ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121276 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1276 om fria sprutor till narkomaner har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att minska farhågorna om att fria sprutor till narkomaner leder till stärkt missbruk och ett första steg mot statlig tillhandahållande av narkotika. Låt mig börja med att försäkra om att jag aldrig kommer att medverka till ett statligt tillhandahållande av narkotika. Min och regeringens inställning är mycket tydlig: all hantering av narkotika är och ska förbli olagliga handlingar. Det finns ingenting i den proposition om reglering av sprutbytesverksamhet som regeringen bereder som skulle kunna innebära ett första steg mot att staten ska tillhandahålla narkotika till missbrukare. Det är en totalt ogrundad farhåga. Jag håller med om att människor med missbruksproblem i första hand ska få vård för sina missbruksproblem. För att förstärka den kommunala missbrukarvården har därför regeringen avsatt . En särskild utredare kommer att lämna förslag på under vilka förutsättningar kommunerna kan komma i åtnjutande av bidraget. Utgångspunkten är att vårdkedjans alla delar ska stärkas och att det ska bli enklare för den enskilde missbrukaren att få vård. Jag delar däremot inte farhågor att möjlighet till sprutbyte leder till ett ökat missbruk. Det har inte skett i och där man haft möjlighet till sprutbyte , och det finns heller inget stöd i vetenskapliga utvärderingar att ett sprutbyte skulle ha sådana negativa sidoeffekter. Regeringen vill med det förslag som kommer att föreläggas reglera en verksamhet som bedrivits under projektliknande former. Syftet med verksamheten har varit att förebygga hivsmitta och hepatit bland injektionsmissbrukare.
frs · GS121277 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1277 om skolornas frånvarorapportering till CSN har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att införa lika villkor för elever genom enhetliga rutiner och krav i frågan om rapportering av ogiltig frånvaro till (). Låt mig först framhålla att det är viktigt att gymnasieskolorna rapporterar frånvaro till CSN i enlighet med CSN:s föreskrifter. Att skolorna inte ger CSN korrekt information försvårar CSN:s hantering av studiehjälpen och leder till längre utredningstider. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med CSN informera om skolornas åligganden vad gäller rapportering av frånvaro till CSN. Vid uppdragets genomförande ska särskild vikt läggas vid att klargöra när en elev ska betraktas som aktivt studerande. Arbetet ska bedrivas så att informationen finns tillgänglig inför skolstarten . Jag avser att verka för att regeringen i propositionen om en ny skollag återkommer med förslag om information om elevs frånvaro.
frs · GS121278 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1278 om sjukskrivning och frivilligarbete har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att definiera frivilligarbete i förhållande till reglerna om arbetsförmåga samt klargöra vilka sysselsättningar en sjukskriven person kan ägna sig åt utan att det påverkar sjukpenningen. Frågan har framför allt sin utgångspunkt i att dagens sjukförsäkringssystem innebär att ersättning kan utges med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. Den grundläggande bestämmelsen rörande sjukdom och arbetsoförmåga finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL 3kap. Före kunde antingen hel eller halv sjukpenning utges. ändrades ersättningsnivåerna för sjukpenning så att hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning numera kan utges. Frågan om en steglös ersättning för sjukpenning har tidigare tagits upp, bland annat av (SOU 2000:121). Utredningens förslag innebär att partiell ersättning från sjukförsäkringen ska kunna utges efter individuell prövning, dock lägst . Utredningen anger dock att den är medveten om att den föreslagna förändringen kan få konsekvenser för en rad andra system och att en förutsättning därför är att berörda systems villkor harmoniseras i samband med genomförandet av utredningens förslag. Även av remissvaren över utredningens förslag i denna del framkom att frågan ytterligare behöver utredas. Att införa en sådan ersättning för sjukpenning skulle innebära långtgående förändringar i form av att bland annat även övriga ersättningssystem skulle behöva anpassas. Eftersom det formella kravet på arbetsförmågans nedsättning för rätt till sjukpenning är knuten till vissa nivåer innebär detta att den försäkrades arbetsinsats också styrs av dessa nivåer. Detta gäller oavsett vilken form arbetsinsatsen har, om det till exempel är ett arbete i en förening, ett politiskt uppdrag eller ett arbete som kontaktperson för funktionshindrade. Mot bakgrund av att det pågår ett omfattande utredningsarbete med anledning av de fortfarande höga sjukskrivningstalen och ökningen av personer med sjukersättning, så har regeringen inte för avsikt att införa en steglös ersättning inom sjukpenningförsäkringen eller att föreslå undantagsregler för vissa arbetsinsatser vid bedömning av sjukpenningrätten.
