ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12703 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:703 om tillgängligheten till mobiltelenätet vid stora elavbrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mobiltelenätet ska fungera även när det allmänna elnätet slås ut. Stormen som vi upplevde var en extraordinär händelse som fick stora konsekvenser för såväl det fasta som för de mobila telenäten. För att finna en likartad storm i får vi gå . Jag håller med att det vid svåra oväder är av mycket stor vikt att både drabbade och alla de som arbetar med att röja och undsätta andra kan kommunicera med omvärlden och varandra. Huruvida en sådan kommunikation sker via det fasta telenätet eller de mobila telenäten är däremot mindre viktigt @ huvudsaken är att alla kan kommunicera med omvärlden. Den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst är enligt lag skyldig att se till att det fasta telenätet uppfyller rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samt på uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid. är ansvarig tillsynsmyndighet för detta. Myndigheten kommer att granska hur operatörerna har hanterat den senaste stormen. Utifrån detta underlag kan både och jag bedöma vilka åtgärder som kan behövas för att göra näten mindre sårbara och vilka eventuella förtydliganden vi måste göra kring operatörernas ansvar. Det allvarligaste hotet mot elektronisk kommunikation i fred utgörs av långvariga elavbrott. Detta är därför en mycket viktig fråga för regeringen. använder 200miljoner kronor på åtgärder som bidrar till att göra näten robustare. Regeringen lägger dessutom stor vikt vid behovet av ett utökat samarbete mellan elnätsföretag och teleoperatörer. Förutsättningarna för ökad samverkan har skapats genom samverkansområdet Teknisk infrastruktur som bildades . Detta är ett arbete som bör fortsätta. kommer jag att sammankalla operatörerna och för att diskutera och utvärdera hur deras arbete har fungerat med anledning av stormen.
frs · GS12704 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:704 om skogsskadorna i har frågat mig om jag avser tillskjuta medel till skogsvårdsorganisationen med anledning av den situation som har uppkommit efter stormen i . Stormskadorna på skog i är mycket omfattande. Vi har just upplevt den värsta stormen i vårt land sedan vi började mäta stormars styrka. i modern tid har så mycket virke stormfällts. Detta är en nationell katastrof och det är en nationell angelägenhet att kunna ta till vara de enorma värden som finns i det stormfällda virket. De åtgärder som krävs påbörjades . arbetar hårt med att samordna insatser och begränsa skadorna, inklusive att inventera och sprida information om riskerna med att hantera stormfälld skog. I mina kontakter med skogsägare och skogsnäring har det framförts önskemål om statliga insatser för att underlätta arbetet att få ut virket ur skogen och kunna nyttja det i industrin. Regeringen och de statliga myndigheterna har redan vidtagit flera åtgärder för att lindra skadan. Det gäller särskilt dispenser och förenklade rutiner. har förenklat rutinerna för avverkningsanmälan och avser vara generös med alla dispenser som kan behövas. undersöker möjligheter till tillfälliga dispenser som kan behövas för lastbilstransporter. och ser över möjligheterna att transportera stora virkesvolymer från söder till norr med järnväg respektive båt, och ser positivt på möjligheterna att underlätta transporterna. En grupp bestående av samtliga berörda statssekreterare har tillsatts och kommer att träffas regelbundet för att samordna de insatser som måste till med anledning av stormskadorna. Gruppen ska undersöka vilka åtgärder staten behöver vidta. Det gäller bland annat dispenser för lagring av virke och vissa dispenser avseende transporter. Frågan om återplantering kommer självfallet också att hanteras. Jag avser återkomma till det då det mest akuta arbetet är avslutat. prioriteras arbetet med att få el, vatten och telefoni till alla drabbade. prioriteras också alla insatser för att rädda de stora värden som ligger i skogen.
