ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121444 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1444 om situationen för minoriteter har frågat mig vad jag avser att göra för att minoriteter i , som assyrier/syrianer och turkmener inte glöms bort och för att värna om helhet där alla grupper lever i fred tillsammans. Jag delar åsikt om att det är viktigt att värna om som ett land där alla etniska grupper respekteras. Detta är det budskap som jag och mina medarbetare för fram till representanter för irakiska grupperingar, såväl politiska som religiösa. Valen till ett övergångsparlament måste, trots svårigheter att genomföra valen i hela landet och de brister som redovisats, betraktas som ett viktigt steg för den demokratiska utvecklingen i . Irakierna visade genom sitt deltagande att hot och terror inte får styra utvecklingen i landet. befinner sig i en viktig etapp på vägen mot ett enat, säkert och demokratiskt land. En permanent konstitution ska utarbetas, vilken efter en folkomröstning ska ligga till grund för nya parlamentsval . Det är viktigt att säkerställa möjligheterna för samtliga berättigade irakier att rösta . Det irakiska ledarskapet har lyft fram vikten av att den fortsatta politiska utvecklingen inkluderar alla grupperingar, inklusive assyrier/syrianer och turkmener. Det är viktigt att stödja i dess ansträngningar att främja stabilitet och demokrati. FN:s roll är att gå i spetsen för det internationella stödet till och enligt säkerhetsrådets resolution är en av FN:s viktigaste uppgifter att främja den nationella dialogen och bistå i demokratiseringsprocessen. Ju starkare demokratin blir, desto starkare står minoriteterna. En av FN:s prioriteringar är nu att bistå irakierna i utarbetandet av den nya konstitutionen. , och EU som helhet, har uttryckt en vilja att bistå i detta arbete. har åtagit sig att delta med fem utbildare till EU:s rättsstatsinsats för inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Insatsen, som inleds , är inriktad på utbildning av irakiska befattningshavare på medel och hög nivå från polis- och rättsväsendet. Syftet med denna insats är att stärka det irakiska rättsväsendet så att det kan leva upp till internationella normer, inte minst vad gäller respekten för mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter. Den svenska landstrategin för betonar att utvecklingssamarbetet bör uppmärksamma och motverka alla former av diskrimineringstendenser. agerar i olika forum för att också lyfta fram frågan om minoriteters rättigheter. Min avsikt är att fortsätta verka för att de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters rättigheter, lyfts fram i olika sammanhang.
frs · GS121445 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1445 om invandrarkvinnor i rättssystemet och 1462 om brottsutredningar vid brott mot invandrare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klargöra om kvinnor med utländsk bakgrund blir sämre behandlade av rättssystemet än andra kvinnor. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte brott mot svenskar med utländsk bakgrund ska särbehandlas. Jag har valt att besvara dessa frågor i ett sammanhang. Frågorna är ställda mot bakgrund av en undersökning som gjorts av SVT:s Faktumredaktion. Jag vill inledningsvis framhålla att viss försiktighet är påkallad när det gäller att bedöma värdet och dra bestämda slutsatser av undersökningar av detta slag. vill jag betona att undersökningen berör ett viktigt och allvarligt ämne. Om personer med utländsk bakgrund behandlas annorlunda på grund av sin etniska tillhörighet är det givetvis oerhört allvarligt. Principen om allas likhet inför lagen är grundläggande i ett demokratiskt samhälle. Att förebygga och motverka diskriminering inom rättsväsendet är dessutom av avgörande betydelse för att allmänhetens tilltro till rättsväsendet ska kunna upprätthållas. Mot denna bakgrund pågår ett prioriterat arbete med diskriminerings- och mångfaldsfrågor inom rättsväsendet. Insatserna kommer att intensifieras , bland annat genom ökade utbildningsinsatser, men även genom att sträva mot en ökad andel anställda inom rättsväsendet med utländsk bakgrund. Som ett led i detta arbete upprättade , riksåklagaren, och särskilda kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor. Syftet med strategierna är att rättsväsendet ska arbeta långsiktigt, kontinuerligt och heltäckande med dessa frågor. följer detta arbete noggrant. Jag vill även nämna att flera utredningar om diskriminering har tillsatts av regeringen. tillsattes exempelvis utredningen , integration och strukturell diskriminering. Utredningen har fått i uppdrag att särskilt undersöka sju samhällsområden varav rättsväsendet är ett. Professor leder arbetet om rättsväsendet. I uppdraget ingår att analysera i vilken mån det finns skillnader i hur kvinnor och män drabbas av strukturell diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. Uppdraget ska redovisas . Det bedrivs således ett aktivt strategiskt arbete av både regeringen och rättsväsendets myndigheter i syfte att motverka diskriminering. Jag följer utvecklingen med stort intresse och kommer att initiera ytterligare åtgärder om jag bedömer att det krävs.
