ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121196 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1196 om växande intolerans mot muslimer har frågat mig vad jag planerar att vidta för åtgärder för att minska intoleransen mot muslimer. En av regeringens allra viktigaste uppgifter är att verka för att alla människor behandlas lika, oavsett etnisk, kulturell eller religiös bakgrund. Allt arbete för att motverka intolerans måste vara långsiktigt och bygga på ett brett engagemang i hela samhället. Stora delar av det generella arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering är ägnat att också påverka intolerans mot muslimer. En viktig grund för arbetet är en effektiv lagstiftning. Kampen mot brott med rasistiska och främlingsfientliga motiv är ett högt prioriterat område inom rättsväsendet. Av stor betydelse är också det arbete som utförs av och Ombudsmannen mot etnisk diskriminering. Jag vill här särskilt peka på det stöd som ger till lokal och regional verksamhet mot diskriminering. har vidare lämnat stöd till sju muslimska organisationer som gått samman i Forum för lika rättigheter, bland annat för att bygga upp en antidiskrimineringsverksamhet. Skolan har en viktig roll i detta sammanhang genom sitt arbete med elevernas grundläggande värderingar. Detta ansvar betonas också i skolans kursplaner. Här vill jag också nämna att regeringen avser att lägga fram en proposition med förslag till lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Avsikten är att lagen ska träda i kraft . Forum för levande historia genomför på olika platser i landet fortbildning om intolerans i form av till exempel islamofobi och antisemitism för lärare och annan personal som arbetar med barn och ungdomar. kommer man vidare att påbörja en vetenskaplig djupstudie om islamofobi för att få en klarare bild av orsakerna till sådan intolerans. Också bör kunna spela en roll för arbetet mot islamofobi. Jag är övertygad om att det arbete jag helt kortfattat har redovisat ger goda förutsättningar att bekämpa den helt oacceptabla intolerans som riktas mot muslimer. Självfallet kommer jag även i fortsättningen att följa utvecklingen på detta område.
frs · GS121197 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1197 om förmånsskatten på parkeringsplatser har frågat mig om jag avser att komma med förslag till i syfte att avskaffa de nya reglerna för beskattning av arbetsplatsparkering. Förmån av parkering ska tas upp till inkomstbeskattning. Detta är inget nytt och någon ändring av de materiella reglerna om beskattning av förmånen har alltså inte skett. Däremot har redovisningen av förmånen i den kontrolluppgift arbetsgivaren lämnar till ändrats. Från och med taxeringen 2005, det vill säga för inkomster , ska i kontrolluppgiften särskilt anges om förmån av fri parkering utgått. skulle förmånen redovisas tillsammans med andra förmåner. Ändringen innebär att skyldigheten att redovisa förmånen tydliggörs. Förtydligandet i kontrolluppgiftshänseende har medfört att förutsättningarna för att den aktuella förmånen faktiskt redovisas och behandlas på ett enhetligt sätt har ökat. Jag avser inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS121198 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1198 om trängselskattens inverkan på trafiksäkerheten i har frågat finansminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att inte försöken med trängselskatter ska försena investeringar i trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Bakgrunden är den dödsolycka som skedde på då en bil kom över på fel sida beroende på att mittbarriären endast är . Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att jag svarar på frågor om trafiksäkerhet. Jag vill börja med att säga att jag är lika upprörd över att denna typ av olyckor kan få förekomma, trots att vi vet att mittbarriärer kan rädda liv. kommer att byta ut befintlig mittbarriär på mot en högre för att öka säkerheten. Den provisoriska, högre barriären, ska finnas på plats . Detta välkomnar jag givetvis. är en väg och det är som har ansvaret för att göra den vägen säkrare. Jag förutsätter att kommunen arbetar konsekvent med trafiksäkerhetsförbättringar på hela sitt vägnät.
