta var ett starkt önskemål från bland annat . Även den har stött alla ansträngningar att få till stånd en sådan liberalisering inom tekoområdet. Vi kan förvänta oss en global strukturomvandling inom tekoindustrin där mindre effektiv tillverkning, kanske främst i i-länder, men också i vissa , förs över till mer konkurrenskraftiga länder som , och . För att stödja de allra fattigaste tekoproducenterna att bli konkurrenskraftiga på den internationella marknaden bidrar med handelsrelaterat bistånd. Den inställning till vikten av grundläggande arbetsrättsliga rättigheter och social utveckling är väl känd och EU:s hållning ligger nära den svenska. Regeringen arbetar aktivt på olika sätt för att uppmärksamma frågor om mänskliga rättigheter i , inklusive arbetstagares och därmed kvinnors rättigheter. Inom ramen för EU:s dialog om mänskliga rättigheter för vi en ingående diskussion med representanter för och myndigheter om alla frågor på området där vi på europeisk sida känner ett starkt behov av förändring. Från svenskt håll strävar vi också efter att föra upp dessa frågor på den internationella handelsdagordningen. Ett exempel på detta är EU:s preferenssystem, där extra tullättnader ges till länder som följer grundläggande konventioner. och EU driver dessutom fortsatt tanken på ett närmare samarbete mellan och WTO när det gäller arbetsrätten. Motståndet från praktiskt taget samtliga är emellertid mycket starkt. De menar att en koppling mellan handels- och arbetsvillkor skulle kunna missbrukas i protektionistiskt syfte. I det sammanhanget är det viktigt att betona att utgångspunkten för arbete med handel och arbetsvillkor är miniminivåer såsom de definieras i deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Vår uppfattning är att utvecklingsländerna måste få konkurrera fritt på sina villkor, förutsatt att dessa miniminivåer respekteras. Undermåliga arbetsvillkor är dock aldrig acceptabla som konkurrensmedel i en globaliserad ekonomi. Föreningsfrihet samt förbud mot diskriminering, tvångsarbete och barnarbete är rättigheter som kan och bör upprätthållas oavsett utvecklingsnivå. Att , som medlem i , inte godkänner föreningsfrihet är allvarligt och något som påtalar i bilaterala kontakter. Vikten av respekt för dessa grundläggande rättigheter har varit en av utgångspunkterna för den strategi för samarbete med som regeringen antagit för perioden 2003@2006. I strategin anges sex specifika mål för utvecklingssamarbete med och ett av dem är grundläggande rättigheter i arbetslivet. stimulerar företag att uppträda i enlighet med riktlinjer och principerna i FN:s Global compact. Företagen är angelägna om att deras leverantörer producerar varor under acceptabla arbetsvillkor. är situationen i beträffande miljöhänsyn och mänskliga rättigheter en komplicerad verklighet att hantera för företag. Det krävs såväl långsiktigt engagemang som inblandning från många olika aktörer för att finna de lämpligaste sätten att tillämpa riktlinjer och principer. För att stimulera kunskapsutveckling och erfarenhetsutbyte om företags sociala och miljömässiga ansvar tog regeringen initiativet Globalt ansvar och ett särskilt sekretariat för frågorna upprättades på UD. Arbetet sker på flera olika fronter. Vad gäller har bland annat ambassaden i genomfört en kartläggning av svenska företags arbete med sociala frågor. Slutsatsen av kartläggningen är att svenska företag visar stort intresse och engagemang för frågorna. anordnade ambassaden ett fördjupat dialogmöte mellan svenska och kinesiska företag och myndigheter med fokus på bland annat arbetsvillkor. Sammanfattningsvis kan sägas att regeringen är mycket engagerad i arbetsrättsliga rättigheter och därmed också kvinnans arbetssituation i . Regeringen arbetar aktivt med frågorna på bred front genom det egna initiativet Globalt ansvar, bilateralt och genom multilaterala forum såsom EU, , och .