frs · GS121446 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1446 om sjukpenning vid häktning har frågat justitieministern vad denne avser att göra för att personer som är häktade i sin frånvaro ska fråntas rätten till sjukpenning. Det har dock framkommit att den förmån som här avses är sjukersättning (före detta förtidspension). Frågan ställs efter en dom av Länsrätten i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. reformerades regelverket för hur rätten till socialförsäkringsförmåner påverkas vid en institutionsvistelse som bekostas av staten. Ett viktigt syfte med förändringen var att skapa större enhetlighet och ökad ekonomisk rättvisa vid olika institutionsvistelser. Bland annat gäller att enligt 16 kap. 20 § lagen (1962:381) om allmän försäkring betalas sjukersättning inte ut för tid efter det att en försäkrad varit frihetsberövad på grund av att han eller hon är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt. Sjukersättning ska åter ges ut för tid från och med den trettionde dagen före frigivningen. Enligt domen som avkunnades har en person som är häktad i sin frånvaro rätt till sjukersättning från . Som skäl anges att det varken av lagtext eller av förarbeten kan utläsas att en person som är häktad i sin frånvaro ska jämställas med en som avvikit från häktning eller anstalt. Om domen överklagas ska detta ske efter att klaganden tagit del av domen. Eftersom domen ännu inte vunnit laga kraft har jag som statsråd inte några möjligheter att närmare kommentera dess innehåll.
frs · GS121447 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1447 om Uven och Bergslagspendeln har frågat mig vad jag avser att göra för att Uven (Uppsala@Västerås@Eskilstuna@Norrköping) och Berslagspendeln kan fortsätta drivas med statlig medfinansiering. Först vill jag säga att jag delar uppfattning om vikten av kollektivtrafik av god kvalitet för utveckling och tillväxt och stora betydelse för utveckling. Vi har i ett delat ansvar mellan staten och länstrafikhuvudmännen för kollektivtrafiken. Regionalt resande och daglig pendling är i huvudsak trafikhuvudmännens ansvar, medan staten har ett ansvar för långväga persontrafik. Genom Rikstrafikens trafikupphandlingar av och stöd till trafik som inte lönar sig kommersiellt, tar staten därför ett ansvar för att det i hela landet finns en grundläggande interregional kollektivtrafik. Det har därför varit viktigt för regeringen, och att ge Rikstrafiken goda förutsättningar att klara av sitt uppdrag. Genom budgetuppgörelsen får Rikstrafiken ytterligare , med början , för att stödja långväga kollektivtrafik. Det är min förhoppning att resursförstärkningen kan bidra till en fortsatt långväga trafik av god kvalitet både genom Tåg i Bergslagen och Uventrafiken. Det är nu upp till Rikstrafiken att använda detta tillskott på ett bra sätt. finns goda förutsättningar för Rikstrafiken att i sina samtal med trafikhuvudmännen hitta bra lösningar. är det viktigt att länstrafikhuvudmännen tar sitt ansvar för daglig pendling och regionalt resande.