frs · GS121279 · 2005-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1279 om tillgång till ottomanska arkiv har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den turkiska regeringen ska leva upp till sina löften om fri tillgång till de ottomanska arkiven. De tragiska händelserna förmörkar ännu relationerna mellan såväl och , som mellan och assyrier/syrianer och kaldéer. Det vore ytterst värdefullt om en mer gemensam syn på dessa händelser kunde komma till stånd. Den turkiska regeringen har, liksom alla regeringar, ett ansvar att uppmuntra och underlätta historisk forskning och ge friast möjlig tillgång till historiska arkiv. För att nå ökad ömsesidig förståelse och för att komma närmare en gemensam syn fordras total öppenhet och samarbete inom historievetenskap och i den offentliga diskussionen. Turkiska myndigheter har också förklarat att de osmanska arkiven nu är öppna. reses frågetecken om den faktiska tillgängligheten. anför några sådana i sin fråga. Det är främst självt som kan bidra till att skingra den oklarhet som råder kring öppenheten. Positiva tecken kan också skönjas i denna riktning. Den turkiska regeringen har föreslagit en opartisk studie om händelserna, och att historiker från bägge sidor ska studera såväl de osmanska som de armeniska arkiven. Mellan grupper i det civila samhället, historiker och i näringslivet finns också ett närmande som kan bidra till att bereda vägen på politisk nivå. Jag välkomnar detta. konstaterar också i sin rapportering om att utsikterna om ett EU-medlemskap bör leda till förbättrade relationer med och en försoning kring händelserna 1915@1923. kommer att fortsätta verka för att ska kunna uppfylla kraven för EU-medlemskap. Det är min övertygelse att vi därigenom också bidrar till en ökande öppenhet och fri debatt i det turkiska samhället. Detta ökar också förutsättningarna för en positiv utveckling i frågan om en gemensam historiesyn mellan och , och mellan och assyrier/syrianer och kaldéer.
frs · GS121280 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1280 om möjligheter att skaffa pass har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att underlätta uthämtning av nya pass. Regeringen har beslutat om en proposition i vilken föreslås ett antal åtgärder för att höja säkerheten i svenska pass. En av dessa åtgärder är att införa så kallade biometriska uppgifter i passen. I propositionen föreslås att en passökande ska vara skyldig att hos en passmyndighet ta en bild i digitalt format av sitt ansikte. Den föreslagna ändringen av passansökningssystemet innebär en mycket viktig del i strävan att öka säkerheten i pass. Det är också viktigt att det pass som lämnats ut till passökanden fungerar vid en gränskontroll. bör därför kontrollera det biometriska underlaget i passet innan det lämnas ut till passökanden. I fråga om var passen ska lämnas ut till passökanden avgörs det av och de lokala polismyndigheterna. Denna fråga regleras alltså inte i passlagen. ansvarar för att fördela polisens anslag mellan polismyndigheterna, medan polismyndigheterna ansvarar för hur verksamheten ska bedrivas, till exempel var det ska finnas passexpeditioner. Något hinder för polismyndigheterna att använda sig av så kallade utlämningsställen finns inte. Därmed kan de lokala polismyndigheterna skapa möjlighet för passökanden att hämta ut sitt pass vid annan polisstation än där passansökan görs. Enligt uppgifter från har flera polismyndigheter, bland annat polismyndigheterna i , och beslutat sig för att använda sig av passutlämningsställen. Enligt uppgift från har den beslutat, efter förslag av en partssammansatt arbetsgrupp, att , , , och ska vara passorter. är frågan om passorterna ska kompletteras med ytterligare passutlämningsställen under beredning. Det är i sammanhanget viktigt att framhålla att det måste finnas möjlighet kontrollera underlaget i passet före utlämnandet. Enligt uppgifter från behövs för detta ändamål endast en enklare utrustning. håller för närvarnade på att ta fram en sådan utrustning. I passärende inom riket tas det ut avgifter som disponeras av polismyndigheterna och som syftar till att ge full kostnadstäckning för verksamheten. Även framtida ökade kostnader för passärenden ska finansieras genom avgifter. Polismyndigheterna kommer på detta sätt att få tillräckliga resurser för att fullfölja denna uppgift med bibehållen service för medborgarna. Naturligtvis måste polisens servicenivå inom all verksamhet hålla en tillfredsställande nivå. Det pågår ett ständigt arbete inom polisen med dessa frågor. Jag följer den utvecklingen.