frs · GS121200 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1200 om könssjukdomen klamydia har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta utifrån de alarmerande uppgifterna om spridningen av könssjukdomen klamydia. anmäldes 32075 personer smittade med klamydiainfektion, vilket är en ökning av antalet anmälda fall jämfört med . Framför allt i åldersgruppen har antalet rapporterade klamydiafall ökat betydligt. Flera faktorer påverkar utvecklingen, men studier gjorda av visar på ett ökat sexuellt riskbeteende bland ungdomar och unga vuxna i form av fler partner och förändrade attityder, bland annat rörande kondomanvändning. Ökningen av sexuellt överförbara sjukdomar måste tas på stort allvar. Sexuellt överförbara sjukdomar orsakar ett stort lidande för de drabbade individerna. Det ökade sexuella riskbeteendet utgör också en indikation på att det finns en risk för en ökad inhemsk spridning av hiv. genomför ett flertal aktiviteter för att synliggöra hiv och ge fördjupad kunskap om hiv, klamydia och kondomer framför allt bland ungdomar och unga vuxna. samarbetar kontinuerligt även med andra centrala myndigheter och landstingen samt med frivilligorganisationer för att motverka den negativa utvecklingen rörande sexuellt överförbara sjukdomar. Hiv/aids-utredningen överlämnade sitt betänkande Samhällets insatser mot hiv/STI (SOU 2004:13). Betänkandet innehåller förslag till en samlad nationell strategi för hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar, bland annat med avseende på förebyggande åtgärder riktade till ungdomar och unga vuxna. Regeringen avser att återkomma beträffande de förslag som betänkandet presenterat.
frs · GS121202 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1202 om tyska på högskolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka intresset för studier i tyska på högskolan. Regeringen har betonat betydelsen av goda språkkunskaper. Språkkunskaper är avgörande för rörligheten i och andra delar av världen, såväl för arbete och studier som för turism och handel. Språkkunskaper bidrar också till att utveckla förståelse, respekt och tolerans för andras språk och kultur. Därför har också ställt sig bakom det gemensamma utbildningsmålet inom EU att ge alla barn och ungdomar möjlighet att lära sig två främmande språk utöver det egna modersmålet. granskning av ämnet tyska visar att utbildningarna håller god kvalitet och att lärarna har hög kompetens. Utvärderingen visar även att antalet studenter liksom antalet lärosäten som anordnar kurser i tyska minskat . Samma utveckling har skett vad gäller till exempel franska och italienska. En av anledningarna till den rådande situationen för språkutbildningarna är att färre elever i gymnasieskolan studerar språk jämfört med i det tidigare linjesystemet. I dagens kursutformade gymnasieskola har eleverna större valfrihet att välja kurser. Många elever väljer då andra kurser. Både antalet gymnasieelever som läser språk på nybörjarkurser och fortsättningskurser har minskat markant . Det minskade intresset för språk, och i synnerhet tyska, medför att allt färre elever får behörighet att söka kurser i andra språk än engelska och spanska vid universitet och högskolor. gav regeringen en särskild utredare ett uppdrag i vilket det ingick att se om tillträdesreglerna för högre utbildning kunde användas för att stimulera till ökade språkstudier i gymnasiet. Betänkandet Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29) presenterades och i det föreslogs bland annat att gymnasiebetygen i språk ska ges extra poäng vid antagning till högskoleutbildning. Detta skulle uppmuntra till språkstudier i gymnasieskolan och därmed sannolikt ha en positiv effekt på antalet studenter som kan välja att läsa språk vid universitet och högskolor. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslagen i utredningen, men inom pågår ett arbete med att se över hur situationen för språkutbildningarna kan förbättras och förslag håller på att formuleras. Det är dock viktigt att poängtera att det är fullt möjligt för lärosätena att genomföra en koncentration och en samverkan kring språkämnen, både nationellt och internationellt. Sådana diskussioner förs bland annat mellan lärosätena i .
