ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111745 · 2005-05-27 00:00:00 — Fråga 2004/05:1745 av () till statsrådet om ungdomars sommarjobb Ungdomar med föräldrar som är beroende av socialbidrag kan i vissa kommuner vara med om att det som de själva trodde var deras egna, hårt förtjänade slantar, i själva verket inte är det, utan måste räknas in i den totala familjeekonomin. Detta ger som resultat att familjens bidrag minskar med samma belopp som den unge tjänat, vilket för skattekollektivet naturligtvis är bra, men resulterar i att den unga person som satsat på att arbeta, på ett mycket brutalt sätt upptäcker att det över huvud taget inte lönar sig - en signal om arbetets värde som kan kosta samhället avsevärt mycket mer pengar än det man sparat in. I behandling av betänkande 2003/04:SoU5 beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om förslag till lösning med problemet med kommuner som gör olika bedömningar om hur stor inkomst ett barn kan ha av eget arbete utan att det påverkar familjens rätt till ekonomiskt bistånd. ställde jag en fråga till socialtjänstministern om vad han avsåg att göra för att efterkomma tillkännagivandet och för att lösa frågan . I svaret angav ministern att han hade för avsikt att återkomma i frågan. Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att frågan ska få sin lösning innan sommarjobbstiden är här på allvar?
fr · GS111746 · 2005-05-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1746 av () till statsminister om statsministerns ansvar efter nej har röstat nej till förslaget till ny . Den grupp som i första hand nu har att hantera den uppkomna situationen är stats- och regeringscheferna i EU. statminister är en av de 25 européer som sålunda bär ett alldeles särskilt stort ansvar för fortsättningen, särskilt som , som han ofta framhåller, är en av dessa 25 som längst innehaft sitt ämbete i EU, och som dessutom har varit ordförande i . EU måste nu ägna stor kraft åt att finna vägar framåt för unionen där samarbetet är bättre förankrat bland medlemsländernas medborgare. bör dessutom ett i realiteten nytt avgörande träffas beträffande den fortsatta ratifikationsprocessen i EU. Vilka initiativ och åtgärder avser statsministern att nu vidta inom EU för att rädda det som räddas kan av det arbete som redan lagts ned på , och utan att sådana initiativ, beslut och ansträngningar från ledares sida framstår som demokratiskt arroganta?
fr · GS111747 · 2005-05-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1747 av () till justitieminister om polisutbildning till av påtryckningar instämmer nu äntligen den socialdemokratiske justitieministern i behovet av ytterligare polisutbildning för att människor i sin vardag ska känna trygghet med ökat antal poliser. För att klara behovet av fler poliser behövs mer utbildning, och argumenten för att förlägga polisutbildningen till och är många och starka. uppfyller nämligen de flesta av de förutsättningar som borde komma i fråga för en etablering av polisutbildning. Där finns redan en väl fungerande högskola, militära myndigheter med utmärkta övningsfält med både skjut- och sprängplatser, , utbildningar och goda kommunikationer till och från . Avser justitieministern att fullfölja sina löften om en utökad polisutbildning och att låta och komma i fråga när det gäller att infria detta löfte?
fr · GS111748 · 2005-05-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1748 av () till samhällsbyggnadsminister om besittningsskydd för butiksägare Fristående handlare har svårt att verka utanför de tre stora blocken på livsmedelsmarknaden. Möjligheterna att ta till vara lokal produktion av livsmedel och etablera butiker med närhet och genuin kundkontakt försvåras därför. Den senaste konflikten mellan Vi-handlarna och illustrerar en del av detta problem. Beroende på missnöje med som leverantör har Vi-handlarna beslutat att föra över sina inköp till partihandelsföretaget . Missnöjet koncentrerar sig bland annat till prissättningsfrågor och partihandelns ökade fokus på egna varumärken samt att numera aktivt konkurrerar med Vi-handlarna på detaljistnivå. Med hänvisning till att uppfattar Vi-handlarnas byte av leverantör som brott mot samarbetsavtalet (som upprättats i en annan tid och för andra syften) har i egenskap av innehavare av förstahandskontraktet sagt upp ett antal Vi-handlare från sina butikslägen och hotat med att säga upp fler. Vad avser ministern att göra för att stärka en affärsdrivande lokalhyresgästs besittningsskydd vid uppsägning av hyresvärden på grund av skäl som inte är hyresrättligt relevanta, till exempel att hyresgästen inte längre vill köpa sina varor från innehavaren av förstahandskontraktet på affärslokalen?
