ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111663 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1663 av () till statsrådet om somatiska respektive psykosociala sjukdomstillstånd bland asylsökande barn Migrationsministern har vid ett flertal tillfällen, bland annat i , i samband med diskussioner om de depressivt devitaliserade flyktingbarnen slagit fast att barn som har livshotande sjukdomar för vilka vård i hemlandet inte ges ska få stanna i . Denna princip bygger senast på propositionen 1996/97:25 där ett sådant resonemang och förarbete går att finna på s.229. Det framgår då att skälen kan vara svagare för barn än för vuxna då det rör sig om sjukdom eller handikapp där ett återsändande på ett livsavgörande sätt skulle påverka barnet och dess utveckling. I samma proposition finns ytterligare en princip fastlagd, då det resoneras om hur utlänningslagen ska anpassas till . På s.253 slås fast att allvarlig risk för självdestruktiva handlingar från barnets sida eller allvarlig psykosocial skada på barnet kan vara grund för att få uppehållstillstånd. Hänsynstagandet till barns behov syftade till att peka på riskerna för barnets psykiska hälsa och framtida utveckling som ett avlägsnande av barn kan medföra. Migrationsministerns uttalanden verkar bygga på en sammanblandning av dessa olika principer för bedömning av å ena sidan fall som berör somatiska tillstånd och å andra sidan fall som väsentligen avser effekterna på barns psykiska hälsa och riskerna för barnets psykosociala utveckling som kommer av ett återsändande. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att undanröja missuppfattningen att det krävs ett livshotande tillstånd för att barn som riskerar störas i sin psykosociala utveckling ska få uppehållstillstånd.
fr · GS111664 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1664 av () till statsrådet om arbetsmarknadspolitiska program Med stöd av resurser från planerar ett antal organisationer i ett arbetsmarknadsprojekt med arbetsnamnet Ett anständigt liv. Utbildningen, som syftar till att stärka möjligheterna på arbetsmarknaden för människor med lätta fysiska eller psykiska handikapp, är ettårig. Den har rönt stort intresse bland en bred grupp arbetssökande och bedöms bland annat kunna ge förutsättningar för arbete i sociala arbetskooperativ. Rekryteringen till utbildningen äventyrades av att arbetsförmedlingen i förbrukat sitt programanslag. Det betyder att förmedlingen bara hade möjlighet att finansiera deltagare som till exempel redan deltar i aktivitetsgaranti, medan sökande som var öppet arbetslösa och gick på någon form av a-kassa ställdes vid sidan om utbildningen, detta trots att det inte skulle bli dyrare för samhället att erbjuda den enskilde utbildningsbidrag i stället för a-kassa. I stället för 20 deltagare har projektet bara 9, merparten finansierade av andra än arbetsmarknadsmyndigheterna. Motsvarande problem finns på flera andra områden i län. Jag vill därför fråga statsrådet om han avser att ta initiativ som möjliggör för arbetssökande, som erbjuds adekvata arbetsmarknadspolitiska program, att delta i dessa.
fr · GS111665 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1665 av (-) till statsrådet om Ams personalpolitik Länsarbetsnämnderna har informerat sin personal om att den administrativa bemanningen ska minska med mellan 300 och 400 årsarbeten, hälften på Ams och hälften på länsarbetsnämnderna. Majoriteten av de administratörer som får sluta är kvinnor i åldrarna 50-plus, ofta med mycket begränsade möjligheter till nya anställningar på dagens arbetsmarknad. nyanställs personal som behöver upplärning innan de kan fungera som handläggare. Flera av de kvinnor som hotas av uppsägningar har lång erfarenhet av arbetsförmedlingens arbete och skulle med en kortare vidareutbildning lätt kunna arbeta som handläggare. Men i stället nyanställs alltså personal. På den svenska könssegregerade arbetsmarkanden behandlas kvinnor inte sällan som "utbytbara" och även resurser i form av (vidare)utbildning kommer kvinnor till del i lägre utsträckning än män. Arbetsmarknadspolitiken saknar inte sällan jämställdhetsperspektiv. Ovanstående beskrivning av läget för administratörerna är ett exempel på detta. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att Ams personalpolitik ska präglas av ett medvetet genusperspektiv?
