ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111768 · 2005-06-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:1768 av () till socialminister om skydd för barn som utsatts för sexuella övergrepp har vi i medierna kunnat läsa om en far som sålt sin tioåriga dotter som prostituerad. Fadern har även medgivit att han själv förgripit sig sexuellt på sin dotter sedan hon var . Den pedofilåtalade pappan har även erkänt att han innehaft barnpornografi. har fem män åtalats för pedofilbrott, varav pappan är huvudmannen i målet. Enligt uppgifter ska pappan ha sålt sin dotter för sexuella tjänster till andra män. Vad som hitintills framkommit finns det ingen insikt hos den åtalade pappan att hans övergrepp skulle vara något brott mot den tioåriga dottern. Den åtalade fadern har ytterligare tre barn. Med anledning av faderns övergrepp och faderns totala avsaknad av omsorg om sitt barn undrar jag om socialministern anser att den förälder eller de föräldrar som begår dessa brott är lämpliga att vara vårdnadshavare. Jag vill därför ställa följande fråga. Avser socialministern att vidta några åtgärder för att skärpa reglerna för vårdnad, umgänge och boende för barn som har utsatts för sexuella övergrepp genom en förälders medverkan?
fr · GS111769 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1769 av () till justitieminister om skydd av uppfinningar har gjort en undersökning där 500 småföretagare fått svara på frågor om uppfinningar och patent. Undersökningen visar att de innovativa småföretagarna tycker att det är svårt att skydda sina uppfinningar och att endast var femte företagare som sökt patent tycker att det har gett de fördelar som de förväntat sig. Vidare uppger småföretagarna att de inte har tid att sätta sig in i det snåriga regelverk som har med patent- och varumärkesskydd att göra. Sex av tio patentsökande anser även att kostnaderna för att försvara patent måste sänkas och hälften anser att det måste gå fortare att få en tvist prövad. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka skyddet av uppfinningar?
fr · GS111770 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1770 av () till justitieminister om nedläggning av polisstationer på småländska höglandet Åren 1994@2004 har över 100 polisstationer lagts ned runtom i landet, enligt uppgift från (dnr 2005:18). har nedläggningsvågen nått småländska höglandet. Planer som diskuteras inom i går ut på att polisstationerna i , och ska läggas ned. "Det här blir dödsstöten för dessa kommuner", säger polisinspektör till Smålands-Tidningen (SmT ). Följden av den indragningen riskerar att bli minskad effektivitet i polisens arbete; att polisen är synlig och finns nära till hands är naturligtvis viktigt för förmågan att bekämpa brott. Människors känsla av otrygghet inför kriminaliteten ökar. Alltfler upplever sig övergivna och svikna av rättssamhället. Det finns skäl att känna stor oro för utvecklingen. Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder som han avser att vidta i syfte att stärka polisens resurser så att den våg av nedläggning av polisstationer som drar över landet, däribland småländska höglandet, kan hejdas.
fr · GS111771 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1771 av () till justitieminister om grovt sexköp Människohandel för sexuella ändamål är vår tids slavhandel och utgör , med narkotika- och vapenhandel, en mycket lönsam verksamhet för den organiserade brottsligheten. Risken för upptäckt är låg, vinsten hög. är inget undantag när det gäller människohandel. De flesta länder är överens om att orsakerna till människohandeln är många, främst att offren kommer från fattiga länder. Men det talas inte lika kraftfullt om det avgörande problemet med människohandel @ själva efterfrågan. Åtgärder måste ske mot den som köper sex. Vi kan inte vara överens om att människohandel för sexuella ändamål är oacceptabelt men sedan se mellan fingrarna när det gäller prostitution. I trädde lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster i kraft . Den som betalar för en tillfällig sexuell förbindelse döms @ om inte gärningen är belagd med straff enligt @ för köp av sexuella tjänster till böter eller fängelse . Praxis av lagen visar dock att domstolarna använder den nedre delen av straffskalan och utdömer dagsböter. Men om vi verkligen menar allvar i kampen mot sexslavhandel och prostitution räcker det inte att luta sig tillbaka och hänvisa till att vi är det enda land som har en sexköpslag. Vi måste också se till att den används och att påföljderna markerar allvaret i att utnyttja en annan människa. En av de åtgärder som kan behövas är att införa brottsrubriceringen grovt köp av sexuella tjänster. Avser justitieministern att arbeta för att ändra lagen om förbud mot sexuella tjänster genom att införa rubriceringen grovt sexköp?
