ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12864 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:863 och 864 om tingsrätt har med hänvisning till tidigare ställda frågor om frågat när jag avser att tillsätta en utredning om rättsväsendets organisation i . har frågat om jag avser att verka för att återuppbyggs och för att får finnas kvar. Reformeringen av tingsrättsorganisationen har , med stöd, skett stegvis region för region. Arbetet initieras normalt genom att påbörjar en utredning av tingsrättsorganisationen i den aktuella regionen. När utredningen har remissbehandlats av verket ges den in till för fortsatt beredning. För del har jag emellertid aviserat att de stora geografiska avstånden kan kräva ett särskilt utredningsförfarande. Frågan om hur tingsrättsorganisationen i bör utredas bereds inom . I fråga om har jag tidigare uttalat att det även bör finnas någon form av dömande verksamhet där. När det gäller lokaler för tingsrätten har lämnat uppgift om att denna fråga tills vidare har kunnat lösas på ett för verksamheten tillfredsställande sätt. Den eventuella uppbyggnaden av det gamla tingshuset är närmast en fråga för och hyresvärden.
frs · GS12865 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:836 om fördelning av ekonomisk ersättning till jägareförbunden, 854 om god viltvård, 865 om och 879 om medelstilldelning för har frågat mig vilka överväganden jag gjort till grund för beslutet att fördela ekonomisk ersättning till per halvår i stället för helårsvis som är den normala metoden att fördela resurser. har frågat mig vad jag avser att göra för att ge möjlighet att utföra den av landets jägare finansierade viltvården, vilket är en förutsättning för att ett förtroende ska kunna finnas inom viltvårdssektorn . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få ett klart besked om verksamhetens framtid före sitt styrelsemöte . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga framtiden för . Bakgrunden till frågorna är regeringens beslut att anvisa ur viltvårdsfonden för Svenska Jägareförbundets arbete med det så kallade allmänna uppdraget för tiden januari@juni 2005. har ett allmänt uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i . För detta ändamål anvisas medel ur viltvårdsfonden till förbundet. har beloppet uppgått till . I propositionen 1999/2000:73 om jaktens villkor gjorde regeringen den bedömningen att statens uppdrag till borde behållas och utvecklas med tydliga krav på mål och syften. Inom har därför rapporten av Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag att leda delar av viltvården och jakten i landet tagits fram. I rapporten görs den bedömningen att de föreslagna verksamheterna inom ramen för det allmänna uppdraget bör rymmas inom penningvärde. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen kommer att ta ställning till rapportens förslag om vilka preciserade verksamheter som ska utföras samt syften och mål med uppdraget. Eftersom huvuddelen av bidraget används för personal- och lokalkostnader fann dock regeringen i det ovan nämnda regeringsbeslutet att medel för arbetet med det allmänna uppdraget för borde anvisas med ett oförändrat belopp för i jämförelse med föregående års anslag. Regeringen kommer att i samband med beslutet om precisering av uppdrag ta ställning till bidraget för tiden juli@december 2005.
frs · GS12866 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:866 om har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att förstärka det svenska . () beslutade att under 2004@2006 bilda en arbetsgemenskap, Svenska , mellan enhet för och och Länsstyrelserna i och . Beslutet innebar att de två utlokaliserade UD-tjänsterna i och , vilka inrättats under det svenska ordförandeskapet i (2001@2003), kunde förlängas . Verksamheten förstärktes vidare genom att en tillfällig handläggartjänst inrättades vid UD:s enhet för och . Det svenska inledde således sitt arbete först . Jag anser att är viktigt och jag kommer att erhålla en ingående redogörelse för hur arbetet utvecklar sig. Den utvärdering av det svenska som erinrar om kommer att göras redan inför verksamhetsplaneringen . När resultatet av denna utvärdering föreligger kommer jag att ta ställning till hur vi från svensk sida på bästa sätt kan fortsätta stödja .
frs · GS12867 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:867 om dubbla kontor för myndigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att olika myndigheter vid utflyttning inte ska ha dubbla kostnader för kontor och personal både i och på den nya orten. Frågan är ställd mot bakgrund av de planerade statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner, som föranleds av de förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation som beslutats av med anledning av propositionen (2004/05:43) Försvarsmaktens grundorganisation. (N2004:15) överlämnade sin delrapport av statlig verksamhet till regeringen . Beredningen av de förslag som utredningen lämnade pågår och jag kan inte föregripa regeringens ställningstaganden. Men, rent generellt är det naturligtvis så att vissa ökade kostnader kan uppstå i en övergångsperiod för att verksamheterna inte ska förlora alltför mycket i effektivitet. Jag är dock övertygad om att verksamheterna på kan bli väl så kostnadseffektiva som före omlokaliseringen.
