ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11899 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:899 av () till statsrådet om kompetensstegen utgår från att av all vård av äldre i hemmet utförs av anhöriga. Man uppskattar att 250000 anhöriga gör väsentliga insatser för att äldre sjuka ska kunna vara kvar i hemmet och att 50000 utför oersättliga insatser. som andelen äldre som får hemtjänst eller plats i särskilt boende minskar, ökar anhörigas och närståendes insatser väsentligt. Att äldrevården rämnar utan anhöriga kan vi läsa i med . Anhörigvårdarens arbete är omfattande och sker ofta i det tysta. startar en flerårig nationell satsning för att stödja kommunernas långsiktiga kvalitets- och kompetensutvecklingsarbete inom vård och omsorg om äldre. Enligt information från och exempel på insatser i Kompetensstegen finns inget om att stödja och underlätta för alla anhörigvårdare att vilja, kunna och orka ta på sig ett krävande omsorgsarbete. Det är enbart anställd personal som räknas in i denna satsning. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att underlätta och stödja anhörigvårdare?
fr · GS11900 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:900 av () till statsrådet om rasism och diskriminering inom äldre- och handikappsomsorgen Äldre människor som inte vill bli vårdade av personer med invandrarbakgrund får ofta som de vill, enligt en rundringning som P3-programmet i har gjort. ringde till 20 ålderdomshem och hemtjänstenheter och frågade om de accepterar sådana önskemål från patienterna. Programmets reportrar uppgav sig vara anhöriga till släktingar som behövde äldreomsorg. svarade att det principiellt inte var något problem. Även inom handikappsomsorgen förekommer det att anhöriga ställer krav på att deras funktionshindrade släktingar över huvud taget inte ska behöva träffa homosexuell personal. Vi måste förhindra att rasistiska och diskriminerande attityder gör det möjligt att välja bort viss personal när man söker bistånd. Där verkar arbetsledare och biståndsbedömare vara en särskilt viktig grupp att nå fram till. Jag ser därför gärna att ministern redogör för hur den uppenbara rasismen och diskrimineringen inom äldre- och handikappsomsorgen ska kunna förhindras. Hur avser ministern att agera för att förhindra rasism och diskriminering inom äldre- och handikappsomsorgen?
fr · GS11901 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:901 av () till finansminister om statens förberedelser för införande av trängselskatt beslutade Regeringsrätten att målet om upphandling av tekniska system för införande av statlig trängselskatt i skulle återförvisas till kammarrätten. Därmed kvarstår osäkerheten om statens @ i detta fall @ förberedelser för trängselskatten håller sig inom lagens råmärken. Införandet av en helt ny statlig skatt på trafiken i leder till mycket betydande investeringskostnader för statens del. Det bör vara självklart att skattebetalarnas medel inte riskeras på ett projekt laglighet har fastställs. I avvaktan på slutlig dom har fallit i det mål som har återförvisats till kammarrätten bör staten därför avblåsa förberedelserna för statlig trängselskatt. Jag vill därför fråga finansministern om han avser att vidta åtgärder för att säkerställa att ytterligare statliga medel inte satsas på införandet av trängselskatt förrän lagligheten i de vidtagna statliga förberedelserna har fastställts.
fr · GS11902 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:902 av () till finansminister om insiderinnehav av värdepapper Artiklar i fäster uppmärksamheten på ett kryphål i lagstiftningen om rapportering av insiderinnehav och insideraffärer. Innehav som ägs av försäkringsbolag, eller andra slags företag, men som kontrolleras av försäkringstagaren (insynspersonen), registreras inte som insiderinnehav. Sådana företagsägda kapitalplaceringar ("direktpension") kan inte heller anmälas som insiderinnehav, även om den som kontrollerar kapitalplaceringen, insynspersonen, så skulle vilja. Personer som omfattas av insiderlagstiftningen undgår sålunda att omfattas av rapporteringsplikten gällande vissa innehav av värdepapper i bolag som han eller hon kontrollerar och har insiderkunskap om. För att minska risken för att insiderlagstiftningen blir ineffektiv genom oregistrerade insideraffärer bör reglerna ändras. Risken för att de facto insiderinnehav inte rapporteras av insiderregistrerade chefspersoner måste minimeras. Reglerna bör rimligen ändras så att de omfattar alla innehav som insynspersonen kontrollerar och får avkastning från. I ljuset av ovanstånde, vad avser finansministern att göra för att ändra reglerna för insiderregistrering av värdepapper i företagsägda kapitalplaceringar?