frs · GS121281 · 2005-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1281 om ökade möjligheter att arbetspendla har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ändra skattelagstiftningen och därmed underlätta för medborgarna att arbeta på annan ort men kunna bo kvar på hemorten. Skattelagstiftningens regler om avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning ses över av Utredningen om dubbel bosättning. I utredningens uppdrag (dir. 2004:57) ingår att med utgångspunkt i grundläggande principer för inkomstbeskattningen lämna förslag till förändringar i avdragsmöjligheterna som kan leda till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och i övrigt förstärka den regionala utvecklingspolitiken. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Det pågår alltså en utredning av de skatteregler som har betydelse för medborgarnas möjligheter att bo och arbeta på olika orter. Jag avvaktar nu resultatet av utredningens arbete.
frs · GS121282 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1282 om tillgång till telefon efter stormen har frågat mig om vad jag är beredd att göra för att garantera medborgarna tillgång till telefonförbindelse. Ett av målen i lagen om elektronisk kommunikation är att konsumenter ska ha tillgång till fast telefoni till ett överkomligt pris. Så ska vara fallet oavsett var han eller hon väljer att ha sin stadigvarande bostad. Detta krav gäller dock inte för vanliga fritidshus utan där gäller det abonnemangsavtal som tecknats mellan TeliaSonera och konsumenten. Stormen som vi upplevde var en extraordinär händelse som fick stora konsekvenser på flera områden som till exempel telefoni, elförsörjning och transporter. Vi har ingen tidigare erfarenhet av en så omfattande naturkatastrof. Det är därför viktigt att vi följer upp och studerar vad stormen har inneburit, inte minst ur ett konsumentperspektiv. Det har bildats en interdepartemental arbetsgrupp under ledning av statssekreterare vars syfte är att identifiera brister och ge förslag på åtgärder för att stärka konsumenternas trygghet. Det fasta telenätet är en viktig infrastruktur för . TeliaSonera har som största ägare av infrastruktur för fast telefoni ett stort ansvar. Att använda stormen som ursäkt för att försämra konsumenternas ställning på detta område är inte acceptabelt. Regeringen kommer därför att följa utvecklingen av denna fråga noggrant.
frs · GS121283 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1283 om kampsporter på lika villkor har frågat mig om jag avser att skynda på arbetet med att ta fram en ny reglering som syftar till att olika kampsporter ska kunna utövas på lika villkor. Proffsboxnings- och kampidrottsutredningen har lämnat sitt betänkande Kampidrott i fokus (SOU 2003:24) till regeringen. Betänkandet har remitterats varvid viss kritik riktades mot förslaget. Mot bakgrund av remisskritiken kräver den fortsatta beredningen mer tid för överväganden. I avvaktan på resultatet av detta arbete avser jag inte att nu ta initiativ till att ytterligare påskynda arbetet.
frs · GS121284 · 2005-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1284 om Grön flagg och hållbar utveckling i skolan har frågat mig vad jag avser att göra för att stödja Grön flagg så att inte Myndighetens för skolutveckling utmärkelse Skola för hållbar utveckling motarbetar denna. Jag vill inledningsvis säga att jag inte håller med om att Myndigheten för skolutveckling motarbetar projektet flagg. Tvärtom kompletterar de båda verksamheterna varandra på ett bra sätt. Den miljöcertifiering som stiftelsen rent bedriver med projektet flagg är bra och viktig. För mig innebär hållbar utveckling ett bredare förhållningssätt än enbart den gröna miljön. Hållbar utveckling handlar om att värna givna resurser. Det hållbara samhället är ett samhälle som genomsyras av demokratiska värderingar. Medborgarna känner delaktighet och möjlighet att påverka samhällsutvecklingen och de har vilja och förmåga att ta ansvar för den. Samhället formas inom ramen för vad miljön och människors hälsa tål. Medborgarna har lika möjligheter oavsett kön, socioekonomisk och etnisk eller kulturell tillhörighet. Det handlar också om resurseffektivisering och om att långsiktigt förvalta och investera i mänskliga, sociala och fysiska resurser. Detta nya och vidgade synsätt, nämligen att ekonomiska, sociala och miljömässiga faktorer samspelar, var skälet till att regeringen valde att besluta om förordningen om utmärkelsen för hållbar utveckling (SKOLFS 2004:20). Utmärkelsen syftar till att stödja och vara en inspirationskälla i det pedagogiska arbetet med hållbar utveckling från förskolan till vuxenutbildningen. Utbildning i hållbar utveckling är ett område som regeringen prioriterar. Myndigheten för skolutveckling arbetar med att stödja förskolors, skolors och vuxenutbildningsenheters arbete med hållbar utveckling. Inom ramen för detta arbete presenterade myndigheten stödmaterialet Hållbar utveckling i praktiken som bygger på ett utvecklingsprojekt lett av universiteten i och . Ett fyrtiotal lärare har arbetat fram och provat ut metoder för hur hållbar utveckling kan inlemmas i skolarbetet. Myndigheten för skolutveckling har även inrättat nätverk för lärande om hållbar utveckling. Nätverket träffas regelbundet för att utbyta tankar, idéer och för att knyta nya kontakter. Syftet med nätverket är att möjliggöra erfarenhetsutbyten, samordna och förenkla informationssökning och göra pedagogisk kunskap om hållbar utveckling tillgänglig. En viktig aktör i detta nätverk är Stiftelsen rent. Jag vill även nämna för hållbar utveckling (U 2003:06), som redovisade sitt slutbetänkande Att lära för hållbar utveckling (SOU 2004:104) . Detta betänkande har varit ute på remiss och förslagen bereds inom .