fr · GS111666 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1666 av () till justitieminister om polisutbildning i Jag konstaterar med stor tillfredställelse att justitieminister vill se fler polisutbildningar i landet och att studierna med fördel kan bedrivas tillsammans med andra studenter. Vidare framhåller ministern att det finns ett behov av stöd till forskning. Statsrådet konstaterar vidare att det saknas polisutbildning i . Vid ett flertal tillfällen har vi, riksdagsledamöter från , framhållit behovet av och önskemål om att polisutbildning förläggs till . Vi har god erfarenhet av distansutbildning, men med tanke på att vi i har störst andel äldre poliser i hela landet så blir behovet av en fast utbildning tydlig. har de kompetensområden som krävs och är ett universitet i ständig utveckling. Studenterna kommer huvudsakligen från och västra . erbjuder bostadsgaranti för studenter. Med hänvisning till detta och till statsrådets intentioner om polisutbildning på fler orter i landet blir min fråga till justitieminister : Är ministern beredd att driva frågan om polisutbildning till och ?
fr · GS111667 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1667 av () till justitieminister om ny polishögskola till Före valet föreslog jag att en ny polishögskola skulle lokaliseras till och län, och knytas till . Justitieministern menade att idén var bra, men ingenting har hänt. Om justitieministern menar allvar måste vi få se ett konkret förslag. I en intervju säger justitieminister att "det behövs fler orter för att underlätta rekryteringen från hela landet men också för att få poliser i hela landet. har vi exempelvis ingen polisutbildning i Väst- och ." En polishögskola i skulle kunna locka unga människor från Bergslagen och skogslänen att söka till . Då kan förutsättningarna för små orters polisbemanning förbättras. Polisens rekryteringsproblem är störst på mindre orter och i glesbygd, som i Bergslagen och skogslänen. Det har visat sig att lokal anknytning till en ort är det som gör att poliser går att rekrytera till glesbygd efter avslutad utbildning. Det är därför viktigt att både rekryteringen och polishögskolorna har god regional spridning. Avser justitieministern att lägga fram ett konkret förslag för att förlägga en polishögskola i , och i så fall när?
fr · GS111668 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1668 av () till jordbruksminister om konsekvenserna av EU:s sockerreform Sockerpriset inom EU upprätthålls genom importtullar. Efter påtryckningar från , , har föreslagit att sockerpriset i EU sänks. Detta kommer att få konsekvenser för såväl svenska odlare som odlare i utvecklingsländer. Svensk sockerbetsodling är viktig för landet. Näringen sysselsätter omkring 10000 personer, allt från odlare till transportsektor och förädlingsindustri. I och med reformen kan stora delar av sockerbetsodlingen komma att läggas ned, eftersom odlingen kommer att bli olönsam. Detta skulle slå oerhört hårt, inte minst i som jag ju känner väl. I de fattigaste delarna av världen kommer sockerreformen att urholka marknaden. Ett exempel är . Enligt en artikel i har byggt upp sin sockerindustri, efter årtionden av förfall, med en öppen europeisk jordbruksmarknad för ögonen. Värdet på den europeiska marknaden kommer dock att minska i takt med att priset på socker sänks inom unionen, vilket kommer att slå hårt mot bland annat . Reformen kommer inte att hjälpa de fattiga länderna ur sin fattigdomsfälla, snarare hålla dem kvar i ett biståndsberoende från oss i den rikare delen av världen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att sockerbetor fortsättningsvis ska vara en lönsam gröda att odla både i och i fattigare delar av världen?
fr · GS111669 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1669 av () till jordbruksminister om fängelsedom för dödande av varg har fängelsedom fallit mot en lantbrukare som sköt den varg som dödat ett stort antal av hans djur. Efter tingsrättens tidigare friande dom bedömde hovrätten att angreppet inte skedde i omedelbar anslutning, som lagen föreskriver, och därmed föll dom om fängelse, även om hovrätten anser att lantbrukaren troligen kunde anta att ett nytt angrepp skulle ske. Det är oerhört viktigt att allmänheten känner förtroende för rättsväsendet och att lagstiftningen känns rimlig. Därför är det mycket allvarligt när en dom får sådana effekter att den för delar av befolkning känns odemokratisk. Dessutom ställer domen landsbygdsbefolkningens verklighet och vardag mot stadsbefolkningens vardag på ett mycket olyckligt sätt. som känns orättvisa kommer bara att påverka det allmänna rättsmedvetandet i negativ riktning och antalet försvunna vargar kommer troligen att öka. Det kan aldrig ha varit lagstiftarens mening att skapa ökade klyftor mellan stad och land eller att förhindra människor att försvara sina djur. Därför är det att se över och ändra lagstiftningen så att den kan möta den verklighet som återfinns. Min fråga blir: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att människor ska känna trygghet i aktuell lagstiftning?
