ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122038 · 2005-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2038 om turiststatistik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att vi får en bättre turiststatistik. Jag vill först understryka att jag håller med om att turistnäringen är en av våra viktigaste framtidsnäringar. Bra statistik är en förutsättning för att tydliggöra turistnäringens betydelse för tillväxt och sysselsättning. Turistdelegationen är ansvarig myndighet för den officiella turiststatistiken. har en fullständig inkvarteringsstatistik som redovisas och vi är snabbast i EU på att redovisa data. En undersökning om det utländska resandet i startade och pågick . Syftet har varit att få en god uppfattning om hur många utländska turister som besöker , när och varför. var ett av de första länderna inom EU att utveckla ett så kallat turistsatellitkonto som mäter turistnäringens effekter på ekonomi och sysselsättning. ligger långt fram i utvecklingen och användandet av detta system. Ett utvecklingsarbete för att mäta effekterna på regional nivå planeras. Sammanfattningsvis hävdar sig väl inom turiststatistik jämfört med andra länder. I propositionen En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (2004/05:56), vilken antogs av , föreslår regeringen en rad åtgärder för att stärka turistnäringen. Turistdelegationen avvecklas och myndighetens uppgifter övergår till och Verket för Näringslivsutveckling (). Regeringens ambition är bland annat att arbetet med att utveckla turiststatistiken bör fortsätta. Ett av åtgärdsförslagen i propositionen är att statistik som rör turistnäringen bör könsuppdelas i större utsträckning. Tillgång till ett sådant statistikunderlag är en förutsättning för analys och planering av insatser och utbud.
frs · GS122039 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2039 om att avfallsförbränningen strider mot miljömålen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avfallshanteringen ska uppfylla kraven i det nya delmålet om avfall. Som jag sagt i mitt svar på fråga om framtida avfallshantering (fråga 2004/05:1214) delar jag din och andra riksdagsledamöters oro för den utbyggnad av avfallsförbränningen som pågår i landet. I propositionen Svenska miljömål @ ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) föreslår regeringen, som du återger i din fråga, ett nytt delmål för avfall. Regeringen preciserar också delmålet när det gäller materialåtervinning på följande sätt: ska av hushållsavfallet återvinnas genom materialåtervinning, inklusive biologisk behandling. ska av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butiker återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser källsorterat matavfall till såväl hemkompostering som central behandling. ska matavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier med mera återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser sådant avfall som förekommer utan att vara blandat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är lämpligt att efter behandling återföra till växtodling. Enligt färsk statistik från gick av hushållens avfall till återvinning. Materialåtervinning stod för 33,, biologisk behandling för 10,och förbränning med energiutvinning för 46,. I jämförelse med har materialåtervinningen ökat med 1,, biologisk behandling har ökat med 0,och förbränning med energiutvinning har ökat med 2,. minskade mängden deponerat hushållsavfall från 13,till 9,. Trenden med minskad deponering till förmån för materialåtervinning, biologisk behandling och förbränning med energiutvinning fortsätter således. Jag vill dock se en fortsatt utveckling framför allt av materialåtervinning och biologisk behandling. För att uppnå detta har regeringen, förutom att ställa upp och precisera ett nytt delmål till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, infört ett investeringsstöd till fastighetsägare av flerbostadshus som inrättar källsorteringsutrymmen från . Vidare har regeringen uppdragit åt (dir. 2004:150) att utreda möjligheten att ställa krav på fastighetsägare att inrätta källsorteringsutrymmen. Ytterligare en åtgärd som kan väntas öka materialåtervinningen är att regeringen från ställer högre krav på servicenivå i samband med insamling av förpackningar och returpapper. Regeringen har dessutom tillsatt en särskild utredare (dir. 2003:96) med uppdrag att föreslå hur en skatt på avfall som förbränns kan utformas. Uppdraget redovisades i denna del (SOU 2005:23) och har därefter remissbehandlats. Frågan bereds inom . Från gäller därutöver ett förbud mot deponering av organiskt avfall, vilket också kan väntas öka materialåtervinningen. Sammantaget har regeringen bedömt att delmålet om avfall kommer att nås med dessa åtgärder. Jag avser därför att i första hand fullfölja redan påbörjade aktiviteter inom detta område.