frs · GS121286 · 2005-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1286 om svenska patienters möjlighet till vård utomlands har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit eller ämnar vidta för att ge tydlig information om möjligheterna att välja vård utomlands. Sedan inträde i EU har patienter haft möjlighet att ansöka om att få vård i ett annat medlemsland. Ansökningen prövas av som, om vissa kriterier är uppfyllda, utfärdar förhandstillstånd och ersätter vårdkostnaden. De senaste årens rättsliga utveckling på hälso- och sjukvårdsområdet har dessutom gjort klart att patienter har möjlighet att söka vård utan förhandstillstånd med stöd av EG-fördraget. Patienten har då möjlighet att söka ersättning i efterhand för de kostnader som behandlingen inneburit och som patienten själv bekostat. Även i dessa fall bedömer om uppsatta kriterier för ersättning är uppfyllda. Det är viktigt att nämna att ett kriterium är att det rör sig om vård som ges inom det allmänna sjukvårdssystemet i . Detta måste uppfyllas oberoende av om förhandstillstånd ges eller ersättning söks i efterhand. håller på att utforma information till allmänheten om vilka möjligheter som finns att söka vård inom EU/EES och . Informationen kommer att publiceras på webbsida .
frs · GS121287 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1287 om bristande jämställdhet i vården har frågat mig om jag avser att vidta några konkreta åtgärder för att komma till rätta med diskrimineringen av kvinnliga patienter i hälso- och sjukvården. Jämställdhetsperspektivet måste ges särskild uppmärksamhet för att uppnå målet att hälso- och sjukvården ska ge tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor oavsett till exempel kön. Jag förstår otålighet över att det fortfarande finns skillnader i jämställdhet inom hälso- och sjukvården. Det pågår ett arbete hos huvudmännen, internt i samt hos berörda myndigheter för att åtgärda detta. Det är dock viktigt att vi även tillåter oss att noggrant analysera de kunskapsunderlag som finns rörande brister inom jämställdhetsområdet samt att vid behov inhämta ytterligare kunskaper. Som väl känner till lämnade rapporten vård? @ Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Denna och andra rapporter visar att det fortfarande finns brister avseende kunskap och behandlingspraxis när det gäller mäns och kvinnors olika behov och tillgång till hälso- och sjukvård. För regeringens interna arbete utgör en central del i arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet på hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde. Ett konkret exempel på detta är att regeringen i regleringsbrevet har gett i uppdrag att undersöka behovet av att förbättra informationsinsatserna om eventuella könsrelaterade skillnader i läkemedlens verkningsgrad eller bieffekter. redovisar man inte alltid i den vetenskapliga sammanfattningen eller i produktresumén om sådana studier är genomförda. kommer även att ta upp en diskussion på EU-nivå för att få en förbättrad könsspecifik information även i de EU-gemensamma dokument som är grunden för produktresuméer och patientinformation. Vidare avser att tydligare integrera könsspecifika aspekter vid utveckling av riktlinjer och föreskrifter till hälso- och sjukvården, samt vid utvärderingar och analyser av vårdens resultat och kvalitet. Vad gäller vårdens aktörer inom utbildning och forskning kan konstateras att vårdutbildningarna ska beakta genusperspektivet. Jämställdhetsfrågor ska numera dessutom alltid beaktas i forskningsansökningar till , där informationsfrågor, könsspecifika skillnader i symtom och sjukdomsbild ska kartläggas. Inrättandet av forskningscentra med genusmedicinsk inriktning har inneburit nya förutsättningar framför allt för den kliniska forskningens inriktning. Detta har inneburit ökade kunskaper men det finns fortfarande områden med utrymme för fortsatta studier. Under de fortsatta insatserna på jämställdhetsområdet kommer jag fortlöpande att föra en dialog med berörda aktörer inom hälso- och sjukvårdssektorn för att säkerställa att de fördjupade kunskaper vi nu har tas till vara och följs upp i den praktiska verksamheten samt verka för att kunskap tas fram där det finns behov.