frs · GS121448 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1448 om inhägnade hamnar har frågat mig om regeringen avser att öka möjligheterna till in- och utpassering för berörd fartygspersonal då fartyget ligger vid hamn. Frågan är ställd med anledning av en artikel i aprilnummer där denna problematik beskrivs. Precis som skriver i sin fråga har hela frågeställningen sin bakgrund i de nya reglerna om sjöfartsskydd som FN:s internationella sjöfartsorganisation, IMO, antog och som trädde i kraft . Syftet med de nya reglerna, som berör både fartyg och hamnanläggningar, är att stärka skyddet mot brottsliga handlingar inom sjöfartssektorn. Om inte följer dessa globala regler får det till följd att ingen internationell handel kan bedrivas med fartyg vilket bland annat skulle få katastrofala konsekvenser för den svenska industrin. I korthet är grunden för tillämpningen av det nya regelverket om sjöfartsskydd de olika hot- och riskbedömningar som ska genomföras på olika plan. Enligt regelverket är det staten som ska besluta vilken skyddsnivå som ska gälla. Sjöfartsskyddssystemet utgår ifrån ett normalläge när det gäller hot och risk för terroristangrepp och från normalläget ska det vara möjligt att växla upp till högre skyddsnivåer. Detta innebär, i synnerhet vid högre skyddsnivåer, att kontrollen av gods, passagerare samt av fartyget som sådant kan bli mycket omfattande. Redan vid normalläget, det vill säga den lägsta skyddsnivån, föreligger det en skillnad i till exempel tillgängligheten till hamnen jämfört med förhållandena innan sjöfartsskyddet infördes. Sjöfartsskyddet innebär att rörelsefriheten har inskränkts jämfört med förhållandena innan men det är viktigt att poängtera att det i sjöfartsskyddsreglerna ska finnas föreskrifter som ger ett fartygs besättning möjlighet att komma till och från ett fartyg som ligger vid en hamnanläggning. Det är som godkänner hur de närmare praktiska detaljerna för ett sådant arrangemang ska vara utformade. Det har kommit till min kännedom att det inkommit kritik till avseende vissa hamnanläggningar om att rörelsefriheten blivit alltför begränsad. Verket följer kontinuerligt upp inkomna klagomål. Hitintills har vid sådana kontroller konstaterat att gällande regelverk inte har åsidosatts. Jag utgår ifrån att verket med stor noggrannhet fortsätter att kontrollera efterlevnaden av regelverket när det gäller möjligheterna för fartygsanställd personal att ta sig till och från ett fartyg.
frs · GS121449 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1449 om parallellimport av läkemedel har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag ämnar vidta för att markera betydelsen av den fråga rörande parallellhandel med läkemedel som uppkommit i mål C@53/03. Frågan i målet gäller om företaget vägran att efterkomma parallellhandlares efterfrågan på vissa läkemedel skulle kunna utgöra ett missbruk av dominerande ställning enligt artikel 82 i EG-fördraget. Vi har tillsammans med andra medlemsstater vinnlagt oss om att parallellhandeln ska fungera. Frihandel och konkurrens ger lägre priser för konsumenter och stimulans för näringslivet. Det ligger därför i vårt intresse att även fortsättningsvis verka för en sund konkurrens på vår gemensamma marknad. Alla medlemsstater har möjligheten att intervenera både skriftligen och muntligen i ett mål i . En intervention ger en medlemsstat möjligheten att komma med synpunkter på hur en viss dom bör avgöras. Regeringen valde att intervenera skriftligen men avstod sedan från att intervenera muntligen. Generaladvokatens förslag på avgörande publicerades varvid huvudförhandlingen, enligt domstolens processuella regler, har avslutats. Regeringen ser därför inga fler möjligheter att i detta sammanhang vidta några meningsfulla åtgärder för att ge sin syn på hur målet bör avgöras.
frs · GS121450 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1450 om lagen om offentlig upphandling, har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att lagen om offentlig upphandling följs även när en kommun köper från eget bolag. Inledningsvis vill jag erinra om att frågan om en upphandlande enhet haft rätt att göra ett köp av ett bolag som enheten är delägare i har behandlats av (C-107/98, Teckal). Av rättsfallet framgår att köp från bolag i vilket köparen är delägare inte undantas från kravet på offentlig upphandling enbart på grund av ägarförhållandena. Därtill krävs att den upphandlande enheten utövar en kontroll över bolaget motsvarande den som enheten utövar över sin egen förvaltning och vidare att bolaget bedriver huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den upphandlande enheten eller de upphandlande enheter som innehar bolaget. I några avgöranden i kammarrätt har domstolarna funnit att en kommuns köp från eget bolag ska föregås av upphandling. Något prejudicerande avgörande från Regeringsrätten angående Teckaldomens inverkan på svenska förhållanden föreligger emellertid ännu inte. För den händelse en kommun genomför ett köp från eget bolag i strid med reglerna om offentlig upphandling kan upphandlingen bli föremål för överprövning i allmän förvaltningsdomstol. Vidare har inlett en översyn av de direktiv som reglerar rättsmedlen i offentlig upphandling. Som framhållits i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2001/02:100) kommer i rådet att stödja ett förslag om att effektiva rättsmedel införs avseende bland annat otillåtna direktupphandlingar. Några särskilda åtgärder avseende kommuners köp från egna bolag krävs inte enligt min mening.