fr · GS111670 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1670 av () till jordbruksminister om forskning om pälsdjur I (SOU 2003:86) konstaterades att det inte finns några juridiska hinder för att fortsätta med svensk pälsdjursnäring. Utredaren efterfrågade dock fortsatta studier för att fastställa hur djuren ska kunna få det ännu bättre. Den slutsatsen har fått stöd av bland annat näringen. Trots ett uttalat behov av mer kunskap innan man går vidare med nya regler för pälsdjursnäringen och trots att medel finns har satsningen på svensk forskning kring djuren varit mycket begränsad. I budget finns särskilda anslag som ska användas till forskning om hur djurens villkor kan förbättras. Inom detta anslag borde det finnas utrymme att satsa på forskning om pälsdjurens villkor. Ändå har forskare på SLU som velat ta reda på mer om pälsdjurens behov fått avslag på sina ansökningar! När , v och mp är överens om att ytterligare skärpa kraven för svenska pälsfarmare, så att näringen självdör, ställer man sig frågan varför inte forskningen först får säga sitt. bör veta att dess beslut baserar sig på beprövad erfarenhet och vetenskapliga studier innan den radikalt försämrar villkoren för en laglig näringsgren. samarbetspartier har till och med uttryckt att målet är att näringen ska dö ut, inte att djuren ska få bättre villkor - alltså beslut fattat på tyckande och inte grundat på svensk empirisk vetenskap. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att mer forskning kring pälsdjurens villkor och behov ska tas fram innan ett beslut om nya regleringar etcetera för pälsdjurnäringen blir aktuellt?
fr · GS111671 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1671 av () till utbildnings- och kulturminister om forskning om pälsdjur I (SOU 2003:86) konstaterades att det inte finns några juridiska hinder för att fortsätta med svensk pälsdjursnäring. Utredaren efterfrågade dock fortsatta studier för att fastställa hur djuren ska kunna få det ännu bättre. Den slutsatsen har fått stöd av bland annat näringen. Trots ett uttalat behov av mer kunskap innan man går vidare med nya regler för pälsdjursnäringen och trots att medel finns har satsningen på svensk forskning kring djuren varit mycket begränsad. I budget finns särskilda anslag som ska användas till forskning om hur djurens villkor kan förbättras. Inom detta anslag borde det finnas utrymme att satsa på forskning om pälsdjurens villkor. Ändå har forskare på SLU som velat ta reda på mer om pälsdjurens behov fått avslag på sina ansökningar! När , v och mp är överens om att ytterligare skärpa kraven för svenska pälsfarmare, så att näringen självdör, ställer man sig frågan varför inte forskningen först får säga sitt. bör veta att dess beslut baserar sig på beprövad erfarenhet och vetenskapliga studier innan den radikalt försämrar villkoren för en laglig näringsgren. samarbetspartier har till och med uttryckt att målet är att näringen ska dö ut, inte att djuren ska få bättre villkor - alltså beslut fattat på tyckande och inte grundat på svensk empirisk vetenskap. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att de forskningsmedel som anslår används för att öka kunskapen så att framtida beslut bygger på ökad empirisk vetenskap?
fr · GS111672 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1672 av () till statsrådet om invandrarelevers gymnasiebehörighet Var femte skolelev i med invandrarbakgrund klarar inte och blir inte behöriga för studier på de nationella gymnasieprogrammen, enligt statistik från . I ett reportage i TV4 () pekas bland annat på bristande kunskaper i svenska. Att en så hög andel av skolelever med invandrarbakgrund inte når behörighet för de nationella gymnasieprogrammen visar på den svenska skolpolitikens gigantiska misslyckande. Bakom de abstrakta siffrorna döljer sig vanliga ungdomar av kött och blod som inte får den start i livet som de behöver. Misslyckande i skolan leder alltför ofta till utslagning och socialt utanförskap. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta i syfte att öka antalet skolelever som klarar och blir behöriga för de nationella gymnasieprogrammen.
fr · GS111673 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1673 av () till statsrådet om skolstrejk Situationen i många svenska skolor är långt ifrån tillfredsställande. Enligt lärarfacken måste lärarna gå in och lösa akuta svårare konflikter minst en gång i mer än var tredje svensk skola. Stök och bråk gör att många elever och lärare känner sig otrygga. Ett aktuellt exempel är Norrlyckeskolan i där elever strejkar eftersom de inte känner sig trygga. Föräldrarna håller medvetet sina barn hemma för att de ska slippa utsättas för våld och kränkningar. Strejken är ett resultat av att fyra elever som har skapat otrygghet åter ska gå i skolan efter att ha undervisats på annan plats . Vid grova övertramp måste elever kunna skiljas från sin klass eller till och med skola, givet att de får undervisningen tillgodosedd i särskild ordning. Eftersom det i Norrlyckefallet pågår förundersökning och polisutredning så borde det vara självklart att eleverna ska undervisas på annan plats åtminstone tills förundersökning och rättegång är avklarad. Reglerna måste bli tydligare och bättre i den nya skollagen. Det är viktigt att skollagen klarar ut vilka befogenheter skolledarna och lärarna har för att hantera konfliktsituationer, våld och kränkningar. Därefter bör det vara upp till varje skola att, tillsammans med eleverna, skapa de ordningsregler som passar bäst i just deras skola. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att elever inte behöver strejka av rädsla för att gå till skolan?