frs · GS12705 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:705 om medlemskap i för har, mot bakgrund av det genomförda valet i , frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att EU ska erbjuda ett framtida medlemskap i unionen. Som regeringen framhållit är den utveckling som ägt rum i mycket glädjande. Justjenkos valseger innebär att viktiga förutsättningar för en politisk och ekonomisk reformprocess finns på plats. har varit ett prioriterat land i svensk utrikespolitik. Vi är en av de största bilaterala biståndsgivarna, och betonar i alla sammanhang betydelsen av stöd till och goda relationer med denna viktiga granne till EU. Det är med stor glädje som vi konstaterar att det finns en stark ambition hos den nye presidenten att närma sig unionen. EU har vid flertal tillfällen betonat vikten av nära samarbete med och utvecklingen har gjort behovet av nära relationer ännu tydligare. är en stat i , och det kan inte råda någon tvekan om att landet har rätt att söka medlemskap i den europeiska unionen. Ett ukrainskt medlemskap måste grundas på samma kriterier som gällde för andra kandidat- och medlemsländer. kommer att fortsätta ge sitt stöd till en positiv utveckling i och ett fortsatt närmande till EU. Ansvaret för att komma dit ligger dock naturligtvis i första hand på självt. Landet måste initiera genomgripande reformer av sitt politiska system, göra upp med korruption och de auktoritära tendenser som ärvts från sovjettiden och i viss mån förstärkts , skapa ett självständigt domstolsväsende och en effektiv, transparent statsförvaltning, en lagstiftning som gynnar ärligt företagande, förstärka de sociala skyddsnäten och mycket annat. ska göra vad vi kan för att stödja denna utveckling @ bland annat planerar vi att fördubbla biståndet till @ och också inom EU arbeta för att stödet till ökas substantiellt. Det viktigaste instrumentet för samarbetet mellan och EU är den europeiska grannskapspolitiken, ENP, som inrättats på initiativ av bland andra . Den handlingsplan som antogs täcker in ett brett spektrum av sektorer inom vilka unionen och ska arbeta tillsammans för att närma till europeiska värderingar och strukturer, och förbättra institutioner i . Denna plan har stor potential och om den realiseras fullt ut kommer den att föra ett stort stycke närmare att uppfylla kraven för EU-medlemskap. Dessutom gav för yttre förbindelser och allmänna frågor vid sitt senaste möte, , rådssekretariatet och kommissionen i uppgift att utarbeta förslag till hur samarbetet med kan stärkas. Konkret kommer inom EU att bland annat att arbeta för att ska bli medlem i WTO. Vidare bör EU hjälpa att göra de förändringar som krävs för att landet av unionen ska kunna tillerkännas status av marknadsekonomi. och EU kommer också att inleda diskussioner med om viseringslättnader. Alla dessa åtgärder är steg som kommer att föra närmare EU.
frs · GS12706 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:706 om skattefrihet för bidrag till frivilligorganisationer har med anledning av händelsen i frågat mig om jag är beredd att föreslå en förändring av gällande lagstiftning, i riktning mot mer generösa avdragsregler för ekonomiska bidrag till sociala och humanitära ändamål. Den katastrof som inträffat är fruktansvärd. Människors solidaritet med de drabbade har varit stor. Viljan att hjälpa till finns överallt i samhället. Den fråga som nu ställer har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlats bland annat i skatteutskottet. Utskottet har avstyrkt motsvarande yrkanden i motioner och bland annat hänvisat till att skattesystemet så långt möjligt bör hållas fritt från inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion, att utgöra en säker bas för finansiering av den gemensamma sektorn. Utskottet har vidare hänvisat till att det är viktigt att det finns en demokratisk process bakom det stöd som samhället ger till exempelvis internationellt biståndsarbete. En avdragsrätt för gåvor och bidrag till sociala och humanitära ändamål skulle minska utrymmet för samhällets stöd till sådant arbete och göra det mer beroende av enskilda personers förmögenheter, förmåga och vilja att bidra. Därutöver visar den senaste tidens utveckling att människors vilja att hjälpa de drabbade länderna är stark, och behöver inte lockas fram genom en särskild skatterabatt. Jag delar således utskottets uppfattning och avser därför inte att vidta några åtgärder för att införa en avdragsrätt för gåvor.