fr · GS111749 · 2005-05-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1749 av () till statsrådet om införsel av alkohol Den ökade alkoholkonsumtionen i är mycket oroande ur folkhälsosynpunkt. De generösa införselreglerna inom EU gör att billig alkohol flödar in i landet och utsätter oss för en press att sänka skatterna. Det är uppenbart att med de nuvarande införselreglerna försvåras möjligheterna för medlemsländerna att föra en politik som begränsar alkoholkonsumtionen. Höjda minimiskatter på alkohol tycks avlägset. Det andra effektiva instrumentet vore att skapa strängare regler för hur mycket alkohol som får föras in för privat bruk. Därmed ökar möjligheterna för enskilda länder att ha kvar höga skatter på alkoholen. Inom EU finns det en växande förståelse för att alkoholen inte kan betraktas enbart som en frihandelsfråga, utan att den också är en folkhälsofråga. EU:s kommissionär med ansvar för folkhälsa, , oroas mycket av den försämrade folkhälsan och den ökade alkoholkonsumtionen inom EU. Läget för att lyfta frågan om sänkta svenska införselkvoter på alkohol kan därför betraktas som mer gynnsamt . En begränsning av flödet av alkohol över gränserna skulle kunna utgöra en del av en gemensam alkoholpolitisk strategi inom EU. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om statsrådet avser att verka för att mer restriktiva regler införs inom EU för privat införsel av alkohol.
fr · GS111750 · 2005-05-31 00:00:00 — Fråga 2004/05:1750 av () till jordbruksminister om sockerbetsodlare Den sockerreform som EU ska genomföra kommer att få stora konsekvenser för sockerbetsodlare. Intäkterna kommer att minska avsevärt för de jordbrukare som odlar sockerbetor. Den kompensation för sänkt pris och minskade kvoter som EU menar ska betalas ut till brukarna kan lindra effekterna. För den enskilde jordbrukaren är det av avgörande betydelse att kompensationen knyts till tidigare odlad sockerbetsgröda. Hur avser jordbruksministern att fördela kompensationen?
fr · GS111751 · 2005-05-31 00:00:00 — Fråga 2004/05:1751 av () till statsrådet om kretsloppsförsäkringar I samband med behandlingen av propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp 2003 diskuterades frågan om införande av kretsloppsförsäkringar. I olika motioner föreslogs utformning av försäkring som kan säkerställa omhändertagande och behandling av uttjänta produkter och som stimulerar det individuella ansvaret hos olika producenter. Exempel på produkter för vilka en kretsloppsförsäkring skulle kunna åstadkomma detta är datorer, bilar, elektroniska produkter och vitvaror. Motionerna avslogs med hänvisning till att frågan hör hemma hos och i dess samarbete med berörda branscher. I debatten uttalades emellertid av representant för den politiska majoriteten att man räknar med att frågan om något slag av kretsloppsförsäkring återkommer. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att åter aktualisera frågan om införande av kretsloppsförsäkring?
fr · GS111752 · 2005-05-31 00:00:00 — Fråga 2004/05:1752 av () till samhällsbyggnadsminister om information om bra miljöval Konsumenternas val är avgörande för vilka produkter som produceras. Ett fritt val förutsätter information om vilka produkter som finns att tillgå. Det är på en fri marknad som samspelet mellan konsument och producent fungerar. Vid konsumentens val är det emellertid viktigt att det finns en kunskap om produktionsmetoder med mera för att i valet kunna ta till exempel miljöhänsyn. På energiområdet till exempel är det en socialliberal uppfattning att de energianläggningar som uppfyller krav på hälsa, miljö och säkerhet ska tillåtas. En förutsättning för att kunna påskynda omställningen till en hållbar energiproduktion är att vi elkonsumenter i större omfattning efterfrågar el, som producerats på ett miljövänligt sätt. Vanligt är fortfarande köp av ospecificerad el (el utan revision), som sannolikt producerats på ett icke miljövänligt sätt. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att bidra till ökad kunskap hos de svenska hushållen om de möjligheter som finns att välja el beroende på hur den producerats?
