frs · GS121217 · 2005-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1217 om svenska studenters möjlighet att studera utomlands har frågat utbildningsminister vad han avser att göra för att se över studiemedelsreglerna och deras påverkan på möjligheterna för svenska studenter att studera utomlands. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag understryka att det nya studiemedelssystemet, som infördes , i en internationell jämförelse är ytterst generöst och ger de allra flesta goda förutsättningar att bedriva studier. Detta gäller särskilt för dem som väljer att förlägga hela eller delar av sin utbildning utanför . Få, om ens några länder utanför erbjuder möjligheten att studera utomlands med studiestöd. Den statistik som aktualiseras i frågan avser antalet studiemedelstagare utomlands. Därutöver tillkommer studerande som finansierar sina utlandsstudier på annat sätt, till exempel genom stipendier. I samband med studiemedelsreformen gjordes inte några större förändringar av reglerna för studiemedel för studier utomlands. , , har på uppdrag av regeringen gjort en uppföljning av reformen och lämnade en rapport . Av rapporten och statistik från framgår att antalet utlandsstuderande med studiemedel ökade kraftigt fram till /2000 och låg därefter på en relativt oförändrad nivå /03. En minskning har sedan skett. Vi kan således inte se något entydigt samband mellan antalet utlandsstuderande och studiestödsreformen. Att kunna använda svenskt studiestöd för studier utomlands är ett sätt att stimulera till mobilitet, men väl så viktigt är att utlandsstudierna kan tillgodoräknas i en svensk utbildning. Därför är detta ett av de områden som prioriteras i regeringens fortsatta arbete och som måste prioriteras i lärosätenas samarbete med universitet och högskolor i andra länder. Lärosätenas eget arbete för att öka internationaliseringen är viktigt för att stimulera till studier utomlands. I granskning av internationaliseringen av högskolan nämns sammanhållna strategier och informationsarbetet som viktiga frågor för lärosätena att arbeta vidare med. Inom EU har utbildningsministrarna enats om vissa mål, och ett sådant är att öka mobiliteten för studenter. Alla länder ska arbeta för att dels ta bort de formella hinder som kan finnas för mobilitet, dels stimulera erkännandet av utländsk utbildning. Kommissionen har presenterat ett förslag som innebär att dagens olika utbildningsprogram, @ , med flera @ ersätts med ett nytt sammanhållet program . Förhandlingar pågår i rådet men klart är dock att det nya programmet har en högre ambitionsnivå än de nuvarande, bland annat vad gäller studentutbyte. Vi ska dra nytta av detta för att öka mobiliteten, inte bara inom det nya utbildningsprogrammet utan även generellt. Åtgärder för att undanröja hinder för mobilitet och främja erkännande av utbildning är också centrala delar i den så kallade Bolognaprocessen för högre utbildning. deltar aktivt i denna process som består av 40 europeiska länder. Min bedömning är att generösa studiemedelssystem med möjligheter för svenska studenter att förlägga hela eller delar av utbildningen utomlands bidragit till att studerandevolymerna för utlandsstuderande alltjämt är på en förhållandevis hög nivå. Jag bedömer således att det inte finns något behov av en översyn.