ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12833 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:833 om dödsstraffet i har frågat hur jag kommer att verka för att EU på ett effektivt sätt driver kravet att ska avskaffa dödsstraffet. Det omfattande bruket av dödsstraff i är en fråga som starkt engagerar regeringen. Vi har agerat både bilateralt, i EU-arbetet och i FN-sammanhang. I EU-arbetet genomför vi varje halvår en särskild dialog med om mänskliga rättigheter, där vi går igenom en omfattande dagordning. Motparter i diskussionen är företrädare för den kinesiska regeringen och olika kinesiska myndigheter med ansvar för rättsfrågor. I fråga om dödsstraffet framför EU sin ståndpunkt att dödsstraffet är oacceptabelt och bör avskaffas samt diskuterar åtgärder som skulle innebära förbättringar. Sådana åtgärder är till exempel att begränsa antalet brott som kan leda till dödsstraff och att stärka högsta domstolens roll i fråga om dödsdomar. EU-sidan begär även uppgifter om i vilken omfattning dödsstraffet döms ut och verkställs i . EU framför även skarpa protester till den kinesiska regeringen med anledning av rapporter om att dödsstraff utdömts efter summariska och tvivelaktiga rättsprocesser. Till exempel gjordes detta i fallet med den tibetanske munken , vars dödsdom omvandlades till livstids fängelse. Även denna påföljd har EU-sidan protesterat emot på grund av misstankarna om oegentligheter i rättsprocessen. I samband med dialogen om mänskliga rättigheter arrangerar EU tillsammans med även seminarier på olika teman med deltagande av kinesiska och europeiska akademiker och tjänstemän. Dödsstraffet har varit temat på flera seminarier. har alltfler kinesiska jurister i sådana sammanhang framfört som sin synpunkt att dödsstraffet bör avskaffas. noterar har även den kinesiska regeringen tagit visst intryck av den akademiska debatten, och den officiella ståndpunkten är att dödsstraffet ska avskaffas, men att tiden inte är mogen . Bruket av dödsstraffet i är omfattande, men den totala siffran är svår att uttala sig om eftersom mörkertalet är stort. Möjligen kommer en förbättring att ske i och med de nya lagförslag som innebär att högsta domstolen ska granska samtliga dödsdomar som utdömts på provinsnivå för att de ska bli gällande. Bedömare anser att det skulle kunna innebära en minskning av antalet dödsdomar, eftersom domare i högre instans har bättre utbildning och i allmänhet ett mer modernt tänkande. Med en sådan reform skulle det dessutom bli svårare för den kinesiska regeringen att hävda att det saknas statistik över verkställda domar.
frs · GS12834 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:834 om öppenhet vid tillsättningar i statliga styrelser har frågat hur jag avser att agera för en större öppenhet och tydliga processer vid nominering och tillsättning av styrelseledamöter i de statliga bolagen. Genom ett förordnande enligt 7 kap 5 § regeringsformen har jag från statsministern fått i uppdrag att ansvara för styrelsenomineringen i samtliga av staten hel- och delägda bolag. Min uppfattning är att alla styrelsenomineringar ska föregås av en professionell analys- och urvalsprocess för att säkerställa att vi som ägare rekryterar de ledamöter och ordföranden som bäst kan utveckla de statligt ägda företagen. har vi därför utvecklat en enhetlig struktur för nomineringsarbetet som syftar till att stärka vårt redan framgångsrika nomineringsarbete från en omvittnat bred rekryteringsbas. Jag delar frågeställarens åsikt att det är viktigt att beskriva processen samt resultatet av arbetet, det vill säga de slutliga valen som sker på bolagsstämman. I den årliga skrivelsen om företag med statligt ägande redogör därför regeringen för delmomenten i nomineringsprocessen samt för vilka styrelseledamöter som valts in i respektive bolags styrelse. Däremot kommer beredningen av nomineringsfrågor även fortsatt ske med den integritet som nödvändig respekt för berörda kräver. Om vi som ägare inte kan garantera detta så har vår rekryteringsbas snart minskat drastiskt. Sammanfattningsvis konstaterar jag att den styrelsenomineringsprocess som etablerats för den statliga bolagssfären väl överensstämmer med såväl kod som statens ägarpolicy och att staten som ägare ligger i framkant med det styrelsenomineringsarbete som bedrivs . För att nämna ett område så har vi kvinnor och män i styrelserna i de av staten helägda bolagen.