fr · GS111753 · 2005-05-31 00:00:00 — Fråga 2004/05:1753 av () till samhällsbyggnadsminister om stängningen av kärnkraftverket i stängs den andra reaktorn vid kärnkraftverket i . Detta sker trots stora kostnader, trots ökade utsläpp av koldioxid och trots försämrad konkurrenskraft för svensk industri. ersätts till största delen med importerad el. En stor del av den el som importeras till kommer från smutsiga kolkraftverk i , och . Dessa kolkraftverk ger utsläpp av koldioxid som förvärrar växthuseffekten och försämrar luftkvaliteten också i . Stängningen är dyr. Kostnaden för stängningen av Barsebäck1 beräknas bli 17@20 miljarder kronor. Stängningen av Barsebäck2 lär kosta lika mycket. Energipolitiken är en viktig del av den svenska näringspolitiken eftersom stora delar av den svenska industrin är direkt beroende av elpriset. Stängningen av riskerar att leda till högre elpriser och bidrar därmed till ett osäkert investeringsklimat. Stängningen slår därför mot industri och välfärd. Företrädare för uppgörelsen om stängningen av har ofta hävdat att dessa negativa konsekvenser inte kommer att inträffa. Det rimliga vore därför att stängningen genomförs på ett sådant sätt att elproduktionen snabbt kan återupptas om det visar sig nödvändigt. Är ministern beredd att genomföra stängningen av kärnkraftverket i på ett sådant sätt att driften snabbt kan återupptas om ovan nämnda negativa effekter av stängningen uppstår?
fr · GS111754 · 2005-05-31 00:00:00 — Fråga 2004/05:1754 av () till justitieminister om distansutbildning för poliser Enligt uppgifter i medierna vill justitieministern se polisutbildning på flera orter i . Ministern vill också ge utbildningen en starkare högskoleprofil. bedrivs en flexibel polisutbildning på distans i . Utbildningen består av distansstudier via Högskolecentrum varvat med praktik på i samt på i . Vid ett besök i uttryckte justitieministern berömmande ord över utbildningen i . Därför vill jag fråga ministern vilka åtgärder han kommer att vidta för att polisutbildningen i ska finnas kvar även när polisutbildning startas på fler orter i landet.
fr · GS111755 · 2005-05-31 00:00:00 — Fråga 2004/05:1755 av () till statsrådet om besöksvisum gäller regler för besöksvisum i . Den som söker besöksvisum måste bland annat ha pengar för uppehället och hemresan, en medicinsk reseförsäkring, en "inbjudan" från en referensperson samt ett flertal andra dokument. I bedömningen av om ansökan ska antas ingår även att bedöma om personen i fråga kommer att lämna efter besöket. Om man tror att den som söker visumet egentligen vill stanna kvar i avslår man dennes ansökan. revisorer har i en rapport framfört kritik när det gäller att praxis för besöksvisum varierar kraftigt för olika länder. Riktlinjerna är otydliga och statistiken för olika länder går inte att jämföra. En parlamentarisk kommitté har därför föreslagit vissa preciseringar i lagstiftningen. Många vittnar om att de, trots all pappersexercis, inte kunnat få besök av sina anhöriga, inte ens i samband med bröllop eller andra viktigare händelser. Ett aktuellt exempel är en iransk kvinna som velat ha sin mor på besök men nekats detta. För hennes del innebar det att hon inte fick se sin mamma innan hon gick bort. kan på intet sätt acceptera att de som lever i förvägras besök av sina anhöriga. Många av de med invandrarbakgrund har levt i länge och ska kunna få besök utan onödigt krångel. Det krävs därför en översyn och förändring av systemet med besöksvisum. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för dem som lever i att få besök av sina anhöriga?
frs · GS121487 · 2005-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1487 om svartekonomi inom tjänstesektorn har frågat vilka konkreta åtgärder jag avser att genomföra för en effektivare bekämpning av svartekonomin inom tjänstesektorn. svarade jag på en liknande fråga. Mitt svar nu blir i allt väsentligt detsamma. Jag vill börja med att framhålla att jag delar frågeställarens oro för svartekonomin i bland annat tjänstesektorn. Regeringen har redan vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa den svarta sektorn. Ett exempel är inrättandet av det nya rikstäckande , vilket ökat möjligheterna till en effektiv kontroll. Inom departementet arbetar en arbetsgrupp med att ta fram ett förslag till hur en schablonbeskattningsmodell som kompletterar och stöttar den konventionella beskattningen ska kunna utformas. Arbetet ska redovisas . En särskild utredare har vidare arbetat med frågan om krav på kassaregister i kontantbranscherna. Hon har också utvärderat skattebrottsenheternas verksamhet. Uppdraget redovisades och kommer att remitteras . På regeringens uppdrag har det dessutom tagits fram ett förslag som syftar till att försvåra skatteundandragande inom bygg- och anläggningsbranschen. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Avsikten med åtgärderna är att försvåra skatteundandragande. Förslagen förväntas också leda till en stor förbättring av kontrollmöjligheter. Även inom ramen för EU har medverkat i en rad insatser som syftar till att bekämpa fusk. Här kan nämnas arbetet med sparandedirektivet, som närmar sig slutfasen, och samarbetet inom ramen för Fiscalisprogrammet, där bland annat internationella kontrollaktioner @ till exempel för att bekämpa karusellhandel @ har genomförts. Vidare syftar de antagna förordningarna om administrativt samarbete på mervärdesskatteområdet och i frågor om punktskatter till att förbättra informationsutbytet mellan medlemsstaterna. deltar även aktivt i samarbete med inriktningen att bekämpa bland annat karusellhandel. Regeringen har i budgetpropositionerna angett skattekontroll som ett prioriterat område. Så sent som tilldelades extra för att förbättra kontrollen av F-skatten. Som anges i vårpropositionen ingår bekämpandet av skattefusk som en viktig del i en av regeringens fem strategier för framtiden. Utgångspunkten för strategin är att skapa mer välfärd för varje skattekrona. Regeringen kommer därför att på olika sätt fortsätta att prioritera arbetet med att bekämpa skatteundandragande och svartarbete.