frs · GS12868 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:868 om samarbetet mellan den parlamentariska och regeringarnas Östersjöråd har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att fullfölja planerna på ett undertecknande av ett Memorandum of Understanding @ @ mellan @ Östersjöstaternas råd @ och BSPC @ . I bakgrunden till sin fråga beskriver frågeställaren i princip korrekt den faktiska bakgrunden till samarbetet mellan och , samt också hur detta praktiskt går till. Utan att vilja invända mot denna, vare sig i sak eller beträffande vikten av kontakter skulle jag emellertid inledningsvis vilja göra några tillägg. antog , @ utrikesministrarna @ "principer och riktlinjer" för deltagande av tredje part, av länder och av organisationer. I enlighet med detta beslut kan länder som uppfyller vissa grundläggande demokratiska och andra kriterier ges observatörsstatus. Organisationer i kan på samma sätt ges status som speciella deltagare. En av sex icke statliga organisationer som erhållit sådan status är just BSPC. Riktlinjerna som sedermera utvecklats uppmuntrar de speciella deltagarna att aktivt deltaga i det arbete som utförs inom olika strukturer och i dess arbetsgrupper, självfallet på ad hoc-basis och i enlighet med varje organisations intresse. Som exempel på utbyte kan nämnas att BSPC av det nuvarande polska CBSS-ordförandeskapet inbjudits att deltaga i det kommande rådsmötet @ utrikesministermötet @ inom . Frågan om undertecknande av ett mellan och väcktes ursprungligen under det föregående estniska ordförandeskapet i . Frågan har fortsatt varit föremål för diskussion inom den ämbetsmannakommitté som mellan rådsmötena utgör styrorgan för . Själv berörde jag frågan vid mötet mellan de nordiska utrikesministrarna och presidium . Jag sade då att den parlamentariska dimensionen av arbetet inom och i är viktig för . Regeringen uppmuntrar till fortsatta nära kontakter mellan BSPC och , dock utan att redan väl fungerande sådana formaliseras i övermått. Regeringen är alltså väl medveten om de önskemål som BSPC under ordförandeskap framställt om undertecknande av ett . Jag är fortsatt beredd att stödja ingåendet av ett sådant avtal om det innebär ett ömsesidigt mervärde, det vill säga både för BSPC och för . Emellertid har det visat sig att den ställning som BSPC har inom som speciell deltagare anses vara så stark att ämbetsmannakommittén inte kunnat enas om att ett är nödvändigt. Eftersom alla beslut inom fattas med enhällighet har det således inte visat sig möjligt att få till stånd ett beslut i enlighet med BSPC:s önskemål, vilket inte utesluter att detta kan bli fallet .
frs · GS12869 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:869 om budgetlagen har, med anledning av kritik som i ett remissyttrande över promemorian Kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen (dnr S2004/9557/ST), frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringen i fortsättningen ska agera i enlighet med budgetlagen. Den kritik som anfört gäller att stödet till kompetensutveckling av personal i promemorian föreslås ske genom kreditering av kommunernas skattekonton. Stödet skulle därmed redovisas som en minskad skatteinkomst och inte som en utgift på statsbudgeten. pekar på olika tänkbara nackdelar med ett sådant förfarande. Inledningsvis vill jag erinra om att det aktuella stödet aviserades i budgetpropositionen . Ärendet bereds inom och det slutliga regeringsförslaget i ärendet är ännu inte färdigt. Lagen (1996:1059) om statsbudgeten föreskriver som huvudregel att inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten @ 17 § första stycket. Detta hindrar emellertid inte att regeringen på ett avgränsat område kan föreslå att genom annan lag besluta om avvikelser från dessa regler. Det får sedan ankomma på att pröva skälen för förslaget och ta ställning till lagförslaget. Denna ordning har tillämpats för bland annat ett antal anställningsfrämjande insatser. Mitt svar till är därför att när regeringen lämnar ett förslag till i den aktuella frågan kommer förslaget till finansiering av stödet självfallet att vara utformat i enlighet med budgetlagen eller annan lagstiftning.