fr · GS111772 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1772 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i i i den av ockuperade delen av slog marockanska styrkor ned en fredlig demonstration anordnad av västsaharier som krävde självständighet åt . Det våld som utövades av de marockanska styrkorna ledde till att många människor skadades. Det förkom även omfattande arresteringar av demonstranter och andra. Efter detta har oroligheterna fortsatt i flera västsahariska samhällen och i själva . Demonstrationerna har av de marockanska myndigheterna mötts med tårgas, omfattande våld, arresteringar, ockupationer av hus och andra försök att kränka den västsahariska befolkningens rätt att uttrycka sina åsikter genom demonstrationer och på annat sätt. Det marockanska agerandet förvärrar läget i området och försvårar en fredlig lösning av frågan om avkolonialisering. De internationella reaktionerna på de marockanska övergreppen på mänskliga fri- och rättigheter har varit förvånande få. Vilka åtgärder avser utrikesminister att vidta med anledning av de pågående marockanska kränkningarna av mänskliga fri- och rättigheter i de ockuperade delarna av ?
fr · GS111773 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1773 av () till näringsminister om kärnkraftsavvecklingen är starkt beroende av tillverkningsindustrin för tillväxt och utveckling. förmåga att konkurrera på en internationell marknad har länge varit nära kopplad till tillgången på billig elkraft, där priserna präglas av stabilitet och förutsägbarhet. Regeringens energipolitik har inneburit att har ett importöverskott av el som ofta har producerats på ett både dyrare och miljömässigt sämre sätt. understryks det ytterligare genom stängningen av Barsebäck2 som sker . Den politik som regeringen driver på energiområdet skapar en stor osäkerhet om den svenska elproduktionen och de svenska elpriserna . Det kan leda till att investeringar flyttar utomlands till länder med stabilare förutsättningar. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att kärnkraftsavvecklingen inte ska innebära förlorade arbetstillfällen i den redan hårt konkurrensutsatta energiintensiva basindustrin?
fr · GS111774 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1774 av () till finansminister om förtidspensionering infördes som huvudregel att långtidssjukskrivna ska förtidspensioneras med sjuk- eller aktivitetsersättning sjukskrivning. I propositionen som ligger till grund för riksdagsbeslutet anförde föredragande statsråd att följden av att fler försäkrade snabbare får sjuk- eller aktivitetsersättning sammantaget blir en utgiftsminskning för staten. Sedan detta beslut fattades av har förtidspensioneringarna ökat i snabb takt. Från att ca 40000 personer förtidspensionerades har siffran stigit till att ca 70000 personer förtidspensioneras med sjuk- eller aktivitetsersättning . Antalet förtidspensionerade har stigit till ca 550000 personer. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern om han gör bedömningen att ovanstående beslut verkligen har lett till en utgiftsminskning för staten.
fr · GS111775 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1775 av () till finansminister om elskatt i norra har skattesatsen på el varit lägre för förbrukare i norra . Enligt EU:s energiskattedirektiv är det inte tillåtet med en sådan regional differentiering. För industrin har reglerna inneburit en nollbeskattning av el vilket EU bedömt vara otillåtet. Nollbeskattningen av el i Norrlandslänen kommer därför att försvinna. har hushålls- och servicesektorn haft lägre elskattesats. Även detta har påtalats från EU att stå i strid med gällande normer. har dock begärt undantag från direktivet vilket har godkänts av rådet. Tillståndet är dock tidsbestämt och löper ut vid utgången av . Min fråga till finansministern är: Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att ska kunna behålla den regionala differentieringen av skattesatsen för hushållsel?
fr · GS111776 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1776 av () till finansminister om avdrag för sponsring Undertecknad debatterade själv i kammaren skatteutskottets betänkande SkU6 Avdrag för s.k. sponsring. föreslog skatteutskottet enhälligt att skulle tillkännage för regeringen att en prövning borde göras av reglerna kring den skattemässiga behandlingen av utgifter i samband med sponsring. Det har visat sig att om företag sponsrar idrott och sport så får de normalt dra av för kostnaden. Om företaget däremot väljer att sponsra kultur (symfoniorkestrar) så har det i verkligheten visat sig att avdragsrätten ofta uteblir helt eller delvis. I handlingen SkU6 framgår det att regeringen har inhämtat att avser att se över rekommendationerna på området. Vidare står det att "regeringen å sin sida avser att följa hur utvecklingen på området fortskrider". fick undertecknad reda på att osäkerheten är lika stor vad det gäller rätten till avdrag för sponsring av kultur. Har verkligen sett över rekommendationerna på området? Min fråga till finansministern blir därför: Vad har finansministern fått fram för fakta i ärendet efter det att man har följt upp utvecklingen på området?