frs · GS12835 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:835 om monopolställningen för RMV vid faderskapsbestämning har frågat hur jag ställer mig i frågan om monopol på undersökningar vid utredning om faderskap. Lagen innehåller inte några begränsningar i privata företags rätt att tillhandahålla rättsgenetiska analyser. I rättegångar tillämpas fri bevisprövning. Inget hindrar således att en rättsgenetisk undersökning som gjorts av ett privat företag åberopas i en rättegång, där dess bevisvärde får prövas av domstolen. I vissa fall finns det i mål om faderskap möjlighet för en domstol att förordna att blodprov eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper ska utföras mot en persons vilja. Domstolen kan då förelägga vite och, i sista hand, anlita biträde av polis för att se till att undersökningen kommer till stånd. Blodprov som tagits efter ett sådant förordnande av domstol ska undersökas genom försorg. Föreskrifter om detta finns i 1 § förordningen (1969:624) om blodundersökning med mera vid utredning av faderskap. Annan undersökning rörande ärftliga egenskaper än blodundersökning ska utföras av sakkunnig som godkänns av . Med annan utredning avsågs ursprungligen undersökningar av till exempel örats form. Bestämmelsen har ansetts innebära att analyser av till exempel munskrap inte får utföras av någon annan än . I planeras en översyn av den ordning som gäller för blodundersökningar vid utredning av faderskap. Det finns dock, särskilt av rättssäkerhetsskäl, ett starkt intresse av att även framöver behålla en statlig kontroll över blodundersökningar i faderskapsärenden.
frs · GS12836 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:836 om fördelning av ekonomisk ersättning till jägareförbunden, 854 om god viltvård, 865 om och 879 om medelstilldelning för har frågat mig vilka överväganden jag gjort till grund för beslutet att fördela ekonomisk ersättning till per halvår i stället för helårsvis som är den normala metoden att fördela resurser. har frågat mig vad jag avser att göra för att ge möjlighet att utföra den av landets jägare finansierade viltvården, vilket är en förutsättning för att ett förtroende ska kunna finnas inom viltvårdssektorn . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få ett klart besked om verksamhetens framtid före sitt styrelsemöte . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga framtiden för . Bakgrunden till frågorna är regeringens beslut att anvisa ur viltvårdsfonden för Svenska Jägareförbundets arbete med det så kallade allmänna uppdraget för tiden januari@juni 2005. har ett allmänt uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i . För detta ändamål anvisas medel ur viltvårdsfonden till förbundet. har beloppet uppgått till . I propositionen 1999/2000:73 om jaktens villkor gjorde regeringen den bedömningen att statens uppdrag till borde behållas och utvecklas med tydliga krav på mål och syften. Inom har därför rapporten av Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i landet tagits fram. I rapporten görs den bedömningen att de föreslagna verksamheterna inom ramen för det allmänna uppdraget bör rymmas inom penningvärde. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen kommer att ta ställning till rapportens förslag om vilka preciserade verksamheter som ska utföras samt syften och mål med uppdraget. Eftersom huvuddelen av bidraget används för personal- och lokalkostnader fann dock regeringen i det ovan nämnda regeringsbeslutet att medel för arbetet med det allmänna uppdraget för borde anvisas med ett oförändrat belopp för i jämförelse med föregående års anslag. Regeringen kommer att i samband med beslutet om precisering av uppdrag ta ställning till bidraget för tiden juli@december 2005.