frs · GS121488 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1488 om finansiering av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringen ska stå för sina tidigare löften om att utbyggnaden av ska finansieras gemensamt via statsbudgeten. I har resonemang förts om möjligheten att införa vägavgifter. Även hade i sitt förslag till väghållningsplan för planperioden 2004@2015 föreslagit avgifter på delar av i . I det perspektivet är det inte orimligt att också utreda förutsättningarna för sådana vägavgifter. Utredaren ska presentera sin redovisning av uppdraget. Jag tänker inte nu föregripa utredningens arbete genom att peka ut eller avfärda vägavgifter på specifika objekt. vill jag vara tydlig med att den beslutade väghållningsplanen gäller.
frs · GS121489 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1489 om stöd till misshandlade kvinnor med psykiskt funktionshinder har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att öka samhällets insatser för de kvinnor med psykiskt funktionshinder som drabbas av våld i nära relationer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har rätt i att det finns uppgifter om att har svårigheter att erbjuda våldsutsatta kvinnor med funktionshinder adekvata insatser. Bland annat har rapporterat om bristande tillgänglighet för våldsutsatta kvinnor med funktionshinder som söker hjälp. Våldsutsatta kvinnor med funktionshinder är en särskilt utsatt grupp som självklart ska ha samma skydd och stöd från samhället som andra våldsutsatta kvinnor. Regeringen har uppmärksammat problematiken och har därför initierat ett projekt inom Handikappförbundens samarbetsorgan för att inom handikapprörelsen öka medvetenhet, kunskap och engagemang i frågor som rör våld och övergrepp mot personer med funktionshinder. Vidare genomför inom ramen för sitt uppdrag på område ett projekt rörande våldsutsatta kvinnor med psykiska funktionshinder. Frågan är i allra högsta grad aktuell i den utredning som regeringen tillsatte för att göra en översyn av stöd till våldsutsatta kvinnor. Utredaren ska kartlägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut. Vidare ska utredaren analysera vad kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor enligt socialtjänstlagen innefattar. Med utgångspunkt i dessa analyser ska utredaren lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn bör vara utformat för att det ska motsvara kommunernas ansvar samt till hur stödet kan stärkas och förbättras. Utredaren ska både i kartläggningsdelen och i sina förslag särskilt beakta stödet till bland annat våldsutsatta kvinnor med funktionshinder. Uppdraget ska redovisas .
frs · GS121490 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1490 om omprioriteringar av vägprojekt har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera regionerna att ompröva delar av länsplanerna för regional transportinfrastruktur i samband med att väsentliga förändringar sker i regionen eller i nationen i övrigt. I förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur anges att om en väsentlig avvikelse behöver göras beträffande innehållet i en fastställd plan, ska ändra planen efter att ha inhämtat yttranden från trafikhuvudmän, kommuner, och andra berörda myndigheter. Det anges också i förordningen att regionala självstyrelseorgan i vissa län tagit över ansvar för länsplanen. Regeringen beslutade om definitiva ekonomiska ramar för länsplanerna. Regeringens beslut grundade sig på hur pass mycket respektive läns förslag till länsplan bidrog till uppfyllelsen av de transportpolitiska målen. Ett län som gör en större ändring av sin länsplan som leder till en sämre transportpolitisk måluppfyllelse riskerar därmed att få sin ekonomiska ram omprövad. Det är därför viktigt att sådana initiativ initieras efter noggrant övervägande och föregås av ett brett samråd med berörda instanser.