frs · GS121203 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1203 om bevarande av digitalt publicerat material har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga bevarandet av digitalt publicerat material. Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument härstammar från en kansliordning i vilken boktryckare beordrades att skicka exemplar av varje tryckt skrift till Kungl. (KB) med pliktexemplar till olika universitetsbibliotek. När Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) bildades utökades pliktlagen till att även omfatta ljud och rörliga bilder. omfattar pliktexemplarslagen även publikationer i elektronisk form såsom dvd, cd-rom, disketter, videogram och fonogram. Pliktlagen reglerar verksamheten vid KB som är samt SLBA som är nationalarkiv för ljud och rörliga bilder. Myndigheternas uppgifter är att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av tryckt material, ljud och rörliga bilder. Målet för myndigheternas verksamhet är att förbättra informationsförsörjningen till forskningen i syfte att främja den svenska forskningens kvalitet. samlar KB in material från Internet med hjälp av automatiserad robotteknik i projektet . Verksamheten med att samla in, bevara och tillhandahålla det nationella digitala kulturarvet regleras i förordningen (2002:287) om behandling av personuppgifter i KB:s digitala kulturarvsprojekt. Pliktleveransfrågan har behandlats av olika utredningar. I betänkandet E-plikt @ att säkra det elektroniska kulturarvet (SOU 1998:111) föreslår utredaren att elektroniskt så kallad onlineinformation som är tillgänglig i landet och som rör svenska förhållanden bör samlas in så fullständigt som möjligt. Frågan behandlades i föregående forskningspolitiska proposition Forskning och förnyelse (prop.2000/01:3). Det onlinematerial som föreslog omfattade ett stort antal datorprogram. Arkivs och biblioteks rätt att framställa exemplar av verk för bland annat bevarande-, kompletterings- eller forskningsändamål omfattar dock inte datorprogram, enligt 16§ upphovsrättslagen (1960:729). I utredningen @ ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129) föreslås att pliktleverans införs för allt så kallat distansöverfört, digitalt material. Detta förslag stöds av utredaren av SLBA:s arbetsformer och verksamhets betänkande Bevara ljud och bild (SOU 2004:53). Regeringen behandlar betänkandena i den forskningspolitiska proposition som överlämnas till .
frs · GS121204 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1204 om rättvisemärkta varor som ett led i biståndet har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att öka konsumtionen av rättvisemärkta varor i . Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Att främja konsumtionen av etiskt märkta varor är ett viktigt led i arbetet med att uppnå en hållbar global utveckling. Den etiska märkningen är ett utmärkt verktyg för konsumenter som vill göra väl övervägda val på marknaden för en mer rättvis global utveckling. I enlighet med Handlingsplanen för konsumentpolitiken 2001@2005 (prop. 2000/01:135, bet. 2000/01:LU02, rskr. 2001/02:51) är ett konsumentpolitiskt delmål att den etiska märkningen ska få en större spridning. får Föreningen rättvisemärkt i statligt stöd omfattande för att bedriva en aktiv opinionsbildning och skapa en dialog om etisk konsumtion. En undersökning från Rättvisemärkt visar att kännedomen om märket har ökat . har dessutom organisationer som arbetar med främjandet av etisk märkning haft möjlighet att söka projektstöd från , som delar ut projektstöd om ca i enlighet med sitt regleringsbrev. Främjandet av etisk märkning är en viktig fråga som regeringen kommer att fortsätta att verka för.
frs · GS121205 · 2005-03-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1205 om utvärdering av bidrag till , 1208 om omfattningen av bidrag till SSU och 1209 om bidrag till SSU har ställt tre frågor till näringsminister . Frågorna berör vilka avsikter statsrådet har för att vidta åtgärder för att utvärdera bidragen till , kartlägga omfattningen av det ekonomiska stödet till SSU och utreda på vilka grunder fört över medel till föreningen . Frågorna har överlämnats till mig för svar. Då frågorna berör samma ärende, besvarar jag dem samlat. Låt mig börja med att konstatera att inte fått några bidrag från eller något annat departement. Tidningsuppgifterna om sådant stöd, som hänvisar till, avser förmodligen det projektbidrag om som Arvsfondsdelegationen beviljade . Arvsfondsdelegationen är en nämndmyndighet som lyder under . Bidraget beviljades inom ramen för den satsning för utveckling av ungdomsföreningarnas arbete mot rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi som regeringen beslutade om . Jag har inhämtat följande upplysningar från Arvsfondsdelegationen. Beslutet om stöd fattades av Arvsfondsdelegationen i enlighet med lagen (1994:243) om allmänna arvsfonden och i enlighet med inriktningarna som angavs i regeringsbeslutet om satsningen (dnr Ku2000/1458/IFU). En särskild arbetsgrupp bistod Arvsfondsdelegationen i bedömningen av ansökningarna. har återredovisat stödet i enlighet med bestämmelserna i lagen om allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens anvisningar. Hela satsningen har utvärderats. Slutrapport och utvärdering har publicerats bland annat på webbsidan . I likhet med andra politiska ungdomsorganisationer uppbär SSU stöd i enlighet med förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Bidraget handläggs av myndigheten . Därutöver kan SSU söka och uppbära bidrag från statliga och andra bidragsgivare i enlighet med deras respektive stadganden. har inlett en granskning genom att kontakta ansvariga inom SSU och Ung Vänster samt de fristående revisorerna som kontrollerat medlemsuppgifterna. När de har gått igenom materialet ska beslut tas om hur man ska gå vidare.