frs · GS12870 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:870 om kostnader och gränser för statens övervakning av teletrafik har frågat infrastrukturminister hur hon i beredningsarbetet avser att utreda vilka kostnader det medför för teleoperatörerna att lagra medborgarnas telefontrafik och sms-data. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. En huvuduppgift för beredningen för rättsväsendets utveckling (Bru) är att undersöka möjligheterna att med bibehållen rättssäkerhet öka effektiviteten och kvaliteten i rättsväsendets arbete. Beredningen ska också särskilt överväga på vilket sätt brottsutredningsverksamheten kan förbättras. I betänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) föreslog beredningen att verkställighet av beslut om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning ska ske utan kostnad för de brottsutredande myndigheterna. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att lägga ett förslag till senare i vår. I tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2003:145) fick beredningen ett utökat uppdrag; bland annat en översyn av det regelverk som styr de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att få tillgång till innehållet i och uppgifter om elektronisk kommunikation. I detta ingår bland annat vilka typer av trafikuppgifter som bör få lämnas ut till de brottsbekämpande myndigheterna och om och i så fall under vilka förutsättningar som trafikuppgifter ska bevaras hos operatörerna. Härvid ska beredningen bland annat analysera om utökade möjligheter för de brottsbekämpande myndigheterna medför ökade kostnader. Beredningen ska redovisa uppdraget . När det gäller det initiativ inom EU som tillsammans med några andra medlemsstater har tagit angående ett rambeslut om lagring av trafikdata vill jag betona att rambeslutet syftar till att endast reglera ett krav på lagring i brottsbekämpande syfte. Flera länder inom EU har redan ett krav i nationell lagstiftning på att operatörerna ska lagra trafikuppgifter i sådant syfte. lagrar operatörer trafikdata som under vissa förutsättningar är tillgängliga för till exempel Polisen. EU-initiativet syftar till att skapa en gemensam reglering i frågan. I det arbete som pågår ska kravet vara avgränsat och proportionellt och hänsyn ska tas till behovet av att skydda den enskilde mot otillbörliga ingrepp i hans eller hennes personliga integritet. har samråd skett med operatörer och myndigheter och departementet kommer att ha fortsatta kontakter med dessa aktörer i de fortsatta förhandlingarna.
frs · GS12871 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:871 om utlokalisering av statliga myndigheter har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte arbeten ska flyttas från en drabbad ort till en annan. Frågan är ställd mot bakgrund av de planerade statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner, som föranleds av de förändringar som beslutats av med anledning av proposition (2004/05:43) Försvarsmaktens grundorganisation. bereds (N2004:15) förslag inom . Det är naturligtvis viktigt att omlokaliseringarna inte drabbar redan utsatta regioner så att deras utveckling hotas. Jag kommer att se till att den fortsatta beredningsprocessen präglas av denna insikt. En del av de arbetstillfällen, som utredningen föreslagit ska omlokaliseras, är beroende av omorganisationer inom myndigheterna. Det är myndigheternas uppgift att föreslå varifrån dessa arbetstillfällen ska flyttas. Jag utgår från att även myndigheterna härvid anstränger sig för att undvika att drabba redan utsatta regioner.
frs · GS12872 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:872 om Västpapua har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att respekten för mänskliga rättigheter efterlevs av den indonesiska regeringen i Västpapua. Konflikten i Västpapua är ett betydande problem i . har, främst genom EU, framfört oro över utvecklingen i Västpapua till den indonesiska regeringen. Vi försöker också bidra till en positiv utveckling genom dialog med den indonesiska regeringen och genom stöd till utvecklingen av rättsväsendet och det civila samhället i . utvecklingssamarbete med fokuserar på demokratiutveckling och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Bland annat verkar , med stöd från Sida, i med ett flertal projekt på detta område. Både den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter och kommissionen mot våld mot kvinnor har samarbetat med , som också utbildat tjänstemän i det indonesiska i mänskliga rättigheter. och EU stöder territoriella integritet till fullo och anser att en lösning på konflikten i Västpapua bör bygga på lagen om särskild autonomi som stiftats för provinsen. Vi har också förklarat att det inte finns något svenskt eller internationellt stöd för västpapuansk självständighet. Detta hindrar inte att även fortsättningsvis i våra kontakter med tydligt kommer att framföra att förhandlingslösningar är de enda långsiktiga möjligheterna för fred och säkerhet i Västpapua.