frs · GS121451 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1451 om multilaterala skuldavskrivningar frågar mig om jag avser att tydligare redogöra för om regeringen kommer att uttala sitt stöd för multilaterala skuldavskrivningar för de fattiga länderna. stöder redan kraftfullt skuldavskrivningar för fattiga, skuldsatta länder genom bidrag till det så kallade HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries) som tillkom 1996 på () och initiativ. Syftet med HIPC-initiativet har varit, och är fortsatt, att fattiga, hårt skuldsatta länder ska nå en hållbar skuldnivå. har redan lämnat bidrag till om . För länder som behandlas inom HIPC-initiativet har dessutom skrivit av av ländernas bilaterala kommersiella skulder till inom . Sedan sin tillkomst har HIPC-initiativet bidragit till att ge 18 fattiga och svårt skuldsatta länder en hållbar skuldsituation, och har på så sätt frigjort i de berörda ländernas budgetar. Detta har möjliggjort ökad resurstilldelning till av länderna prioriterade sektorer i enlighet med ländernas nationella strategier för fattigdomsminskning. Jag håller med om att svenskt utvecklingssamarbete måste bidra till en hållbar global utveckling. Detta lades även fast av i politiken för global utveckling, där målet för svenskt utvecklingssamarbete definieras som att bidra till att fattiga människor kan förbättra sina levnadsvillkor. Alla de komponenter som räknar upp @ respekt för mänskliga rättigheter, fred, demokrati, säkra rättssystem, transparens, ökad kunskap och kompetens @ är viktiga faktorer för att nå detta mål. deltar aktivt i diskussionen kring de olika nya initiativ som presenterats för att ytterligare minska den multilaterala skuldbördan för fattiga länder. Ytterligare skuldlättnad bör kunna komma i fråga för länder som behöver detta för att återfå en hållbar skuldsituation och som visat sig kunna använda sina resurser för utveckling och fattigdomsbekämpning, samt för en sund ekonomisk politik. Jag vill dock påpeka att ytterligare skuldavskrivningar är ett trubbigt instrument för att fördela knappa biståndsresurser. I svenskt utvecklingssamarbete prioriteras de allra fattigaste länderna. Bland dessa återfinns både svårt skuldsatta länder och länder utan alltför höga skulder. De länder som förmått hantera sin skuldsituation riskerar dessutom att förfördelas om alltför stora resurser satsas på skuldavskrivningar. Biståndsformerna måste därför anpassas till ländernas specifika förutsättningar och behov. Ytterligare skuldlättnader är en väg @ men enligt min mening inte den bästa om länderna har en hållbar skuldsituation @ för att öka resursflödet till fattiga länder. ökar redan kraftigt biståndet och kommer 2006 att nå enprocentsmålet. Genom politiken för global utveckling arbetar vi också för att säkerställa samstämmighet mellan olika politikområden. Ökad tillgång till de rika ländernas marknader kan ha minst lika stor effekt på fattiga länder som ökat bistånd.
frs · GS121452 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1452 om migrationsmyndigheterna och utländsk vårdpersonal har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska migrationsmyndigheter inte ska motverka kommunernas och landstingens insatser att utbilda och rekrytera personal. Frågan gäller framför allt asylsökande som erbjuds anställning och utbildning. Jag vill först hänvisa till mitt svar på interpellation (2004/05:195) i samma ämne och till mitt svar på riksdagsfråga (2004/05:1059) om asylsökandes möjlighet att arbeta. En person som vill flytta till , till exempel för att arbeta, ska ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd före inresan i landet. Uppehållstillstånd kan medges beträffande nyckelfunktioner inom industrin och näringslivet i övrigt samt inom vissa andra samhällsområden liksom i fall då arbetstagare med den utbildning och erfarenhet som behövs i ett visst fall inte finns att tillgå i . Tidsbegränsade arbetstillstånd kan också ges för täckande av tillfällig arbetskraftsbrist på arbetsmarknaden eller inom ramen för internationellt utbyte. Den som söker asyl här är undantagen från huvudregeln att tillstånd ska sökas före inresan. Asylsökande i har även en möjlighet att arbeta de väntar på beslut i asylfrågan. Detta följer av utlänningsförordningens regel om att asylsökande är undantagna från kravet på arbetstillstånd i de fall där bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan. Detta undantag gäller till det finns ett beslut i ärendet som vunnit laga kraft. Asylsystemets funktion är att ge människor i behov av skydd en . Det är avgörande för asylrättens legitimitet att man inte blandar ihop uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov med uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl eller andra skäl. En person som, efter prövning i två instanser, befunnits sakna asylskäl @ och därigenom fått ett beslut om avvisning @ ska normalt lämna landet . är den myndighet som i första hand ansvarar för att beslut om avvisning verkställs och verket bedriver ett omfattande arbete för att motivera personer att återvända självmant. För att kunna upprätthålla ett väl fungerande asylsystem, där den som är i behov av internationellt skydd snabbt får det, är det nödvändigt att lagakraftvunna beslut om avvisning följs. Slutligen vill jag hänvisa till den utredning som regeringen tillsatte (dir. 2004:21). Utredningen har till uppgift att se över regelverket för arbetskraftsinvandring. I uppdraget ingår att undersöka möjligheterna till en mer flexibel inställning till ansökningar om arbetstillstånd efter inresa, och även att studera sambandet mellan reglerna för arbetskraftsinvandring och asyllagstiftningen. Utgångspunkten är att asylrätten inte ska urholkas. Utredningen ska lämna sitt betänkande .