frs · GS12707 · 2005-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:707 om ändring av 23§ polislagen har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder med anledning av JO:s bedömning av 23§ polislagen. Frågan är ställd mot bakgrund av polisens frihetsberövanden i och de friande domarna mot kommenderingschefen . Precis som skriver är JO:s bedömningar av stor vikt för rättsutvecklingen. JO:s bedömning och hemställan om att ändra 23§ polislagen inkom till . Ärendet bereds nu inom . Utan att gå in på sakfrågan, för den behöver beredas inom , är naturligtvis en allmän utgångspunkt att lagstiftning ska vara tydlig.
frs · GS12708 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:708 om diskriminering av invandrare vid bostadsköp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja utvecklingen gällande att invandrare diskrimineras vid bostadsköp. Arbetet med att motverka alla former av diskriminering är högt prioriterat och regeringen har vidtagit en mängd insatser för att bekämpa diskrimineringen både i arbetslivet och på övriga samhällsområden. Exempelvis har skyddet mot diskriminering inom ett flertal områden förstärkts genom lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Lagen omfattar bland annat ett skydd mot diskriminering vid yrkesmässigt tillhandahållande av bostäder. Som anger omfattar dock inte lagen fall när en privatperson vänder sig till allmänheten med ett erbjudande om försäljning eller uthyrning av till exempel en bostad. En effektiv och heltäckande lagstiftning mot diskriminering är en nödvändig förutsättning för att diskriminerande handlingar ska kunna bekämpas. I den mån lagstiftningen brister i effektivitet eller det saknas skydd mot diskriminering på vissa områden måste strävan vara att åtgärda dessa brister. Bland annat därför kommer den sittande att få i tilläggsdirektiv att överväga om skyddet mot diskriminering även bör omfatta situationer där privatpersoner vänder sig till allmänheten med erbjudanden om tillhandahållande av varor, tjänster eller bostäder.
frs · GS12709 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:709 om illegala invandrare i har frågat statsministern om han avser att framföra den oro som finns i för att drabbade illegala invandrare som befinner sig i inte får nödvändig sjukvård. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Statsministern tog vid sitt besök i den 16@18 januari upp situationen för de illegala invandrare, i synnerhet från , som i södra drabbats av . I överläggningarna med premiärminister uttryckte statsministern oro över uppgifter om att illegala invandrare som skadats i naturkatastrofen inte får den hjälp de behöver och att de undviker kontakt med thailändska myndigheter av rädsla för att bli upptäckta. bidrar med ca , som förmedlas av den ideella föreningen , till humanitära biståndsinsatser i burmesiska flyktingläger i . Antalet burmesiska flyktingar i lägren har ökat , på grund av militärjuntans övergrepp och inbördes stridigheter i landet. fanns ca 140000 flyktingar i lägren.
frs · GS12710 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:710 om skatteplikt för styrelseledamots ansvarsförsäkring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att kammarrätten i en nyligen meddelad dom ansett att ansvarsförsäkringar som företag tecknar för verkställande direktörer och styrelseledamöter utgör skattepliktig förmån. Frågan om ansvarsförsäkringar för verkställande direktörer och styrelseledamöter utgör skattepliktig förmån eller inte har tidigare prövats av kammarrätt i två fall som därvid bedömt att någon skattepliktig förmån inte uppkommer. Ett av dessa avgöranden överklagades av till Regeringsrätten som inte meddelade prövningstillstånd. Rättsläget får i och med den meddelade domen anses oklart. Domen har överklagats till Regeringsrätten. Jag vill därför avvakta Regeringsrättens avgörande innan jag tar ställning till frågan.