fr · GS11903 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:903 av () till utbildnings- och kulturminister om barnprojektet vid Skolbarn i utanför fick lyssna på en pornografisk novell om två små flickor som hade oralsex. Det skedde i ett samarbetsprojekt som och har med skolor i , där studenter från använer barn i sina övningar. Texterna upprörde både lärarna och de andra studenterna i gruppen. Det inträffade betraktas visserligen av ledningen för som en engångsföreteelse, men institutets rektor har haft svårt att redogöra för hur det inträffade hade kunnat förhindras. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga ministern: Vad avser kulturministern att göra för att garantera att liknande situationer inte inträffar igen inom med skattemedel bekostade statliga kulturinstitutioner?
fr · GS11904 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:904 av () till statsrådet om tankeförbudsparagrafen i kärntekniklagen beslöt 1987 att i kärntekniklagen införa en bestämmelse (6§) som stadgar att "ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor". Tankeförbudet har sedan det tillkom kritiserats från flera utgångspunkter, och frågan har rests om förbudet inte kan anses vara oförenligt med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning. Lagtext är förvisso inte värderingsfri, men det framstår som märkligt att använda lagtext i syfte att göra politiska markeringar. Därtill har tankeförbudet haft en hämmande effekt på den akademiska friheten. samlade sig över hundra svenska professorer och forskare från landets universitet och högskolor till ett upprop till regeringen om att avskaffa tankeförbudet. Den statliga utredning som senast såg över kärntekniklagen ansåg i sitt betänkande Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95) att tankeförbudet borde slopas. Utredningen konstaterade att paragrafen inte är motiverad av säkerhetsskäl och därför inte hör hemma i en utpräglad säkerhetslag som kärntekniklagen. Jag delar denna slutsats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att verka för ett upphävande av 5 och 6§§ i kärntekniklagen och därmed häva tankeförbudet på kärnenergiområdet?
fr · GS11905 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:905 av () till statsrådet om sekretess mellan skola och socialtjänst När ett barn eller en ung människa kommer i en rörig situation är det viktigt att alla vuxna runt barnet eller ungdomen hjälps åt för att stödja honom eller henne. Något många berättar om är bekymret med de problem sekretessen medför mellan till exempel skolan och . En kontakt med från skolpersonalens sida föranleder inte alltid någon reaktion och det är därmed omöjligt att veta om signaler gått fram och vilket arbete som en sådan signal i så fall lett till. Självklart är det viktigt att värna integriteten hos barnet eller ungdomen men det är också viktigt att olika instanser som skola, sjukvård och socialtjänst samarbetar för att stödja personen. I ett sådant nätverk ska självklart vuxna i familjen och andra sammanhang i möjligaste mån inkluderas. Det är utifrån detta viktigt att se över hur sekretessen kan hanteras så att all kraft kan koncentreras på att hjälpa barnet eller ungdomen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att stärka nätverksarbetet runt barn och ungdomar i kris?
fr · GS11906 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:906 av () till statsrådet om hivtest Enligt smittskyddslagen är det varje individs skyldighet att underkasta sig hivtest om man själv misstänker sig ha blivit smittad. Det har framkommit att människor som frivilligt besökt sjukvården stött på problem av olika anledningar att bli testade. Tydligen fungerar inte sjukvården på alla håll i då man vill bli hivtestad. Det finns all anledning att se över hur det fungerar inom sjukvården. Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder för att underlätta möjligheten att kunna hivtesta sig?
fr · GS11907 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:907 av () till statsrådet om avgiftbelagda aktiviteter i Utbildningen i ska vara avgiftsfri för eleverna. Det stadgas i skollagen. Trots detta visar en undersökning som gjorts av att ungefär en tredjedel av alla kommuner har aktiviteter på skoltid som är avgiftsbelagda. Här är några exempel på vad eleverna på på Killebäckskolan i måste betala: årskurs 6: Tosselilla () 100kr, årskurs 7: (skidor ) 300kr (med egen utrustning, 180kr) årskurs 8: (cykling, biologi, historia och så vidare ) 900kr, (skidor ) 300kr (med egen utrustning, 180kr), årskurs 9: (skidresa ) 2500kr. Enligt lagen får "enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad" förekomma, men i många skolor krävs eleverna regelbundet på extrapengar, till exempel för bussresor, bad- och museibesök eller klass- och studieresor. Enligt Rädda Barnens senaste rapport om barnfattigdomen i lever över en kvarts miljon barn i fattiga familjer. De behöver ingen påminnelse om sina ekonomiska problem. Speciellt inte från skolan, som ska vara avgiftsfri och lika för alla. Med anledning av ovanstående vill jag fråga skolminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av detta?