frs · GS122040 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2040 om grundläggande demokratirättigheter för röstsvaga har frågat mig om jag planerar några åtgärder för att följa upp beslut om bilaterala samtal, inom EU såväl som i , angående förbättringar av de demokratiska förutsättningarna för röstsvaga grupper. pekar på att i vissa länder tillåts inte militärer att rösta. I andra länder förbjuds människor som sitter i fängelse att rösta. På många håll nekas förståndshandikappade människor grundläggande rättigheter vad gäller demokratiskt deltagande. Begränsningar i människors rätt att rösta innebär allvarliga inskränkningar av demokratin. För är principerna om allmän och lika rösträtt, liksom om fria och hemliga val, centrala. verkar genom sitt engagemang i olika internationella fora, såsom , och for Democracy and Electoral Assistance (), för att dessa principer ska tillämpas i alla medlemsländer. När det är lämpligt tas dessa frågor även upp i bilaterala samtal. Den aktuella resolutionen (2005) och rekommendationen 1714 (2005) från om avskaffande av restriktioner i rätten att rösta ska behandlas av . I finns samtliga medlemsländers regeringar representerade. I det sammanhanget kommer den att lämna synpunkter.
frs · GS122041 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2041 om poliser och kvinnomisshandel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att poliser som begått våldsbrott mot kvinnor inte tillåts att arbeta kvar. Inledningsvis vill jag säga att samhället på alla möjliga sätt ska arbeta för att öka kvinnors trygghet. Frågan om att bekämpa mäns våld mot kvinnor har hög prioritet för regeringen. Polisens praxis är att en polisman som döms för misshandel skiljs från sin tjänst. Om domstolen dömer för ringa misshandel, som är ett bötesbrott, brukar detta dock inte räcka som skäl för avskiljande. Det är personalansvarsnämnden vid som bedömer huruvida en polis som har dömts för brott genom sitt handlande grovt åsidosatt sina förpliktelser mot arbetsgivaren eller om han har arbetsgivarens fortsatta förtroende och därför får ha kvar sin anställning. Nämndens beslut kan överklagas till Arbetsdomstolen som är prejudikatbildande på området. Jag anser att det är olämpligt att poliser som dömts för misshandel av kvinnor och som inte avskiljts från sin tjänst arbetar med den typen av ärenden. Det är ofta ett stort och svårt steg för misshandlade kvinnor att gå till polisen för att göra en anmälan och det är då viktigt att de blir bemötta på ett professionellt och omdömesfullt sätt. Polismyndigheterna bevakar på uppdrag av att poliser som blivit dömda för ett brott och som inte avskedats inte ska arbeta med liknande brottstyper.
frs · GS122042 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2042 om reformer av och 2078 om regeringens ställningstagande inför har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska besluta om medlemskrav för . har frågat mig om regeringens position i frågan om att kräva att medlemmarna i det eventuellt framtida i FN kommer från länder som har en grundläggande nivå av demokrati och mänskliga rättigheter. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Från svensk sida har vi engagerat oss starkt i det omfattande arbete som bedrivits med anledning av den så kallade högnivåpanelens rapport . Ett urval av panelens alla förslag lyftes fram i generalsekreterare egen rapport @ In larger freedom @ som presenterades och som innehöll idén om ett särskilt nytt råd för mänskliga rättigheter. Annans förslag får ses dels mot bakgrund av den kritik som riktats mot den nuvarande kommissionen, dels önskemålet att ge MR-frågorna en ställning som både motsvarar deras plats i och som skulle ge MR samma ställning som säkerhets- och utvecklingsfrågorna. vill se mänskliga rättigheter som en naturlig och integrerad del av all FN:s verksamhet. Ett MR-råd är i linje med dessa önskemål och var redan på ett tidigt stadium aktivt i att skapa stöd för dessa tankar. Frågan om medlemskap är naturligtvis en av de aspekter som diskuteras när det gäller ett MR-råd. För är det viktigt att FN:s huvudsakliga forum för MR ska vara effektivt, legitimt och representativt. Medlemmarna i den nuvarande kommissionen för mänskliga rättigheter (MRK) utses enligt principen om regional representation, ett system som har mycket starkt stöd bland FN:s medlemsstater men inte hindrat länder med ett tvivelaktigt MR-engagemang att sitta med i kommissionen. Något förslag om att införa konkreta kriterier för medlemskap i ett framtida råd har inte lagts fram i de pågående förhandlingarna om FN-reformer även om jag vet att tankar åt detta håll har funnits på olika håll. Ett sådant förslag skulle också genast leda till ett antal frågor: kring vilka kriterier skulle man kunna enas, skulle de anses förenliga med kraven på legitimitet och representativitet och, inte minst, skulle de ha någon utsikt att få stöd av en majoritet av FN:s medlemsstater? stöder aktivt förslaget från FN:s generalsekreterare att medlemmar för att väljas in i ett framtida MR-råd ska ha stöd av åtminstone två tredjedelar av . Vidare arbetar för att endast länder som åtar sig att främja mänskliga rättigheter och att samarbeta med övervakningsmekanismer ska kunna väljas in i rådet.