frs · GS121491 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1491 om estetisk kirurgi utan medicinsk indikation har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra den icke medicinskt motiverade estetiska kirurgin. Skönhetsoperationer som inte är medicinskt motiverade står under tillsyn och personalen har, liksom annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, en skyldighet att verka enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Myndigheten har enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, befogenheter att ingripa mot läkare eller vårdgivare som utför skönhetsoperationer och i samband därmed åsidosätter vetenskap och beprövad erfarenhet. Om anser att det finns skäl för bland annat disciplinpåföljd, föreskrift om prövotid eller återkallelse av legitimation, ska myndigheten anmäla detta hos för prövning. Om en vårdgivare bryter mot en bestämmelse som gäller för verksamheten eller inte uppfyller kraven på en god vård samt om missförhållandena är av betydelse för patientsäkerheten, kan förelägga vårdgivaren att avhjälpa missförhållandena. Föreläggandet får förenas med vite. I akuta situationer, där missförhållandena är sådana att det är fara för patientens liv, hälsa eller personliga säkerhet i övrigt kan gå in med ett verksamhetsförbud @ helt eller delvis @ utan att ett föreläggande först har utfärdats. Patienten har i sin tur rätt till patientskadeersättning vid skador som har uppkommit i samband med hälso- och sjukvård i . Dit hör även åtgärder som inte är direkt medicinskt motiverade, till exempel estetisk kirurgi, under förutsättning att ingreppen har utförts av personal som omfattas av lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Som framgår av ovanstående redogörelse så har ett tillsynsansvar över hälso- och sjukvårdspersonalen. Styrelsen har också möjlighet att ingripa mot sådan verksamhet som inte uppfyller kraven på god vård. Jag har inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder, men följer utvecklingen noga.
frs · GS121492 · 2005-05-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1492 och 1496 om sexuella trakasserier i Försvarsmakten har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att de sexuella trakasserierna i Försvarsmakten ska upphöra och vad avser att göra åt det faktum att kvinnor inom Försvarsmakten fortfarande trakasseras på grund av sitt kön. Inledningsvis vill jag erinra om att det är den enskilde arbetsgivaren som måste ta ansvar för jämställda löner, hantering av sexuella trakasserier och efterlevnaden av jämställdhetslagen. Det är ett ansvar som jag inte tänker ta ifrån Försvarsmakten. Som statsråd är det däremot mitt ansvar att försäkra mig om att myndighetsledningen har ett starkt engagemang och en hög profil i jämställdhetsfrågor. Försvarsmakten ska, i likhet med andra arbetsgivare, ta ansvar för hanteringen av sexuella trakasserier och efterlevnaden av jämställdhetslagen. Jag kommer därför fortsatt förvissa mig om att ledningen är drivande i detta arbete. Varje fall av sexuella trakasserier på en arbetsplats är oacceptabelt. Försvarsmakten ska kunna hantera sexuella trakasserier i enlighet med de krav som ställs på arbetsgivare i jämställdhetslagen. Ett verktyg i arbetet är bland annat den jämställdhetsplan som myndigheten tagit fram med ett betydande stöd från JämO. Jag kommer fortsätta ställa krav på att Försvarsmakten inte accepterar någon form av trakasserier i det tysta. Den kartläggning som gjordes 2002 av förekomsten av sexuella trakasserier inom Försvarsmakten visar att de olika åtgärder som myndigheten vidtagit har lett till att sexuella trakasserier upplevs minska. Den ökade kunskapsnivån kan vara en orsak till att sexuella trakasserier inte kan pågå i det tysta utan i stället synliggörs. Utan kunskap och insikt kan inte problemet lösas och därför tror jag att öppenheten i sig är något som bidrar till det fortsatta arbetet mot sexuella trakasserier.
frs · GS121493 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1493 om nedläggning av civilpliktsutbildning i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ersätta de 24 arbetstillfällen som går förlorade vid i i kommun på grund av försvarsbeslutet . Regeringen har prioriterat när det gäller insatser för regional utveckling. Kommunen ingår dels i nationellt stödområde för företagsstöd, dels i EG:s strukturfonders mål 1-program Södra skogslänsregionen. Beträffande åtgärder för att lindra effekterna av det senaste försvarsbeslutet så koncentreras regeringens insatser, i enlighet med beslut, till de lokala arbetsmarknadsregioner som påverkas mest. Fortsatta insatser för en mer positiv regional utveckling i kommer i första hand att ske inom ramarna för ordinarie verksamheter, till exempel det regionala tillväxtprogrammet för . För bland annat delfinansiering av åtgärder inom detta program har regeringen tilldelat 118,5miljoner kronor .