fr · GS111777 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1777 av () till samhällsbyggnadsminister om elbolagens prissättning Ett av de stora problemen i det svenska energisystemet är att elsystemet måste dimensioneras efter topparna i effektförbrukning. Ju högre effekttoppar, desto dyrare system. På grund av den stora användningen av el för uppvärmning i har vi effekttoppar under kalla vinter vardagar, när både hushållsuppvärmning och industri är i gång. En viktig del av omställningen av elsystemet är att minska effekttoppar. Ett sätt att göra det är att utjämna förbrukningen. Rörliga taxor som är högre när effektanvändningen är hög ger incitament till beteende som utjämnar förbrukningen och minskar effekttoppar. Trots detta går utvecklingen mot minskade skillnader mellan till exempel natt- och dagtariffer. Konsumenten kan inte göra något åt detta, om det är nätbolaget @ som kontrollerar mätningen @ som slopar nattariffen och inte erbjuder nödvändig information om förbrukningen till en alternativ elleverantör. Mot denna bakgrund vill jag fråga samhällsbyggnadsminister : Vad avser ministern att göra för att minska effekttoppar och motverka ändringar i elbolagens prissättning som motarbetar denna minskning?
fr · GS111778 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1778 av () till samhällsbyggnadsminister om energibesparing I de kommuner där särskilda satsningar på energibesparing har gjorts har det visat sig att besparingsmöjligheterna är mycket stora. I vissa kommuner har besparingar på åstadkommits, men det finns också exempel på besparingar upp mot . Från Energimyndigheten pekas på möjligheter till energibesparingar i på med dagens elpriser. I företagen görs investeringar i energibesparande syfte i stor omfattning. Däremot sker inte särskilt mycket i våra kommuner. Kommunernas energikostnader uppgår till av den totala budgeten. På goda grunder kan antas att den andelen kommer att öka kraftigt under flera kommande år. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att påskynda arbetet med energibesparing i den offentliga sektorn?
fr · GS111779 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1779 av Cedilia () till jordbruksminister om svenska äggproducenters konkurrenskraft Svenska äggproducenter lever under hårda konkurrensvillkor som tyvärr inte är konkurrensneutrala till omgivande länder. Statsstöd, lägre kostnader och investeringsstöd är inte ovanliga i konkurrentländerna. Till detta kommer att var först med att besluta om att ställa om inhysningssystemen och det kostar att vara föregångare. EU har för avsikt att ställa om så att konkurrensen för svenska producenter blir mer på lika villkor, men redan nu börjar flera medlemsländer att förhala omställningsprocessen. EU hade inriktat sig , men detta sköts , men talar vissa medlemsländer om att förhala ända . För svenska producenter är det viktigt att veta vilken inriktning har till omställningen i EU. Frågan är om är berett att verka för svenska producenters ökade konkurrenskraft. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att stärka den svenska äggnäringens konkurrenskraft?
fr · GS111780 · 2005-06-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:1780 av () till försvarsminister om krisberedskapen i kommunerna skriver i sin årsrapport bland annat att kommunerna övar för lite och är dåligt förberedda på att klara allvarliga krissituationer. Antalet övningar, 521, är enligt myndigheten endast en tredjedel av vad som är behovet. Bristerna i beredskapen avser flera olika områden såsom elförsörjning, IT och telekommunikation, hantering av kemiska ämnen och hantering av katastrofer. Till detta kommer att uttalat att det ansvar som åvilar den lokala räddningstjänsten vid till exempel en olycka vid transport av farligt gods har kommunerna svårt att leva upp till. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra den lokala krisberedskapen?
fr · GS111781 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1781 av () till statsrådet om och de statliga jobben De statliga jobben är ojämnt fördelade över landet, enligt en undersökning från . Av drygt 204000 statligt anställda i landet arbetar var tredje i . Därefter kommer och med 12 respektive av jobben. ligger långt ned på listan, med av befolkningen i statlig anställning. växer mest av alla län och är befolkningsmässigt sjunde största län. Ändå blir länet ofta förbisett både när det gäller regionala utvecklingsmedel och placering av statliga verk och myndigheter. sker en utflyttning av myndigheter från , och borde finnas med i den planeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser stadsrådet att vidta för att komma till rätta med den ojämlika fördelningen av statliga arbeten i landet?