frs · GS12873 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:873 om assyrier och Irakvalet har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att de som inte fick rösta i de irakiska valen i får en andra chans. Enligt ett uttalande av den inhemska valövervakningsorganisationen (Iraqi ) betraktas valen som relativt väl genomförda. EIN uppger dock att det framför allt förekommit tekniska oriktigheter, dock inte systematiskt valfusk. har uppgett att befolkningen i haft svårigheter att rösta och också uppmanat den oberoende irakiska , IECI (Independent Electoral Commission of ), att i efterhand få röstning till stånd i staden. undersöker hur valen genomfördes i guvernoratet , som bland annat inkluderar . Valen till ett övergångsparlament i var ett viktigt steg i en politisk process som syftar till att skapa ett fritt, enat och demokratiskt . Med sitt deltagande i valet har irakier visat att de inte accepterar att terror och hot får styra utvecklingen i landet. För att stärka den politiska processen är det av vikt att misstänkta oegentligheter i samband med valen utreds. kommer även fortsatt bilateralt och inom EU och FN att noga följa utvecklingen i .
frs · GS12874 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:848 om den politiska situationen i och 874 om situationen i har frågat mig på vilket sätt jag avser att göra klart för kung i att tar avstånd från upplösningen av regeringen och införandet av undantagstillstånd och stöder demokratirörelsen i . Även har frågat mig på vilket sätt jag avser att protestera med anledning av utvecklingen i . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Den senaste politiska utvecklingen i är mycket oroande och kan på intet sätt främja den önskvärda demokratiska utveckling i landet som det nepalesiska folket förtjänar. har därför tillsammans med övriga EU-länder gjort ett kraftfullt uttalande där EU uttrycker sin djupa oro över kungens åtgärder och den fortsatta bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna i . EU uttrycker särskild oro över de rapporterade inskränkningarna i civila och politiska rättigheter. EU understryker att det inte finns någon militär lösning på konflikten utan denna måste förhandlas fram. Alla demokratiska krafter måste tillåtas verka och delta i beslutsprocesser. EU uppmanar därför kungen att skyndsamt återupprätta ett demokratiskt system i . Jag bedömer att det är genom EU som kan agera med störst tyngd gentemot .
frs · GS12875 · 2005-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:875 om Nordliga dimensionen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja utvecklingen av den nordliga dimensionen såväl finansiellt som i utarbetande av konkreta handlingsplaner. Den nordliga dimensionen i unionens utrikes förbindelser är ett finländskt initiativ , väl befäst på unionens dagordning under det svenska EU-ordförandeskapet. En andra handlingsplan, giltig till slut antogs av EU:s utrikesministrar och tillstyrktes därefter av . ND-processen har fäst "sydligare" EU-länders uppmärksamhet på de ämnesområden, plus och , som upptas i handlingsplanen. Den andra handlingsplanen ger, bland annat efter svenska påtryckningar, ett utökat ansvar för genomförandet av denna till de fyra regionala organisationer som har sitt "verksamhetsområde" i , det vill säga till Östersjöstaternas råd, , och . Härigenom involveras som är medlem i de förstnämnda tre aktivt i arbetet. Ett fjärde ND-utrikesministermöte planeras av till , under det kommande brittiska EU-ordförandeskapet. Mötet bör enligt svensk uppfattning ta ställning till fortsättning och form för ND-processen. Vi menar från svensk sida att ND inneburit framsteg inom samarbetsområdena. Regeringen anser att det är politiskt viktigt att ND-politiken fortsätter utgång. Den politiska överbyggnaden bör behållas, eventuellt genom att utrikesministrarna i ND-kretsen antar riktlinjer för ett strategiskt ND-partnerskap med . Projektverksamheten inom ND:s hittillsvarande två handlingsplaner har genomförts med hjälp av befintliga program och finansieringsinstrument. Kanalerna för finansiering har således varit många. Genom samordning och gemensamt fastställda mål har avsikten varit att skapa ett mervärde som i praktiken inneburit mera verksamhet och frigörande av större resurser än vad som sannolikt blivit fallet genom en särskild så kallad EU-budgetlinje. Med EU:s senaste utvidgning kommer merparten av samarbetet inom ramen för ND att inriktas på nordvästra . Dimensionens nuvarande andra handlingsplan bör således snarare än en tredje handlingsplan följas av ett politiskt/strategiskt ramdokument mellan och som etablerar den fortsatta ND-politikens uppgifter, mål och prioriteringar. Av detta följer att en fortsatt Nordliga dimensionen-politik, mer än inriktad på samarbete mellan unionen och , behöver ses i samband med unionens andra mera omfattande försök att främja relationerna med . Samarbetet inom ND skulle således bland annat tjäna till att genomföra och kanalisera nödvändiga, mellan unionen och överenskomna, ansträngningar i detta lands nordvästra delar. Finansiering av samarbetsprojekt inom den Nordliga dimensionens ram bör också utgång, komma från unionens olika instrument, det vill säga i huvudsak från grannskapsinstrumentet. ENPI (European Neighbourhood and ) med tillägg av bilateral och multilateral finansiering. Verksamheten inom de två så kallade ND-partnerskapen, miljö och kärnsäkerhet, respektive hälsa och social välfärd, bör fortsättas oberoende av utformningen av ett nytt politiskt dokument. Det är min förhoppning att samarbetsparterna kommer att säkerställa att dessa två partnerskap har de resurser som krävs.