frs · GS12711 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:711 om P4-sändaren i har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att förebygga liknande avbrott som den i utsändningen av P4i . Jag delar uppfattning om att utsändningen av P4, vilken utgör den så kallade beredskapskanalen ska ske med största möjliga tillgänglighet. Det gäller även under sådana extrema omständigheter som uppstod i samband med stormen över . har 54 större och ca 120 mindre FM stationer. Samtliga större stationer har ett reservaggregat och de mindre har en batteribackup. Därutöver har en omfattande driftsorganisation med korta inställelsetider om behov av felavhjälpning i sändarnäten uppstår. Utöver detta garderar sig med att täcka många områden i med flera sändare, vilket gör att enskilda personer som vill lyssna på radio kan ta emot den önskade kanalen på en annan frekvens vilket är fallet i . Med tanke på de omständigheter som rådde har mycket få sändare haft avbrott i utsändningen och utifrån uppgifter från kommer inte de avbrott som skett att påverka de krav på tillgänglighet som man har i sina avtal med bland annat SR, SVT och TV4. De mottagare som placerat hos boende i närheten av kärnkraftsverken känner av den aktiveringskod som går ut i samband med larm oberoende av frekvens. Dimensioneringen av beredskapsåtgärderna fastställs tillsammans med kunder som också finansierar utsändningen. kommer tillsammans med programbolagen att gå igenom och dra lärdom om vad som har hänt för att säkerställa rätt omfattning på sändarnätets beredskapsåtgärder.
frs · GS12712 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:712 om ökade resurser till sämre ställda barn har frågat mig hur jag ser på problemet med att delar av våra satsningar på barnfamiljerna riskerar att bli förtäckta stöd i kommunala budgetar i stället för att komma ensamma föräldrar till del. Alltför många barn lever i ekonomiskt utsatta familjer. presenterade en arbetsgrupp inom utsatta barn (Ds 2004:41). Rapporten visar att barn till ensamstående föräldrar och barn till personer som är födda utomlands är överrepresenterade i den gruppen. Den allt överskuggande orsaken till ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete. Kampen mot arbetslösheten står därför överst på regeringens dagordning. Därutöver görs satsningar för barnfamiljer med svag ekonomi. ekonomiska vårproposition har regeringen avsatt för att höja underhållsstödet, förbättra bostadsbidraget och införa ett barntillägg för studerande. Regeringen har också i budgetpropositionen aviserat förbättringar inom barnbidraget. Regeringen avser att föreslå att barnbidraget höjs med . Regeringen avser att föreslå ett flerbarnstillägg med för det andra barnet och att flerbarnstillägget höjs med från och med det tredje barnet. Genom dessa satsningar på barnfamiljerna förstärks den ekonomiska tryggheten för en av de grupper som tidigare fått känna av den ekonomiska krisen . Det innebär att behovet av ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd @ socialbidrag @ minskar generellt sett. Socialbidrag är avsett att vara ett yttersta skyddsnät för människor i tillfälliga ekonomiska kriser. För majoriteten av dem som beviljas socialbidrag utgör också bidraget ett kortvarigt stöd. För de barnfamiljer som tvingas leva på socialbidrag är situationen dock bekymmersam. Det fanns ungefär 22000 barnfamiljer med långvarigt socialbidrag , varav var ensamstående föräldrar. Att vara långvarigt beroende av socialbidrag påverkar en människas hela livssituation och riskerar i längden att skapa en känsla av utanförskap. En av våra största utmaningar är att ge arbetsföra personer som lever på socialbidrag tillträde till arbetsmarknaden. Det ställer i sin tur krav på en rad åtgärder inom såväl utbildningsväsendet som inom arbetsmarknadspolitiken. Människors försörjning bör främst tryggas genom arbete eller genom de generella välfärdssystemen. Det kan vidare konstateras att rätten till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen bygger på en individuell behovsprövning. Genom försörjningsstödet ska människor tillförsäkras en skälig levnadsnivå och biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Den fastställda riksnormen utgör en miniminorm som ska täcka vissa grundläggande kostnader. Det finns inget som hindrar att kommunerna vid en individuell behovsprövning överstiger denna nivå. Den aviserade höjningen av barnbidraget och underhållsstödet syftar till att förbättra barnfamiljernas situation. Regeringen utgår från att dessa intentioner är vägledande vid kommunernas bedömning av det behovsprövade socialbidraget.