fr · GS11908 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:908 av () till socialminister om Öresundsintegrationen Danska medborgare som flyttar utomlands förlorar sin rösträtt till . För de över 10000 danskar som flyttat till sedan byggdes får det orimliga konsekvenser. Trots att många av dem arbetar i och betalar skatt i , får de inte rösta i . Det är extra viktigt att få till en lösning eftersom många danskar har tvingats bosätta sig i för att de valt en utländsk partner. De har ingen möjlighet att visa vad de tycker i den frågan. I förhandlingarna mellan och om skatter i har danska staten drivit att pendlarna ska betala skatt i arbetslandet, vilket för det mesta är . Medborgarna betalar således skatt, men har ingen möjlighet att påverka hur skattepengarna ska användas. Detta försvårar den fortsatta integrationen i . När avtalet mellan och ska utvärderas skulle detta kunna föranleda en särskild diskussion. En förändring skulle kunna innebära en snabbare och mer demokratisk utveckling i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga den nordiska samarbetsministern följande: Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att detta inte fortsättningsvis ska utgöra ett hinder för Öresundsintegrationen?
fr · GS11909 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:909 av () till statsrådet om etisk analys och fosterdiagnostik har i ett yttrande uttalat sig om en förenklad form av kromosomanalys av fostervattenprov, så kallad QF-PCR-analys. Den använda metoden för kromosomanalys innebär att man får kunskap om alla förändringar av kromosomerna. Den nya förenklade formerna av kromosomanalys, QF-PCR eller snabb FISH, är avsedd för att hitta avvikelser i fyra av de 23 kromosomparen människan har. Med den nya metoden kan av de kromosomavvikelser som går att finna med en fullständig analys upptäckas. Man skulle alltså med den metoden missa ett antal svårt skadade som man med dagens metod upptäcker. En av fördelarna med den förenklade metoden är dock att analysen går snabbare att utföra och att den är billigare. Enligt bör den förenklade formen av kromosomanalys inte introduceras som metod vid rutinanalyser av kromosomer annat än om det kan ske på ett väl genomtänkt sätt och efter en seriös och allsidig etisk analys. Inom rådet pågår ett sådant arbete kring fosterdiagnostik. Jag har förstått att några landsting har infört den förenklade analysmetoden och att andra är i färd med att ersätta den fullständiga kromosomanalysen med den nya förenklade metoden. Detta trots att någon samlad etisk analys ännu inte gjorts. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att metoden införs innan en samlad etisk analys gjorts?
fr · GS11910 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:910 av () till statsrådet om stöd till stormdrabbade lanthandlare Många i har drabbats hårt av orkanen . Till de drabbade hör de små butikerna på landsbygden då elavbrotten orsakat stora ekonomiska skador. Färskvaror och frysvaror för stora värden har fått kasseras. På flera platser har butikerna fått stängas eftersom de inte har haft el eller kunnat erbjuda varor. Detta har inneburit att kunderna fått åka till andra platser och kanske fått nya köpvanor. Det är nu angeläget att butikerna får statligt stöd så att de kan återgå till sin normala verksamhet för att servicen för de boende på landsbygden ska kunna bibehållas. Landsbygdshandeln är en viktig faktor för att "hela ska leva". Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stödja de lanthandlare som drabbats av stormen?
fr · GS11911 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:911 av () till justitieminister om besvarande av e-post Tidningen testade elva nordvästskånska kommuners förmåga att besvara e-post. Resultatet blev nedslående då närmare var tredje fråga aldrig fick något svar. I förvaltningslagen som alla myndigheter har att rätta sig efter står att myndigheter ska svara på de frågor som rör myndigheternas verksamhetsområde och att de ska göra detta . Det är inte bara kommunerna som låter svaren dröja eller utebli. När tidningen sökte Statskontoret, den myndighet som bland annat har till uppgift att förmå kommunerna att bli bättre på service via Internet, så tog det innan frågan om "hur man skall behöva vänta på svar från myndigheter" besvarades. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att e-post ska besvaras enligt förvaltningslagens intentioner?