frs · GS121207 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1207 om utökade uppgifter för hemvärnet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska kunna fatta beslut om utökade uppgifter för hemvärnet. I proposition 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret anförde regeringen att hemvärnsförbanden skulle differentieras vad avser uppgifter med mera. Den större delen av hemvärnsförbanden skulle även i fortsättningen ha liknande uppgifter som tidigare, det vill säga bevaknings- och skyddsuppgifter avseende infrastruktur och skyddsobjekt samt verksamhet som stärker samhället vid svåra påfrestningar i fred. En betydande andel av hemvärnsförbanden skulle efter utbildning få uppgifter med högre svårighetsgrad. Förbanden skulle ha möjlighet att lösa bevaknings- och skyddsuppgifter av objekt som är nya för förbanden. De mer kvalificerade hemvärnsförbanden ska även kunna lösa vissa försvarsunderrättelseuppgifter. Ovanstående inriktning fullföljs i proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar där regeringen betonade att hemvärnet, med sin lokala förankring, även fortsättningsvis kommer att vara till stor nytta vid stöd till samhället, till exempel vid naturolyckor. Det stöd som hemvärnet lämnar till bland annat de lokala räddningstjänstorganisationerna är både värdefullt och bidrar till folkförankringen av totalförsvaret. Den medvetna reduktion som sker av antalet hemvärnsbataljoner på förslag av Försvarsmakten, är inte minst ett resultat av de förändrade operativa krav som ställs på hemvärnet i ljuset av det förbättrade säkerhetsläget. När det gäller arbetet med att förbättra samhällets krishanteringsförmåga avser regeringen att överlämna en proposition till som kommer att handla om samhällets säkerhet och beredskap. Regeringen har tagit ett antal initiativ för att pröva hur vi kan och har möjlighet att använda resurser avsatta för frivillig verksamhet på bästa sätt. Regeringen har gett i uppdrag att analysera behovet av och ge förslag på utformning av personella förstärkningsresurser vid svåra påfrestningar på samhället i fred (Fö2004/1795/) där frivilliga organisationer är en del. Vidare har Försvarsmakten fått i uppdrag inom ramen för regeringens planeringsanvisningar för Försvarsmaktens budgetunderlag (Fö2004/2233/MIL) att redovisa behovet av frivillig personal inom den grund- och insatsorganisation som beslutats i och med det senaste försvarsbeslutet. ska redovisa sitt uppdrag och Försvarsmakten . Huvuduppgiften för Försvarsmakten, av vilken hemvärnet är en del, är att ha förmåga att genomföra väpnad strid. Försvarsmaktens resurser ska också bidra till att ge stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred. Denna uppgift kommer även fortsättningsvis att finnas kvar. delade denna regeringens uppfattning i beslutet om försvarspolitisk inriktning . Mot denna bakgrund ser jag därför ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS121208 · 2005-03-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1205 om utvärdering av bidrag till , 1208 om omfattningen av bidrag till SSU och 1209 om bidrag till SSU har ställt tre frågor till näringsminister . Frågorna berör vilka avsikter statsrådet har för att vidta åtgärder för att utvärdera bidragen till , kartlägga omfattningen av det ekonomiska stödet till SSU och utreda på vilka grunder fört över medel till föreningen . Frågorna har överlämnats till mig för svar. Då frågorna berör samma ärende, besvarar jag dem samlat. Låt mig börja med att konstatera att inte fått några bidrag från eller något annat departement. Tidningsuppgifterna om sådant stöd, som hänvisar till, avser förmodligen det projektbidrag om som Arvsfondsdelegationen beviljade . Arvsfondsdelegationen är en nämndmyndighet som lyder under . Bidraget beviljades inom ramen för den satsning för utveckling av ungdomsföreningarnas arbete mot rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi som regeringen beslutade om . Jag har inhämtat följande upplysningar från Arvsfondsdelegationen. Beslutet om stöd fattades av Arvsfondsdelegationen i enlighet med lagen (1994:243) om allmänna arvsfonden och i enlighet med inriktningarna som angavs i regeringsbeslutet om satsningen (dnr Ku2000/1458/IFU). En särskild arbetsgrupp bistod Arvsfondsdelegationen i bedömningen av ansökningarna. har återredovisat stödet i enlighet med bestämmelserna i lagen om allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens anvisningar. Hela satsningen har utvärderats. Slutrapport och utvärdering har publicerats bland annat på webbsidan . I likhet med andra politiska ungdomsorganisationer uppbär SSU stöd i enlighet med förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Bidraget handläggs av myndigheten . Därutöver kan SSU söka och uppbära bidrag från statliga och andra bidragsgivare i enlighet med deras respektive stadganden. har inlett en granskning genom att kontakta ansvariga inom SSU och Ung Vänster samt de fristående revisorerna som kontrollerat medlemsuppgifterna. När de har gått igenom materialet ska beslut tas om hur man ska gå vidare.