frs · GS12876 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:876 om mötes- och demonstrationsfrihet har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skydda den svenska mötes- och demonstrationsfriheten. Frågan är ställd mot bakgrund av uppgivna uppgifter om polisens agerande i samband med falungong-utövares demonstration utanför kinesiska konsulatet i . Som justitieminister är jag förhindrad att uttala mig i enskilda fall. I sammanhanget vill jag ändå framhålla att demonstrations- och mötesfriheten är grundläggande fri- och rättigheter som spelar en väsentlig roll som politiskt uttrycksmedel. Dessa rättigheter utgör hörnstenar i vårt demokratiska samhälle, liksom i övriga demokratiska stater. Demonstrations- och mötesfriheten kan emellertid inte vara helt oinskränkt, ordning och säkerhet måste också kunna garanteras. I ordningslagen finns därför bland annat bestämmelser om krav på tillstånd för allmänna sammankomster. får i samband med prövning av ansökan om tillstånd meddela de villkor som behövs för att upprätthålla ordning och säkerhet vid sammankomsten. Vidare kan polismyndigheten under sammankomsten vidta andra åtgärder för att förebygga ordningsstörningar, till exempel anvisa eller spärra av en viss väg eller avvisa, avlägsna eller omhänderta ordningsstörande deltagare i sammankomsten. Sammanfattningsvis anser jag att bestämmelserna utgör en från demokratisk utgångspunkt godtagbar avvägning mellan den grundläggande rätten att demonstrera och samhällets intresse av att förebygga och klara upp ordningsstörningar.
frs · GS12877 · 2005-02-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:877 om polisens möjlighet att förfölja lagöverträdare har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att ge polisen möjligheter att förfölja och stoppa trafikanter som inte stannar på polismans tecken. Självklart har polisen rätt att stoppa förare som gjort sig skyldiga till trafikbrott. För polisen innebär dock dessa situationer en svår avvägning mellan uppdraget att gripa misstänkta brottslingar och undvika att därmed framkalla farliga situationer för andra trafikanter. En utgångspunkt för polisens arbete är att det ska bedrivas på ett säkert sätt och inte framkalla farliga situationer där människor kan komma till skada. Det gäller också vid händelser i trafiken. måste polisen naturligtvis ha möjlighet att i vissa situationer bryta mot trafikregler. har uttalat sig om polisens agerande vid situationer med undflyende bilister. JO har i besluten betonat betydelsen av behovs- och proportionalitetsprinciperna. För att polisen alls ska anses ha rätt att förfölja en flyende bilförare på sådant sätt att dennes körning kan antas bli påverkad av polisens agerande måste bilföraren genom visad brottslighet eller av annan anledning vara att betrakta som farlig för andra människor. I annat fall bör polisens agerande stanna vid så kallat efterföljande, vilket har mer karaktären av riktad spaning. Om ett förföljande är motiverat måste riskerna vid genomförandet stå i rimlig proportion till intresset av att bilföraren grips eller omhändertas. har föreskrifter och allmänna råd om vilka hjälpmedel som får användas för att stoppa fordon enligt 10 § 5 polislagen. Där finns regler bland annat om förföljande av undflyende fordon och om användningen av tekniska hjälpmedel. har genom sina föreskrifter förtydligat regelverket på det här området och har jag därför inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.