frs · GS12837 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:837 om utgiftstaket har frågat vilka åtgärder jag kommer att vidta för att undvika att besparingar som genomförs i syfte att klara utgiftstaket ska drabba svaga grupper. Konkret anför att insatser mot spelberoende minskar . Regeringen har föreslagit flera åtgärder för att stävja spelberoende. På regeringens förslag har beslutat om att för detta ändamål satsa 2003 och 2004 och 2005. har regeringen aviserat att utöka satsningen till . Av de 14 miljoner som avsatts för insatser mot spelmissbruk har 0,ställts till regeringens disposition, av skäl som nedan följer. I budgetpropositionen anger regeringen att det finns en risk att utgiftstaket skulle kunna överskridas 2005. I budgetpropositionen anmälde därför regeringen att den avsåg att besluta om ett antal åtgärder som syftar till att nettoförbrukningen av anslagsbehållningar med mera inte överstiger noll kronor. Dessa åtgärder vidtas med stöd av 7§ lagen (1996:1059) om statsbudgeten där det anges att regeringen, när den tilldelar en myndighet ett anslag, får besluta om begränsningar i villkoren för utnyttjande av anslaget. Av 42§ budgetlagen framgår vidare att det är en skyldighet för regeringen att, om det finns risk att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas, vidta sådana åtgärder för att undvika detta som den har befogenhet till.
frs · GS12838 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:838 om tingsrättsorganisationen i har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att följa upp och utvärdera tidigare sammanläggningar av tingsrätter innan ytterligare förändringar genomförs i tingsrättsorganisationen. Frågan är ställd mot bakgrund av förslag till ny tingsrättsorganisation i . förslag har remissbehandlats men ännu inte överlämnats till . Jag har inte för avsikt att föregripa den beredning av förslaget som efter överlämnandet kommer att ske inom . När det gäller uppföljningen av reformarbetet vill jag hänvisa till de utvärderingar av genomförda organisationsförändringar under åren 1999@2001 som gjorts av dåvarande och Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrätts-organisationen. Utvärderingarna har redovisats med gott resultat. Det är självfallet angeläget att även i fortsättningen kontinuerligt följa upp de sammanläggningar som genomförs. Mot bakgrund av de redovisade utvärderingarna ser jag dock ingen anledning att nu initiera ytterligare en större utvärdering av reformarbetet.
frs · GS12839 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:839 om animationsutbildning i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att säkra en trygg och långsiktig finansiering av animationsutbildningen i . Ansvarsfördelningen mellan statsmakterna och universitet och högskolor är sådan att regering och riksdag anger de finansiella ramarna och sedan är det eller högskolans ansvar att internt fördela dessa resurser. Det är alltså som gör de prioriteringar som den anser nödvändiga. befinner sig liksom många andra universitet och högskolor i en situation där de måste prioritera och väga olika satsningar mot varandra. Det är lärosätenas ansvar. har i tidigare budgetunderlag lyft fram satsningen på animationsutbildning i som en prioriterad insats om det finns möjlighet till utökat takbelopp. Någon utökning av högskolans takbelopp har med hänsyn till det statsfinansiella läget inte varit aktuell . Även om animationsutbildningen är värdefull och intressant, har regeringen inte tidigare avsatt särskilda medel till denna satsning i . Det är heller inte aktuellt att göra detta .
frs · GS12840 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:840 om utbyggnad av 3G-nätet har frågat mig om jag avser att följa PTS handlande i fråga om 3G-utbyggnaden och därefter redovisa vad som sker. Jag, liksom , är mycket mån om att 3G-utbyggnaden inte dras med större förseningar än nödvändigt. Det är mycket viktigt att hela landet får del av den nya tekniken, såväl små och stora företag som privatpersoner, både i städer och på landsbygden. Jag är också angelägen om att operatörerna ska göra sitt bästa för att leva upp till de utfästelser som de gjorde , och som låg till grund för att de fick tillstånden. Trots att 3G-operatörerna har förbättrat sin täckning, sedan PTS senaste mätning, har de ännu inte uppfyllt sina löften om att täcka 8860000 personer av befolkning. PTS arbetar intensivt med tillsynsprocessen. Som påpekar, kan viten utdömas för bristande uppfyllelse av tillståndsvillkoren. Syftet med vitesförelägganden är att de ska vara så pass kännbara att de ska förmå operatören att uppfylla kraven. Det fortlöpande arbetet i denna process utförs av PTS. Jag har fullt förtroende för myndigheten. Jag följer processen noga och redovisar regelbundet situationen på marknaden.