frs · GS122043 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2043 om reformer av har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att i sin position inför toppmötet ska förespråka en utökning av säkerhetsrådet med roterande medlemskap. Regeringen anser att reform av säkerhetsrådet är en av de mest komplicerade men också viktigaste frågorna inför . Rådets sammansättning, storlek och arbetsmetoder måste reflektera dagens situation för att rådet ska behålla sin relevans och legitimitet. Det är därför av största vikt att ett beslut om reform av säkerhetsrådet verkligen fattas och att det fattas . En reform av säkerhetsrådet behöver största möjliga stöd för att rådet ska anses legitimt. Regeringen stöder det förslag som presenterats av G4 (, , och ) och som skulle innebära en utökning av rådet med tio nya medlemmar, varav sex permanenta. Vi har dock några synpunkter på förslaget. För det första stöder regeringen till fullo FN:s generalsekreterares rekommendation om att inte utöka vetorätten. I stället önskar vi se en begränsning av användandet av vetorätten och en "vetofri" kultur i säkerhetsrådet. Att introducera utökad vetorätt anser regeringen inte vara ett steg i rätt riktning. För det andra välkomnar regeringen det förslag till översynsmekanism som presenteras i G4:s förslag. Regeringen vill dock se en ytterligare förstärkt och periodisk översynsmekanism som tar hänsyn till kriterier som är relevanta för en säkerhetsrådsmedlems uppdrag att bidra till internationell fred och säkerhet. Regeringen stöder därför etablerandet av en mekanism som uttryckligen möjliggör för andra stater att granska nya medlemmars handlande och att, med stöd av två tredjedels majoritet, kunna ersätta medlemmarna för det fall de ej lever upp till sina åtaganden. Det bör inte vara lätt att ersätta en ny permanent medlem av rådet, men det bör vara möjligt utan att gå igenom hela den procedur som krävs för att ändra .
frs · GS122044 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2044 om agerande i och på har frågat mig hur jag avser att agera för att förhindra att genomför militära aktioner och utomrättsliga avrättningar på och i . Jag delar till fullo oro över sättet på vilket agerar på och i i denna fråga. De så kallade riktade mord (targeted killings) som återupptagit , är att betrakta som utomrättsliga avrättningar och strider mot såväl den internationella humanitära rätten som de mänskliga rättigheterna. har rätt att försvara sig mot terrorism men måste göra det inom folkrättens ramar. Respekten för folkrätten, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, är en av grundstenarna i inställning till den israelisk-palestinska konflikten. och EU har vid upprepade tillfällen fördömt agerande på och i och påtalat att folkrätten måste upprätthållas. Detta har även tagits upp vid de associeringsrådsmöten som hålls med i enlighet med associeringsavtalet och i den dialog som förs inom ramen för den Europeiska grannskapspolitiken (ENP). har också framfört kritik inom FN och i de bilaterala relationerna med . Jag tog själv upp frågan med min israeliske kollega under mitt besök i . På liknande sätt har vi fördömt de palestinska terroristattackerna. Regeringen kommer, både bilateralt och i EU- och FN-sammanhang, fortsätta att hävda folkrättens primat.
frs · GS122045 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2045 om försvar av mänskliga rättigheter har frågat mig hur jag avser att agera för att försvara mänskliga rättigheter och rättssäkerheten, och dra lärdom av händelserna efter terrordåden i 2001. Kampen mot terrorism är en angelägen uppgift för hela världssamfundet och har den fulla stöd. Det är en grundmurad svensk uppfattning att denna kamp måste ske med full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och rättssäkerhet. Respekt för folkrätt, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen har inte bara ett värde i sig utan är även en del av den långsiktiga lösningen på terrorismen. Respekt för mänskliga rättigheter är ett viktigt verktyg i att förebygga terrorism och detta verktyg måste göras mer effektivt. Ett mer utvecklat folkrättsligt samarbete globalt, i kombination med ett stärkande av rättsstatsprincipen nationellt, ökar inte bara legitimiteten utan också effektiviteten i kampen mot terrorismen. Detta betonar jag i alla bilaterala samtal som rör terrorismfrågan. Detta driver och EU också i multilaterala sammanhang såsom FN. Som exempel kan nämnas den resolution om skydd av mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism som antogs med enhällighet av FN:s kommission för mänskliga rättigheter , och som ledde till inrättandet av en särskild rapportör i frågan. Inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik har dessutom gemensamma riktlinjer utarbetats om respekten för mänskliga rättigheter i kampen mot terrorismen. Jag vill här även nämna som antog riktlinjer om respekt för mänskliga rättigheter i terrorismbekämpning, den första internationella texten av detta slag.