fr · GS111674 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1674 av () till statsrådet om danskundervisning är ett mycket stort land och det finns varierande behov och möjligheter i olika delar av landet. För del är jag övertygad om att mycket av den ekonomiska tillväxtpotentialen ligger i hur väl integrationen med den danska huvudstadsregionen fungerar. En av de viktigaste delarna av integrationen är den språkliga förståelsen. Många skåningar förstår danska på ett bra sätt, men ändå inte tillräckligt bra till exempel för att obehindrat kunna söka ett jobb på andra sidan sundet. Jag skulle mycket gärna se att såväl grund- som gymnasieskolor i skulle undervisa i danska språket och även i övrigt öka utbytet med . Kanske skulle danska lärare kunna undervisa i danska språket i skånska skolor, medan skånska lärare utbildar danska elever i svenska språket. Det finns gymnasieskolor som erbjuder kurser i danska, men det är fortfarande få som tagit in detta i sin lokala kursplan. Min förhoppning är att skolminister instämmer i behovet av utökad undervisning i danska i skånska skolor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidtaga för att påskynda utvecklingen av mer danskundervisning i skånska skolor?
fr · GS111675 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1675 av () till justitieminister om polisutbildningen har utlovat upp till tre nya polishögskolor @ men har inte sagt något om nya utbildningsplatser. Det är väl ändå inte så illa att det bara handlar om att flytta runt utbildningsplatserna? Fler högskolor borde ge fler nya poliser, och för att det ska bli verklighet krävs resurser som regeringen ännu inte visat sig vara villig att bistå med. har i sitt budgetunderlag konstaterat att man tvingas planera för en neddragning av polisutbildningen . Antalet nya poliser som ska utbildas halveras och det har väckts frågor om man då kan fortsätta med utbildning ens på de tre orter som har polisutbildning. Antalet våldbrott ökar och andelen ouppklarade brott är fortsatt hög. Fler poliser utbildade på fler platser i landet vore välkommet. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa tillräckliga ekonomiska resurser för de nya utbildningsplatserna vid de utlovade tre nya polishögskolorna?
fr · GS111676 · 2005-05-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1676 av () till socialminister om sjukfrånvaron Nya siffror från SCB visar att kvinnors sjukfrånvaro var större än männens . Den största skillnaden i sjukfrånvaro finns i offentlig sektor medan skillnaden i frånvaro är minst i privat sektor. Sjukfrånvaron i privat sektor låg i snitt på 4,. I den kommunala sektorn minskade frånvaron och i landstingen . Sjukfrånvaron låg på 6,i både den kommunala och landstingskommunala sektorn. Därutöver visar statistiken att sjukfrånvaron ökar i statlig verksamhet. Tidigare undersökningar visar att personal i friskolor och privat drivna sjukhus är mer nöjd än kommunalanställd personal inom samma yrkesområden. Dessa skillnader hänför sig inte i första hand till lön, utan till arbetsmiljö och inflytande över det egna arbetet. Ett exempel på detta är den studie som , professor i företagsekonomi vid , och docent just kommit ut med. Där konstaterar de att när och drevs i bolagsform under blev resultatet drastiskt sänkta väntetider, högre produktivitet och nöjdare personal. När sedan Socialdemokraterna återfick makten återgick sjukhusen att drivas i regi och resultaten föll tillbaka. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att sjukfrånvaron inom de offentligt drivna verksamheterna minskar?