frs · GS12841 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:841 om kvaliteten på vägarbeten har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att framtida upphandlingar av vägbyggen garanterar en sådan kvalitet på vägarbetena att reparationsarbete inte måste påbörjas efter färdigställande av vägen. ställer kvalitetskrav i sina upphandlingar. Kraven omfattar kvalitet, miljö, arbetsmiljö och trafiksäkerhet. De krav på rutiner ställer på sina leverantörer är krav på riskanalyser, krav på egenkontroll i form av revisioner, upprättande av kontrollprogram med mera. Detta följs upp av genom revisioner och löpande av projektledare för aktuellt objekt.
frs · GS12842 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:842 om har frågat om jag avser att vidta åtgärder som innebär att en ökad mängd av trä, massa och papper som eventuellt kommer att fraktas på järnvägen kan tas om hand söder om . Frågan är ställd mot bakgrund av den pågående utbyggnaden av . beslut med anledning av propositionen Utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004@2015 (prop. 2003/04:95) innebar att avsattes för investeringar i hela järnvägsnätet. I den banhållningsplan som regeringen fastställt för perioden finner man ett antal åtgärder som syftar till att förbättra för godstrafiken söder om . I planen har avsatts för utbyten, upprustningar och investeringar i godsstråket genom Bergsslagen, som sträcker sig från väster om till . Två viktiga objekt är dubbelspårsutbyggnad Motala@Mjölby och Hallsberg@Degerön. På , som omfattar sträckorna Gävle@Frövi och Ställdalen@Kil, satsas ca 1,4miljarder kronor på spårupprustning, dubbelspårsutbyggnad, fjärrblockering och bärighetshöjande åtgärder. Åtgärderna innebär bland annat ökad kapacitet, minskad störningskänslighet och förbättrad kraftförsörjning. Jag anser att dessa och andra satsningar ger högre kvalitet för befintlig trafik och goda förutsättningar att utveckla ny godstrafik när öppnas.
frs · GS12844 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:844 om FOI:s framtid har frågat vad jag ska göra för att förhindra en nedläggning av svenska statens forskningsanläggningar för aerodynamik och hållfasthet. Jag delar Beijers syn på forskningsanläggningarnas och därigenom Totalförsvarets forskningsinstituts (FOI) betydelse för teknologiutvecklingen inom flyg- och rymdindustrin och även andra branscher. I syfte att utveckla flyg- och rymdindustrins konkurrenskraft och se över rollfördelningen mellan offentliga och privata aktörer i ljuset av omstruktureringen av det svenska försvaret tillsatte regeringen en strategigrupp för att utarbeta en handlingsplan för sektorn. Gruppens rapport föreslår mycket riktigt en vision om att flyg- och rymdindustrin ska vara en av de främsta drivkrafterna för tillväxt och position som högteknologisk nation. För att vi ska kunna uppnå en sådan ställning krävs internationella samarbeten och en fokusering på de områden där vi har en stark kompetensbas. är en viktig aktör i det arbetet, vilket bland annat visas av att institutets generaldirektör deltagit i arbetsgruppen. får statliga anslag för att bidra till långsiktig flygteknisk kompetensförsörjning och att främja utveckling och internationalisering av svensk flygteknik, men är huvudsakligen en uppdragsfinansierad myndighet. Myndighetsledningen utformar därför verksamheten efter vad inhemska och utländska kunder är villiga att betala för, och därmed prioriteras olika experimentresurser efter deras marknadspotential. Vad jag erfar planerar myndigheten att fasa ut vissa av sina äldre vindtunnlar och i stället utöka det internationella forskningssamarbetet. De mer moderna tunnlarna kommer att finnas kvar. Därutöver byggs en ny kompressorsprovrigg för att utveckla verksamheten på det flygtekniska området. Tillsammans med förslagen som förs fram i rapporten och rymdindustrin @ En del av Innovativa innebär utvecklingen att jag hyser goda förhoppningar om framtiden för svensk flyg- och rymdindustri och den i sammanhanget relevanta forskningen.