frs · GS122046 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2046 om rättssäkerheten för utländska medborgare och 2047 om frihetsberövande av utländska medborgare vid avvisning har frågat mig hur jag avser att agera för att ta fram ett tydligt regelverk för frihetsberövande av utländska medborgare vid avvisning samt hur jag avser att agera för att säkerställa att utländska medborgare inte är rättslösa i . Båda frågorna är ställda mot bakgrund av att det på häktena sitter personer med utländskt medborgarskap som ska avvisas och jag besvarar dem därför i ett sammanhang. Jag delar uppfattning att utlänningar som ska avvisas inte bör placeras i häkte om de inte är misstänkta för brott. Det är också lagstiftningens utgångspunkt. I samband med att en utlänning ska avvisas eller utvisas får han eller hon tas i förvar om det med hänsyn till utlänningens personliga förhållanden eller övriga omständigheter finns anledning att anta att han eller hon kommer att hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet i . Förfarandet är reglerat i utlänningslagen (1989:529) och där finns också tydliga regler om hur länge en utlänning får hållas i förvar och var han eller hon ska placeras. Utländska medborgare i är alltså inte rättslösa. Jag är däremot bekymrad över att alltfler förvarstagna utlänningar placeras i häkte. Förvarstagna utlänningar ska som huvudregel vistas i särskilda förvarslokaler som ansvarar för. Om utlänningen ska utvisas på grund av brott eller om han eller hon av säkerhetsskäl inte kan vistas i en förvarslokal eller om det annars finns synnerliga skäl kan besluta att utlänningen ska placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Avsikten är att det endast ska ske i undantagsfall. var i genomsnitt endast sex förvarstagna utlänningar placerade i häkte. Därefter har antalet ökat kraftigt. var i genomsnitt 43 utlänningar placerade i häkte. För mig är det en oroande utveckling. Den som inte är misstänkt för brott bör inte heller vara placerad i häkte. Jag har därför gett , som varit generaldirektör för såväl som , i uppdrag att se över placeringen av förvarstagna utlänningar. I uppdrag ingår bland annat att överväga om lagstiftningen fungerar som avsett, det vill säga att förvarstagna utlänningar endast i undantagsfall ska placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Hon ska också föreslå de förändringar som kan behövas för att förvarstagna utlänningar ska placeras på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Uppdraget ska redovisas . I avvaktan på den redovisningen finner jag inte skäl att vidta några åtgärder.
frs · GS122047 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2046 om rättssäkerheten för utländska medborgare och 2047 om frihetsberövande av utländska medborgare vid avvisning har frågat mig hur jag avser att agera för att ta fram ett tydligt regelverk för frihetsberövande av utländska medborgare vid avvisning samt hur jag avser att agera för att säkerställa att utländska medborgare inte är rättslösa i . Båda frågorna är ställda mot bakgrund av att det på häktena sitter personer med utländskt medborgarskap som ska avvisas och jag besvarar dem därför i ett sammanhang. Jag delar uppfattning att utlänningar som ska avvisas inte bör placeras i häkte om de inte är misstänkta för brott. Det är också lagstiftningens utgångspunkt. I samband med att en utlänning ska avvisas eller utvisas får han eller hon tas i förvar om det med hänsyn till utlänningens personliga förhållanden eller övriga omständigheter finns anledning att anta att han eller hon kommer att hålla sig undan eller bedriva brottslig verksamhet i . Förfarandet är reglerat i utlänningslagen (1989:529) och där finns också tydliga regler om hur länge en utlänning får hållas i förvar och var han eller hon ska placeras. Utländska medborgare i är alltså inte rättslösa. Jag är däremot bekymrad över att alltfler förvarstagna utlänningar placeras i häkte. Förvarstagna utlänningar ska som huvudregel vistas i särskilda förvarslokaler som ansvarar för. Om utlänningen ska utvisas på grund av brott eller om han eller hon av säkerhetsskäl inte kan vistas i en förvarslokal eller om det annars finns synnerliga skäl kan besluta att utlänningen ska placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Avsikten är att det endast ska ske i undantagsfall. var i genomsnitt endast sex förvarstagna utlänningar placerade i häkte. Därefter har antalet ökat kraftigt. var i genomsnitt 43 utlänningar placerade i häkte. För mig är det en oroande utveckling. Den som inte är misstänkt för brott bör inte heller vara placerad i häkte. Jag har därför gett , som varit generaldirektör för såväl som , i uppdrag att se över placeringen av förvarstagna utlänningar. I uppdrag ingår bland annat att överväga om lagstiftningen fungerar som avsett, det vill säga att förvarstagna utlänningar endast i undantagsfall ska placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest. Hon ska också föreslå de förändringar som kan behövas för att förvarstagna utlänningar ska placeras på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Uppdraget ska redovisas . I avvaktan på den redovisningen finner jag inte skäl att vidta några åtgärder.