fr · GS111782 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1782 av () till statsrådet om läns flygplats Bland både näringsliv och offentliga aktörer i län finns en stark oro för att regeringen i samband med den transportpolitiska propositionen kan komma att vilja förändra stödet till de regionala flygplatserna. I det förslag om indraget eller kraftigt minskat stöd till vissa flygplatser som diskuterats bortses från den roll som dessa spelar för det regionala näringslivet. län har exportberoende industri med många internationella kontakter. Företag som har etablerats i bland annat beroende på regionens goda läge. Detta riskeras om flygtrafiken äventyras. satsning på måltid och upplevelser är beroende av en väl fungerande flygtrafik. För länet har flygtrafiken på , som prioriteras i det förslag som diskuteras, begränsad omfattning, medan det är avgörande för näringslivet att direktförbindelserna till kan bibehållas och utvecklas. För , som är landets fjärde fraktflygplats, hänger person- och godstransporter ihop. Dras det statliga stödet in försämras förutsättningarna för både person- och godstrafik. En fortsatt satsning på för frakt minskar också belastningen av gods på väg mot och bidrar därför till minskad miljöbelastning. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att pröva förutsättningarna för ett fortsatt stöd till i samband med förberedelserna för den transportpolitiska propositionen.
fr · GS111783 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1783 av () till statsrådet om naturreservatet och Natura2000 naturreservat och tillika Natura2000-område är hotat av exploateringsintressen. Projektet toppar avser att genomföra en omfattande utbyggnad av liftar och nedfarter till stora delar inom naturreservatet. Man har anlitat en konsult med vars hjälp man har funnit en form för att köra över alla lokala och regionala instanser för att direkt hos regeringen kunna framlägga projektet som ett renodlat näringslivsprojekt. Avsikten är att på det viset få regeringen att helt bortse från intrånget i naturvårdsintresset. Naturvärdena är av riksintresse, därutöver berörs rennäringen i området. Att fylla ett naturreservat med liftar och kommersiell verksamhet kan inte vara förenligt med reservatets krav på skydd av de unika värdena. Storskalig exploatering sätter spår på många sätt. Slitage och nedskräpning är bara två exempel på detta. Estetiska argument har även förts fram som en störning av den orörda miljön. Det är ett omfattande arbete som bedrivs av näringslivsintressen i kommun, resurser som kanske skulle kunna användas bättre om regeringen tydligt markerade att riksintresset inte är förhandlingsbart. Det har tyvärr hänt förr och vi är många som är starkt oroade. Avser ministern att verka för att naturreservatet och Natura2000-området inte exploateras med fasta installationer för storskalig kommersiell turism?
fr · GS111784 · 2005-06-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:1784 av () till statsrådet om skatt på sopförbränning Avfallspolitikens främsta uppgift måste anses vara att utforma styrmedel som leder till en minimering av mängden avfall. Det avfall som i alla fall uppstår ska i första hand återanvändas och i andra hand återvinnas. En förutsättning för att kunna ta hand om det avfall som uppstår är att avfallet sorteras. Inom EU finns riktlinjer som delar upp avfallet med avseende på miljö- och hälsofarlighet, på möjlighet att återanvända och återvinna, lämplighet att röta eller kompostera och på avfall som inte går att återvinna men kan användas som bränsle. Ett av de styrmedel förfogar över är skatt eller avgift. Vid deponering av avfall måste numera avgift erläggas, dock inte vid förbränning. har föreslagit att även sopförbränning beläggs med en skatt eller avgift. Avser statsrådet att framlägga förslag om införande av skatt eller avgift på sopförbränning?
fr · GS111785 · 2005-06-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1785 av () till vice statsminister om användningen av EU-medel bedriver kommun en kampanj i kommun, särskilt , som syftar till att locka familjer att flytta från till . Direktutskick har nått alla hushåll i kommun. Den metod som används är att locka med att man kan byta lång restid mot mer fritid, mot fiskekort, nära till hage med häst, att kunna bo utan att behöva låna pengar och att kunna pendla utan trängsel. Detta är säkert korrekt vad gäller , som ostridigt lider under svåra migrationsproblem för vilket statligt stöd behövs. Ånges kampanj, som enligt kommunalrådet (ST ) "går att tillämpa på andra geografiska områden i landet om den blir lyckad", kostar omkring 300000 och bekostas av dels skattemedel från , dels av skattepengar via i . Jag vill fråga: Är ministern beredd att vidta några åtgärder med anledning av det anförda?