fr · GS111677 · 2005-05-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1677 av () till justitieminister om tillsynen för vägtransporter av farligt gods transporteras farligt gods på de svenska vägarna. Det ställer krav på att lastbilarna och chaufförerna klarar av att möta reglerna i säkerhetsföreskrifterna. Det är polisen som har ansvaret för att följa upp tillsynen av landsvägstransporter med farligt gods. Men på grund av begränsade resurser och en halvering av antalet trafikpoliser har kontrollerna av fordonen varit otillräckliga. hade polisen en målsättning om att genomföra 10000 fordonskontroller av farligt gods, i praktiken blev antalet kontroller bara 5100. Det är dessutom en minskning innan och trenden har varit nedåtgående det . Kontrollerna är nödvändiga och det finns många fordon som transporterar farligt gods utan att uppfylla säkerhetskraven. Att det finns stora brister i säkerheten visar sig av de kontroller som ändå genomfördes där av fordonen fick anmärkningar. Arbetet med att förbättra kvaliteten genom att bland annat stärka polisens återkoppling om anmärkningar till speditörer och avsändande företag måste utvecklas. Det tar lite och kräver mer resurser men skulle vara ett utmärkt sätt att förebygga fortsatta säkerhetsbrister och öka säkerheten på våra vägar. Vilka åtgärder avser justitieminister att vidta för att öka antalet kontroller av transporter med farligt gods samt utveckla deras kvalitet, bland annat angående uppföljningen av polisens tillsyn?
fr · GS111678 · 2005-05-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1678 av () till justitieminister om överfallsvåldtäkter En våldtäktsman sprider skräck i södra . En 30-årig kvinna utsätts för en brutal våldtäkt i nära Stureplan. Gärningsmannen hotar med kniv mot halsen och binder för ögonen när han under hänsynslöst våldtar henne. En åttaårig flicka bortförs och utsätts för sexuella övergrepp på hemväg från friskolan Kastanjen i Slagsta, sydväst om . En ung man våldtas vid i , i , av två män i den taxi som skulle köra honom hem. Runtom i landet kan vi läsa om nya fall av överfallsvåldtäkter. Många kvinnor ändrar sin livsstil på grund av sin rädsla. Detta begrepp har av den finländska författarinnan kallats "rädslans geografi" för att förklara hur kvinnor ändrar sitt beteende och krymper sin livssfär på grund av fruktan, olust och oro. Det är viktigt att även våldtagna mäns situation, behov och stöd omfattas i detta arbete. Arbetet att bekämpa våldtäkter är komplext och spänner över många politiska fält som alltifrån ändrade lagar, sociala frågor, kriminalpolitik och jämställdhet. Både åtgärder som är förebyggande, straffande och attitydförändrande. Fler patrullerande poliser, hårdare straff, fotboja, jämställdhetsplaner i förskolan, fler upplysta utomhusmiljöer, ökat stöd till kvinnojourer och mer kraftfull rehabilitering är självklart likaså kvinnors möjlighet att försvara sig vid ett våldtäktsöverfall. Vilka åtgärder avser justitiministern att fokusera på för att förhindra överfallsvåldtäkter och vilka nya medel och lagändringar på området planerar han att föreslå?
fr · GS111679 · 2005-05-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1679 av () till justitieminister om politiska trakasserier av invandrare Många flyktingar som kommer till har flytt från sin födelsenation på grund av diktatur, förtryck och politisk, religiös eller kulturell förföljelse från hemlandets regering. För dem som får uppehållstillstånd blir förhoppningsvis därmed en bortom förtryckets diktatur. Många kan här i en fri demokrati få nyttja sin yttrandefrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet och därmed även utan att räkna med repressalier kritisera diktaturen i hemlandet. Dessvärre fortsätter stundom det forna hemlandets diktaturfasoner och politiska trakasserier även i . Vittnesmål från bland annat människor med rötter i diktaturstater som , och vittnar om hur regeringsrepresentanter vanligen kopplade till hemlandets ambassad i registrerar regimkritiker, infiltrerar och förstör medvetet demokratiskt arrangerade möten och hotar att straffa släktingar fortfarande boende i hemlandet om de fortsätter att öppet vara kritiska mot diktaturen. Detta är allvarligt då det förhindrar individers möjligheter att fritt få utnyttja sina mänskliga fri- och rättigheter. Vad avser justitieministern att göra för att uppmärksamma, kartlägga och beivra hot och politiska trakasserier gentemot invandrare boende i från regeringsrepresentanter från deras hemländer?
fr · GS111680 · 2005-05-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1680 av () till finansminister om sänkning av arbetsgivaravgiften föreslår enligt det budgetunderlag som presenterades att arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen ska sänkas från 10,till 2006 och att egenavgiften för företagare sänks från 11,12 till 9,. Orsaken är stora överskott i sjukförsäkringssystemet . Av budgetunderlaget framgår det att skillnaden mellan utgifter och inkomster för sjukförsäkringen för uppgick till och . De beräknade överskotten för är 2006, 2007 och 2008. Arbetsgivarna betalar alltså betydligt större summor än vad som skulle behövas för att täcka kostnaderna. Med anledning av detta vill jag fråga om finansministern avser att vidta åtgärder som innebär att arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen och egenavgiften för företagare kan sänkas.