fr · GS11912 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:912 av () till justitieminister om de nya passen kommer pass att utfärdas i sin helhet av polisen. Det innebär att polisen får ansvar för att fotografera personerna som ansöker om pass. Den utrustning som ska användas är dyrbar och kommer att finnas bara på en del polisstationer. Detta innebär att det kommer att bli glest mellan de stationer som ska utfärda passen. För medborgare som bor i glesbygd kommer det att innebära att de får åka långt för att kunna ansöka om pass. Det kommer att innebära ett merarbete för polisen, ett arbete som de inte får mer resurser till. Polisen är väl snarare i behov av att få en avlastning i sitt arbetet och inte åläggas ännu mer uppgifter. Det kommer också att slå hårt mot fotohandlare och fotoateljéer som köpt in dyr utrustning för verksamheten. När polisen ska överta ansvaret för fotograferingen så innebär det att de konkurrerar med fotohandlare och ateljéer. Dessa har specialkompetens för att ta passfoton som kunderna är nöjda med och polisen lär knappast hinna ta sig den tid som behövs för att tillfredsställa kunden på grund av den höga arbetsbelastning som de redan har. Jag anser att det är fel att statligt anställda ska konkurrera med privata näringsidkare och att de som bor i glesbygd ska få extra långt att åka för att kunna ansöka om pass. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att utfärdandet av de nya passen inte ska leda till att den privata fotobranchen konkurreras ut och försämra för glesbygdsbor att skaffa pass?
fr · GS11913 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:913 av () till näringsminister om vägtransportkostnader och skogsnäringen Förslaget till ökad skattebelastning på transportsektorn som tagits fram av är oroväckande negativ för skogsnäringen i norra . har Skogforsk presenterat mera preciserade beräkningar på konsekvenserna för skogsnäringen. Det är oroande för skogsnäringens, och framtida konkurrenskraft och överlevnadsförmåga. Förslagen ökar överlag vägtransportkostnaderna med en tredjedel. För den svenska skogsnäringen ökar kostnaderna med ca genom den höjda diesel- och kilometerbeskattningen. I inland med långa avstånd utraderas i stort skogsvärdena och den begränsade skogförädlande industrin i inlandet kan inte längre nå lönsamhet. Det sjunkande rotnettot kommer också att motverka långsiktiga produktionsstimulerande åtgärder som skogsföryngring, röjning, gallring och gödsling. Ca6 000 årsarbeten riskerar att försvinna och skogsindustrins exportvärde kan minska med . Svensk skogsindustri har redan stora problem att konkurrera på världsmarknaden med sjunkande dollarvärden för prissättningen. Kraftiga inhemska kostnadsstegringar är på både kort och lång sikt förödande för skogsindustrins möjligheter att behålla sin position som främsta intjänare av nettoexportvärden. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att skogsnäringen i norra inte ska belastas med alltför höga vägtranssportkostnader och därmed påverka konkurrenskraften negativt?
fr · GS11914 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:914 av () till statsminister om landstingen och en statligt finansierad sjukvård I en debattartikel i () uttalade sig ordförande , s, om att avskaffa landstingen och ersätta dem med ett fåtal stora regioner. Sjukvårds- och äldreomsorgsminister håller med i en intervju (TT ) om att det skulle vara bra att ersätta landstingen med regioner: "Jag tycker det är bra att han startar den diskussionen. Jag tror att vi behöver större enheter än de nuvarande landstingen för att hantera både den högspecialiserade sjukvården och den enorma utvecklingskraft som finns inom sjukvården." säger också kommunminister i en intervju i Dagens Samhälle () att han är enig med om landstingens avvecklande och i regionfrågan; men han tillägger också att han inte vill att sjukvården ska vara statlig. ordförande får stöd för sina idéer också av statsminister @ fast bara för förslaget om att avskaffa landstingen. vill nämligen gå ett steg längre och menar att vi bara borde ha två nivåer: kommunerna och staten. "Jag har inget emot att lägga ned landstingen. Men jag är inte säker på att vi ska ha regioner i stället. Det kan vara så att vi klarar oss med två nivåer", säger statsministern (). Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsministern: På vilket sätt kommer statsministern att verka för att landstingen ska avvecklas och sjukvården få en statlig finansiering?