frs · GS121209 · 2005-03-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1205 om utvärdering av bidrag till , 1208 om omfattningen av bidrag till SSU och 1209 om bidrag till SSU har ställt tre frågor till näringsminister . Frågorna berör vilka avsikter statsrådet har för att vidta åtgärder för att utvärdera bidragen till , kartlägga omfattningen av det ekonomiska stödet till SSU och utreda på vilka grunder fört över medel till föreningen . Frågorna har överlämnats till mig för svar. Då frågorna berör samma ärende, besvarar jag dem samlat. Låt mig börja med att konstatera att inte fått några bidrag från eller något annat departement. Tidningsuppgifterna om sådant stöd, som hänvisar till, avser förmodligen det projektbidrag om som Arvsfondsdelegationen beviljade . Arvsfondsdelegationen är en nämndmyndighet som lyder under . Bidraget beviljades inom ramen för den satsning för utveckling av ungdomsföreningarnas arbete mot rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi som regeringen beslutade om . Jag har inhämtat följande upplysningar från Arvsfondsdelegationen. Beslutet om stöd fattades av Arvsfondsdelegationen i enlighet med lagen (1994:243) om allmänna arvsfonden och i enlighet med inriktningarna som angavs i regeringsbeslutet om satsningen (dnr Ku2000/1458/IFU). En särskild arbetsgrupp bistod Arvsfondsdelegationen i bedömningen av ansökningarna. har återredovisat stödet i enlighet med bestämmelserna i lagen om allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens anvisningar. Hela satsningen har utvärderats. Slutrapport och utvärdering har publicerats bland annat på webbsidan . I likhet med andra politiska ungdomsorganisationer uppbär SSU stöd i enlighet med förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Bidraget handläggs av myndigheten . Därutöver kan SSU söka och uppbära bidrag från statliga och andra bidragsgivare i enlighet med deras respektive stadganden. har inlett en granskning genom att kontakta ansvariga inom SSU och Ung Vänster samt de fristående revisorerna som kontrollerat medlemsuppgifterna. När de har gått igenom materialet ska beslut tas om hur man ska gå vidare.
frs · GS121210 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1210 om kostnad för måltider på kriminalvårdsanstalt har frågat mig hur jag motiverar att fängelser regelmässigt verkar ha högre portionskostnad/livsmedelskostnad än skolor och omsorg. Jag vill börja med att säga att jag självklart tycker det är viktigt att alla elever serveras bra mat i skolan. Kommunerna, som bland annat ansvarar för skolan @ och därmed skolmaten, har under en rad år fått mer pengar av regeringen. Ett viktigt instrument som regeringen har för att styra myndigheterna är de så kallade regleringsbreven. I regleringsbreven framgår vilka mål myndigheten ska uppnå och hur mycket pengar myndigheten har till sitt förfogande. Kriminalvården får ett anslag för att bedriva verksamhet inom sitt område. Det är därefter kriminalvårdens ansvar att fördela pengarna till de olika verksamheterna. Det är alltså kriminalvården själv som bestämmer vad maten får kosta. De som avtjänar sitt straff i fängelse äter all sin mat på anstalten, både frukost, lunch och middag samt mellanmål. Matkostnaden @ som kan variera från anstalt till anstalt, bland annat beroende på anstaltens storlek @ uppgår till ca per intagen och dygn. Slutligen vill jag säga att som minister med ansvar för kriminalvården ser jag det som självklart att på samma sätt som och hans kamrater ska serveras bra mat i skolan ska de som avtjänar ett fängelsestraff få bra mat i fängelset.