frs · GS122048 · 2005-08-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2048 om vindkraftens planeringsmål har frågat mig om jag avser att i arbetet med elcertifikatsystemet skapa förutsättningar för att planeringsmålet om vindkraft ska kunna uppnås. I propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) föreslog regeringen att ett nationellt planeringsmål för vindkraft skulle fastställas till en årlig produktionskapacitet på . Syftet med planeringsmålet var bland annat att synliggöra vindkraftsintresset i fysisk planering och vid tillståndsprövning. Planeringsmålet tydliggör vikten av planarbetet på centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner. har fastställt målet om att användningen av el från förnybara energikällor ska öka med års nivå . Det främsta ekonomiska styrmedlet för att nå detta mål är elcertifikatsystemet som infördes . Systemet innebär att de olika förnybara energikällorna inbördes får konkurrera med varandra så att den mest kostnadseffektiva elproduktionen tas i anspråk först. Elcertifikatsystemet har fungerat väl. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för systemets långsiktiga effektivitet, funktion och måluppfyllelse bör dock vissa förändringar göras. Ett förslag på sådana förändringar (Ds 2005:29) har skickats ut på remiss. Exempelvis föreslås en förlängning av systemet och ett nytt mål för användningen av el från förnybara energikällor om . Därutöver föreslås ändringar som möjliggör en internationell handel med elcertifikat. Det nu gällande målet för användningen av el från förnybara energikällor och ett förlängt elcertifikatsystem med ett nytt mål kommer att kräva en omfattande utbyggnad av vindkraften. Hur stor utbyggnaden av vindkraften i slutligen kommer att bli bestäms av många olika faktorer, till exempel vindkraftverkens tekniska och ekonomiska utveckling, bioenergins ekonomiska förutsättningar, de planmässiga förutsättningarna och kommande proposition om utvecklingen av elcertifikatsystemet. Regeringen arbetar med att skapa förbättrade ramvillkor för vindkraften utifrån det uppställda planeringsmålet. tar upp några exempel på detta arbete. Kommande proposition om utvecklingen av elcertifikatsystemet kommer att beakta planeringsmålet för vindkraft och resultatet av det arbete som initierats till följd av detta. När ett nytt mål formuleras måste dock även hänsyn tas till andra faktorer, till exempel hur omfattande utbyggnad av den förnybara elproduktionen som på kort sikt är möjlig att genomföra och hur stora kostnader som kan läggas på elkonsumenterna som finansierar utbyggnaden.
frs · GS122049 · 2005-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2049 om placering av European Spallation Source har frågat mig om jag har för avsikt att följa rekommendation och stödja kandidatur för placering av European Spallation Source (ESS) i . har som regeringens särskilde förhandlare undersökt möjligheten att placera ESS i . I hans rapport, Svenskt värdskap för ESS, föreslås att regeringen ska avge en avsiktsförklaring att förbereda ett erbjudande om ett svenskt värdskap för ESS. I rapporten föreslås en placering i . Jag har också erfarit att , samt flera kommuner i har visat ett starkt intresse för att regeringen ska stödja ett erbjudande om värdskap för en placering i . Rapporten remissbehandlas för att utröna inställningen hos myndigheter, organisationer och forskarsamhälle till en placering av ESS i . Jag kommer även att inbjuda mina kolleger i de övriga nordiska länderna till att gemensamt studera frågan om vad ett svenskt värdskap skulle innebära. Speciellt den danska inställningen till en placering i måste klarläggas eftersom det är i som huvuddelen av regionens neutronforskare finns.