fr · GS11915 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:915 av () till utbildnings- och kulturminister om utbildning av barnomsorgspersonal Fetma är på väg att etablera sig i som dagens stora folksjukdom. Det är klarlagt att följdsjukdomar som diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar och sjukdomar i rygg och ben är starkt korrelerade till fetma. Fetma grundläggs ofta i barnåren. De allra flesta barn tillbringar stor del av sin vakna tid inom barnomsorgen. Där grundläggs då en vana och ovana när det gäller mat och måltiden. I allmänhet är maten noggrant planerad för ett adekvat näringsbehov, men maten spelar ingen roll så länge den ligger kvar på tallriken. I den processen skulle personalens kunskaper om mat spela en stor roll. Dessvärre visar det sig att barnskötare och förskollärare inte får någon utbildning på detta område under sin utbildning på lärarhögskolorna. Deras möjligheter att påverka barnen till riktiga matvanor är därför starkt begränsade. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att barnomsorgspersonalen ska få ökade kunskaper för att påverka barn till sunda matvanor?
fr · GS11916 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:916 av () till justitieminister om polissituationen i Rubrik i medierna: "Ingen polis i tjänst vid rånet. Rånarna fick stort försprång". Den här rubriken skulle säkert kunna gälla på många platser. Den här gången @ och det jag syftar på @ handlar det om ett rån i . Kommunerna har skrivit till länspolismästaren i . Denne svarar nu: "Det går inte att ha en polispatrull dygnet runt i . Det finns helt enkelt för få poliser till detta". Jag har ett flertal gånger tagit upp brister inom polisen och att antalet poliser är otillräckligt. Gång på gång får jag till svar att "antalet har aldrig varit så stort som ". Men det tycks inte hjälpa. Avser statsrådet att agera på ett sätt som gör att flera poliser finns tillgängliga också här i ?
fr · GS11917 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:917 av () till finansminister om skatt på biogasbilar I finns landets främsta biogasproduktion och ca 700 biogasfordonsägare, ett antal som stadigt växer. Den så kallade gröna skatteväxlingen visar sig nu betyda över 300kr i höjd fordonsskatt för en biogasbil, det vill säga samma höjning som bensindrivna bilar. Alltså drabbas biogasfordonsägarna av högre fordonskatt trots att man investerat 30000@40000kr extra för att gynna miljön. Personbilar som kan drivas med biogas är av så kallad bifuel-typ, vilket innebär att de kan köras på biogas eller bensin. Myndigheterna likställer därför biogasbilar med bensinbilar. Men vem skulle komma på idén att betala 40000kr extra för en biogasbil och sedan köra den på reservtankens bensin? Speciellt då gas är billigare än bensin. En inställning där bästa bränslet är utgångspunkten skulle leda till en tydlighet i statsmaktens inriktning för en hållbar framtid. långsiktiga spelregler fram är ett bra exempel att ta lärdom av. En rättvis värdering av bränslets fördelar också i fordonsskatten vore bra ur ett trygghets- och långsiktighetsperspektiv. Detta skulle också vara bra för att tydliggöra den miljömässiga skillnaden mellan de olika alternativen, där biogas rimligen bör ligga i täten. Därför vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att neutralisera fordonsskattehöjningen för ett biogasdrivet fordon?
fr · GS11918 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:918 av () till socialminister om fusket inom bidragssystemet En underliggande fråga i den serie program som sänder för tillfället är "hur utbrett är fusket inom bidragssystemen egentligen @ vad kostar det? Handlar det om miljoner eller miljarder?". Att frågan är berättigad visas bland annat av att exempel från andra länder och stickprovskontroller i ger skäl för en oro att stora summor försvinner i fusk och bedrägeri. I uppskattar att fuskas bort. Med svenska förhållanden skulle det motsvara ca givet att betalar ut ca totalt, varav hälften går till pensionsutbetalningar vilka anses svårare att fuska med. I arbetar 5000 personer med att avslöja fusket, i arbetar 49 personer med samma sak. En annan faktor som ger upphov till oro är vad människor svarar när de får frågor om bidragsfusk. I en färsk undersökning från visas att var femte svensk personligen känner någon som har fuskat med bidragssystemet. I absoluta tal innebär det drygt en miljon personer i åldersgruppen . Ett annat resultat av Temoundersökningen är att en stor andel väljare @ åtta av tio @ vill ha hårdare straff om man fuskar med bidragen. Ännu fler @ nio av tio @ anser att myndigheterna bättre borde kontrollera fusket. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att klarlägga regeringens bedömning av hur omfattande bidragsfusk och överutnyttjande är @ handlar det om miljoner eller miljarder?