frs · GS121453 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1453 om anhörigstöd i äldrevården har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att förbättra stödet till anhöriga som ger hjälp åt äldre i eget boende. Frågan har överlämnats till mig eftersom jag ansvarar för dessa frågor. Jag delar stora engagemang i frågan och är överens om att anhöriga som hjälper och vårdar närstående gör betydande och viktiga insatser. Kommunerna har en stor uppgift att stödja anhöriga bland annat genom att det finns en väl fungerande hemtjänst. Jag har svarat på en interpellation angående stöd till anhörigvårdare. I svaret redogjorde jag bland annat för de tidigare satsningar som regeringen gjort i de nationella handlingsplanerna för äldrepolitiken respektive utveckling av hälso- och sjukvården samt för den satsning som görs de kommande tre åren. Under åren 2005@2007 avsätts dels till och dels till Länsstyrelserna som ska fördela medel till kommunerna. Syftet med satsningen är att kommunerna ska fortsätta det utvecklingsarbete som startade med den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken, Anhörig 300, och utveckla varaktiga stödformer. Det finns inte några uppgifter i den officiella statistiken om hur många anhörigvårdare kommunerna når. Det finns inte heller några utvecklade metoder för att följa vilka effekter som stimulansmedlen har för den som vårdas och anhörigvårdaren eller vilka effekter som kan uppnås för vården och omsorgen. har i uppdrag att utveckla metoder för att följa utvecklingen av anhörigstöd i kommunerna och ska redovisa uppdraget . Länsstyrelserna som har god kunskap om verksamheten i kommunerna fördelar det statliga bidraget efter projektansökan av kommunerna. Länsstyrelserna har även möjlighet att initiera utveckling av stöd till anhöriga i kommuner där ett behov har uppmärksammats. har i uppdrag att rapportera till regeringen om utvecklingen i länen och kommunerna. Staten, och har i samband med den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården 2002@2004 slutit ett utvecklingsavtal bland annat om att kommunerna ska fortsätta att utveckla stödet till anhöriga. En överenskommelse har träffats mellan berörda parter som bland annat innebär att kommunerna svarar för att anhöriga som vårdar svårt sjuka, äldre eller funktionshindrade människor även fortsättningsvis stöds.
frs · GS121454 · 2005-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1454 om cannabis har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka gränsen för ringa narkotikabrott när det gäller cannabis. Narkotikastrafflagen gäller generellt för alla typer av narkotika. Straffskalan för narkotikabrott och grovt narkotikabrott sträcker sig från böter upp till fängelse. Till följd av bestämmelserna i om straffskärpning vid återfall i brott och vid flerfaldig brottslighet kan emellertid ända upp till fängelse dömas ut. Vilket straff som kommer i fråga för ett visst brott bestäms med utgångspunkt från samtliga omständigheter i det enskilda fallet. I praxis har preparatets allmänna farlighet, den mängd narkotika brottet avser och koncentrationen av en aktiv substans i detta tillmätts stor betydelse för straffmätningen. Bedömningar av bland annat farligheten hos ett visst preparat kan ändras beroende på hur missbruket av detta utvecklas och om ny kunskap om effekterna vinns. Detta är en fråga för domstolarna. Som påpekar har domstolarnas syn på bland annat heroin och Rohypnol skärpts. Riksåklagaren driver dessutom ett projekt som syftar till att skapa en samlad bild av frågeställningarna kring farlighetsbedömningar av enskilda narkotikapreparat, öka enhetligheten och förutsebarheten i bedömningarna och skapa bättre förutsättningar för behovet av rättslig utveckling på detta område. Vidare har regeringens narkotikasamordnare på olika sätt försökt att öka kunskapen kring cannabis och dess skadeverkningar, bland annat genom ett cannabisprojekt som bedrivs tillsammans med .