fr · GS111786 · 2005-06-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1786 av () till justitieminister om ansvaret för följderna av förbud mot blyammunition Det förestående förbudet mot användning av ammunition laddad med hagel eller kulor av bly får effekter som berör vapenlagstiftningen. Förbudet mot blyhagel för jakt träder i kraft . Stålhagel är det enda reella alternativet till bly. Stålhagel måste vara betydligt större än blyhagel för att få godtagbar verkan på vilt. Endast ett litet antal hagelvapen är lämpade för skjutning med grova stålhagel. För kulvapen innebär blyförbudet att ett stort antal vapen, tillåtna för jakt på villebråd av klass1 och klass2, från inte kan användas till vad de är avsedda för. Detta berör ca 140000 studsare enbart i kaliber 6,5x55. Stora mängder vapen måste då nyanskaffas. Blyförbudet får effekten att ett stort antal kul- och hagelvapen blir olämpliga eller förbjudna att använda. Principiellt borde då vapentillstånden på dessa vapen återkallas. Det faller också på regeringens ansvar att antalet vapen kommer att öka. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att det avsätts medel för inlösen av de vapen som det på grund av det planerade förbudet blir aktuellt att återkalla licensen för?
fr · GS111787 · 2005-06-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1787 av () till justitieminister om blockering av barnpornografi på nätet Dokumenterade sexuella övergrepp på barn sprids med lavinartad hastighet över Internet. Det finns beräkningar som anger att handeln med barnpornografiskt material ökat dramatiskt och rör sig om ca , och det beräknas finnas pornografiska bilder på ca 120000 barn på nätet. är det förbud mot innehav av barnpornografi i , men tillåtet att titta på barnpornografi på Internet. Att ladda ned bilderna och spara dem på hårddisk är däremot kriminaliserat. har det varit mycket svårt att med nuvarande svensk lagstiftning stoppa barnpornografibilder som visas över Internet. I några länder har man vidtagit åtgärder i syfte att blockera webbsajter med barnpornografi, exempelvis i har landet största bredbandsbolag installerat ett filtreringsprogram som heter Cleanfeed. Programmet blockerar webbsajter med barnpornografi. I har teleoperatörerna ett barnporrfilter som innebär att den som kommer in på en sida med barnporr får en stoppskylt över hela skärmen med en uppmaning att anmäla barnporr till polisen. Filtret bygger på uppgifter från polisen och ett dylikt filter kan installeras med befintliga tekniska lösningar. I görs även försök av enskilda operatörer för att spärra tillgången till webbsajter med barnpornografi. Nya tekniska lösningar presenteras återkommande för att blockera spridningen av barnpornografi men det krävs även ändringar i lagstiftningen som reglerar de elektroniska nätverken och elektronisk handel. Vilka lagstiftningsåtgärder avser justitieministern att vidta i kampen för att stoppa barnpornografi över Internet?
fr · GS111788 · 2005-06-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:1788 av () till finansminister om diskriminering av golfsporten i skattehänseende När det handlar om friskvårdsstöd till anställda är dagens begränsningar godtyckliga. Det handlar om ett förlegat regelverk som inte är anpassat till dagens samhälle. Det är möjligt för en arbetsgivare att bidra till personalens styrketräning, fotboll, innebandy, massage och badminton etcetera. Landets näst största sport, golf, med mer än 600000 svenskar som spelar är däremot inte godkänd. Alltifrån hård fysisk träning till avslappningsövningar faller alltså under sådan friskvård som kan subventioneras skattefritt. Men aktiviteter som bland annat golf faller utanför definition av motion och friskvård trots deras erkänt goda effekter för kropp och hälsa. Golfsporten borde jämställas med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade och kan subventioneras av arbetsgivare. Att golf inte kan vara skattebefriad friskvård är dåligt motiverat i lagtexten. Det enda som finns föreskrivet i lagstiftningen är att "exklusiva sporter" utan fysisk ansträngning som kräver dyrbara anläggningar, redskap och kringutrustning inte ska omfattas av skattefriheten. Inget av detta gäller för golfen, där olika grupper som unga, äldre och rörelsehindrade erbjuds både fysisk aktivitet och en avslappnande naturupplevelse. När det gäller golf är det dessutom inte utrustningen som ska räknas till personalvårdsförmånen utan möjligheten till banavgift, greenfee, som ska subventioneras, precis som hyran för en tennisplan eller squashhall, eller avgiften på ett gym. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att golfsporten som motion och friskvård inte ska diskrimineras jämfört med andra skattebefriade motions- och friskvårdsförmåner?