frs · GS121289 · 2005-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1289 om sjuklön för skönhetsoperationer har frågat mig om det är rimligt att en arbetsgivare ska behöva betala sjuklön för en anställd som vill göra en rent estetisk operation. Rätt till sjuklön gäller den som har en anställning och som på grund av sjukdom är förhindrad att arbeta. Den tolkning av sjukdomsbegreppet som gjorts vid tillämpningen av sjukpenningreglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring ska därvid även gälla vid tillämpningen av sjuklönebestämmelserna. I förarbetena till nuvarande lagstiftning uttalas beträffande sjukdomsbegreppet att utvidgningar av sjukförsäkringens ersättningsområde kan ske genom att domstolarna skapar eller ändrar rättspraxis eller genom att fattar beslut om det genom att ändra lagreglerna. Vad gäller sjukdomsbegreppet har det successivt kommit att utvidgas i praxis. Exempel på hur sjukdomsbegreppet har utvidgats i praxis är den utveckling som skett beträffande till exempel synen på störningar under graviditeten samt operativa ingrepp. Tillstånd under graviditeten som enligt nuvarande rättspraxis anses ge rätt till sjukpenning är bland annat hotande förtidsbörd, hotande missfall, otillräcklig fostertillväxt, tvillinggraviditet och RH-immunisering. Exempel på operativa ingrepp som ger rätt till sjukpenning är till exempel kejsarsnitt, abort, sterilisering, skönhetsoperation och organ- eller vävnadsdonation. När det gäller operativa ingrepp har praxis vidare efter hand utvecklats så att anledningen till ingreppet inte tillmäts någon betydelse när det gäller att bedöma sjukdomstillståndet efter ingreppet. Bedömningen ska i stället göras utifrån det sjukdomstillstånd som det operativa ingreppet medfört. Bland annat beroende på de ytterligt svåra avgränsningsfrågor som kan uppkomma är jag inte beredd att genom lagstiftnings- åtgärder förändra den praxis som gäller ersättning i samband med olika sjukdomstillstånd. En praxis som har utvecklats genom olika domstolsavgöranden.
frs · GS121290 · 2005-03-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1290 om vård av apatiska flyktingbarn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vården av de apatiska flyktingbarnen ska bli så bra som möjligt. Asylsökande barn har samma möjlighet att erhålla hälso- och sjukvård som alla andra barn som är bosatta i . Detta gäller både somatisk och psykiatrisk vård. Barns lika rättigheter följer bland annat av FN:s konvention om barnets rättigheter som ratificerat. Av konventionen följer även att det är barnets bästa som ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barnet. Ett så kallat akutspår har skapats hos utlänningsmyndigheterna. Detta innebär snabbare rutiner för ärenden som rör asylsökande barn som kan tänkas utveckla stressreaktioner. Problemet är emellertid att det kan vara svårt att tidigt upptäcka barn i riskzonen. använder sig bland annat av förtroendeläkare när det gäller svårbedömda ärenden. Nämnden begär även in journaler för att kunna bedöma sådana ärenden. Jag delar oro för de asylsökande barnens hälsa. Svåra upplevelser påverkar barnens psykiska och fysiska hälsotillstånd. Jag tror att långa väntetider i asylprocessen ytterligare kan förstärka barnens problem. Regeringen tillsatte en nationell samordnare som ska samla kunskaper och resurser för att stödja barnen. Samordnaren ska kartlägga och analysera förekomsten av barnens symtom samt utveckla metoder för att tidigt upptäcka de barn som kan tänkas få dem. Tillsammans med berörda aktörer inom till exempel hälso- och sjukvården ska samordnaren verka för att man i olika verksamheter, upptäcker och möter barnen samt arbetar förebyggande. Detta arbete är högt prioriterat hos regeringen. Det är även en prioriterad uppgift för regeringen att verka för en tydligare och effektivare asylprocess med kortare väntetider. Barnens särskilda behov i asylprocessen kommer även fortsättningsvis att vara en mycket viktig fråga för regeringen.