frs · GS12845 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:845 om näringsverksamhet i kommuner har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att motverka att kommuner bedriver näringsverksamhet som på ett osunt sätt konkurrerar med det privata näringslivet. Kommuner har enligt kommunallagen och andra lagar rätt att under vissa förutsättningar bedriva näringsverksamhet. Det kan vara för att sysselsätta handikappade eller vara åtgärder för att sysselsätta arbetslösa ungdomar. Det kan också vara frågan om åtgärder på turistområdet. Jag är medveten om att det föreligger olika problem då offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Problemen förefaller vara särskilt kännbara för småföretagare som bedriver verksamhet inom de sektorer där offentliga aktörer också agerar. Det är enligt min mening viktigt att offentliga aktörer aktivt arbetar för att minska konfliktytorna i förhållande till privata aktörer genom att göra konsekvensanalyser innan man startar näringsverksamhet. Sådan verksamhet bör bedrivas på så sätt att konkurrensen inte snedvrids för små och nystartade företag i den privata sektorn. Gränsen för vad som kan uppfattas som marknadsstörande är ibland svår att dra och kan även variera . Det är givetvis viktigt med en balans på marknaden som möjliggör för näringslivet att verka och utvecklas på ett sunt sätt. Om det finns kommuner som gör sig skyldiga till överträdelser av de ramar för verksamheten som följer av kommunallagen eller av andra för kommunen kompetensvidgande lagar är detta givetvis inte försvarligt. Jag tycker det är angeläget att vi arbetar vidare på flera olika sätt i denna fråga. Jag kommer under detta år att ha träffar med ett stort antal kommuner om hur dessa kan bidra till ett gott näringslivsklimat och en enklare vardag för företagen. Jag kommer då att ta upp även dessa frågor och beröra vikten av en prioritering av och strategi för dessa frågor.
frs · GS12846 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:846 om handel och tillväxt i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att stödja olika former av ökad handel i . har förvandlats till en av världens snabbaste växande regioner. Handeln har ökat starkt. handel med och de baltiska staterna har tredubblats . Med en export på till dessa närmarknader utgör de tillsammans redan tionde största exportmarknad. För och svenska företag är det en stor fördel att vara en del av detta tillväxtområde. När nu så gott som blivit ett innanhav inom EU, genom och de baltiska staternas medlemskap i , skapas nya förutsättningar för handel, ekonomiskt samarbete och tillväxt. De nya EU-ländernas inträde som medlemmar av den inre marknaden ger utvecklingen i en särskild dynamik. Vi har all anledning att utnyttja denna dynamik för att utveckla samarbete, handel och ekonomisk utveckling i vårt närområde. I detta syfte tog under sitt ordförandeskap för det nordiska regeringssamarbetet initiativ till att utvidga det etablerade nordiska samrådet i inre marknadsfrågor till att omfatta också , , och . Hos svenska små och medelstora företag finns dock fortfarande en stor, outnyttjad exportpotential. Därför genomför regeringen nu en riktad exportsatsning för de mindre företagen. Bland annat förstärks med 2005, en ökning . Det handlar till exempel om ökat stöd i exportprocessen, om särskilda satsningar på branscher där har stark kompetens och om insatser på strategiskt viktiga marknader. En av de identifierade snabbväxande marknaderna är och därför lägger nu ökat fokus på att fler små och medelstora företag ska få snabbare tillgång till denna marknad. En viktig faktor i sammanhanget är de nya medlemsländernas investeringsbehov. Fram avser EU avsätta för investeringar i bland annat miljö och infrastruktur. Regeringens satsning stärker svenska företags möjligheter i dessa länder, och då även möjligheten att delta i EU-finansierade projekt. För att ytterligare ta till vara de nya tillväxtmöjligheterna i har regeringen bestämt sig för att etablera ett Östersjöcentrum på vars främsta mål kommer att bli att underlätta och utveckla kontakter och samarbete med länderna i . Östersjöcentrum ska bidra till ett kraftfullt svenskt agerande för tillväxt och utveckling i regionen. Inom ramen för den Nordliga dimensionen, EU:s gemensamma politik för , som har stöd, kan nämnas det framgångsrika miljöpartnerskapet @ vattenreningsverk och kärnavfall i nordvästra @ och det bildade partnerskapet på hälso- och socialområdet. tar aktiv del i samarbetet inom Östersjöstaternas råd () @ där vi tar över ordförandeskapet . Mycket arbete läggs här ned på att söka undanröja kvarvarande handelshinder både inom EU såväl som mellan EU och exempelvis . Fortsatt tullsamarbete är i det sammanhanget viktigt liksom arbetet med att underlätta varors gränspassage. Dessa och närliggande frågor till exempel att avskaffa korruption, lägga grunden för en pålitlig regional energiförsörjning, utveckla informationssamhället regionalt och förbättra utbildningen i regionen kommer alla att utgöra viktiga bidrag i arbetet med att utveckla .
frs · GS12847 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:847 om redovisning av bidrag till kommunerna har frågat finansminister om han avser att ta initiativ till att statens bidrag till kommunerna ska få en tydligare redovisning och utformning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. skriver i sin decemberrapport att de statliga bidragen till kommunsektorn som andel av BNP har varit ungefär . Vad som inte framgår av rapporten är att har ett flertal förändringar gjorts som påverkar det kommunala skatteunderlaget och som har ökat kommunsektorns skatteinkomster med ca 15 mdkr. Dessa förändringar har reglerats gentemot kommunsektorn. Kommunsektorn har alltså fått ökade skatteinkomster som det generella statsbidraget har minskat. Detta är i själva verket positivt för kommuner och landsting eftersom dessa inkomster fortsättningsvis kommer att öka i takt med skatteunderlaget. Om man enbart ser till utvecklingen av storleken på statsbidragen får man således inte en korrekt bild. Om man korrigerar för dessa förändringar ökar de statliga tillskotten med i storleksordningen av BNP. Dessutom har BNP vuxit snabbare än löne- och prisökningarna i kommunsektorn vilket innebär att till och med en hade inneburit ett visst utrymme för expansion. Enligt beräkningar ökar de generella statsbidragen något snabbare än löner och priser i kommunsektorn. Därutöver kommer de ökade riktade bidrag som har tillskjutits kommuner och landsting för satsningar som görs i de kommunala verksamheterna, till exempel på ökad lärartäthet i skola och förskola, tillgänglighet i vården och kompetensutveckling i äldreomsorgen. Dessa satsningar sker som den kommunala sektorn väntas gå från ett underskott 2004 till ett överskott på ca 5 mdkr 2005 enligt budgetpropositionens beräkningar. När det gäller redovisningen av statsbidragen till kommunerna instämmer jag i att det finns ett behov av en tydligare redovisning. Även finansutskott har uttalat ett önskemål om en förbättrad redovisning. Antal statliga anslag är många och det sker ofta förändringar i vissa bidrag. Det kan röra sig om överföringar mellan anslag, ekonomiska regleringar enligt finansieringsprincipen, satsningar som avslutas, tekniska justeringar etcetera. Ett första steg har tagits i förra årets skrivelse till om utvecklingen i den kommunala sektorn, då en beskrivning av utvecklingen av de största utgiftsområdena redovisades. Avsikten är att denna typ av redovisningar ska utvecklas ytterligare.