frs · GS12714 · 2005-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:714 om rådets behandling av direktivet om datorrelaterade uppfinningar har i anledning av de pågående EU-förhandlingarna om direktivet om datorrelaterade uppfinningar frågat mig på vilket sätt det skulle strida mot att det i direktivet togs in en skrivning om att det i patenträttsligt hänseende inte ska anses att databehandling tillhör ett teknikområde och att innovationer på samma område inte ska uppfattas som uppfinningar. Det direktivet avser att skydda är datorrelaterade uppfinningar, det vill säga uppfinningar vars verkan förutsätter användning av en dator eller annan programmerbar anordning och som har egenskaper som verkställs genom ett datorprogram. Sådana typer av uppfinningar går redan att patentera. I , och även i andra delar av världen finns mängder av sådana patenterade uppfinningar till exempel i moderna bilars bromssystem, avgasreningssystem, i mobiltelefoner och i datorer för att förbättra operationshastighet eller felsäkerhet med mera. Enligt svensk och europeisk patenträtt kan denna typ av uppfinningar patenteras förutsatt att de innebär ett tekniskt bidrag, det vill säga ett tekniskt nytänkande. Dessutom krävs naturligtvis att de uppfyller alla andra krav som ställs på uppfinningar för att de ska kunna patenteras, framför allt att uppfinningen är ny och har uppfinningshöjd, det vill säga att den innefattar ett sådant tillskott till tekniken att den väsentligen skiljer sig från vad som redan är känt. Förutsatt att alla krav som uppställs för patent är uppfyllda, ska alla anordningar och förfaranden kunna patenteras oavsett vilket teknikområde de tillhör. En uppfinning som uppfyller kravet på patent ska alltså kunna patenteras såväl om den innebär användning av databehandling och datorteknik som användning av andra tekniska kunskaper. Detta krav på icke-diskriminering uppställs i . Varje EU-medlemsstats lagstiftning måste alltså vara förenlig med denna princip. Att omöjliggöra patent för alla uppfinningar som kan omfattas av det mycket vidsträckta begreppet databehandling skulle därför strida mot internationella åtaganden. Direktivets syfte är att medlemsstaternas lagstiftningar ska få enhetligare och tydligare gränser för när datorrelaterade patent kan meddelas. Särskilt viktigt är att dra en gräns mot rättsläget i där man beviljar patent på datorrelaterade affärsmetoder, utan något krav på tekniskt bidrag. Det är en utveckling som varken kommissionen eller rådet vill ha i . Den direktivtext som rådet träffade en politisk överenskommelse om tillgodoser detta syfte. stöder fortfarande denna text. Ett direktiv med detta innehåll ger ökad rättslikhet och förutsebarhet, som patentskyddet inte blir oskäligt omfattande i förhållande till tredje man.
frs · GS12715 · 2005-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:715 om lagring av trafikdata har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning av Artikel 29-kommitténs yttrande över ett utkast till rambeslut om lagring av trafikdata. Förhandlingarna om rambeslutet påbörjades sommaren och pågår fortfarande. Vid det senaste ministermöte i rådet kom man överens om att rambeslutet ska ange en gemensam miniminivå över vilka trafikuppgifter som ska lagras och att kravet ska omfatta endast trafikuppgifter som generas hos operatörerna. Vid samma möte var rådet också överens om att den miniminivå som ska utarbetas ska beakta såväl brottsbekämpande myndigheters behov som den enskildes krav på personlig integritet. Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna @ @ gäller som lag här i landet. Konventionen utgör vidare, även om den inte är formellt bindande, en integrerad del av EU:s rättsprinciper. Det är därför en given utgångspunkt för arbetet med rambeslutet att innehållet i detta ska vara förenligt med konventionen, bland annat den bestämmelse som ger ett skydd för en persons privat- och familjeliv. Artikel 29-kommitténs synpunkter är därför välkomna i de fortsatta förhandlingarna.
frs · GS12716 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:716 om anslagsmedel för humanitära insatser har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som ger egna anslagsmedel för humanitära hjälpinsatser samt förenklar beslutsvägarna. har lång erfarenhet och internationellt efterfrågad kapacitet att bistå med katastrofinsatser och kan snabbt sända efterfrågat stöd inom sitt kompetensområde till andra länder med stöd av 3 b § förordningen (1988:1040) med instruktion för utan att det krävs ett regeringsbeslut. har upprättat mycket goda samarbetsformer med Sida när det gäller finansiering av dessa insatser som fordrar omedelbara åtgärder. Detta är ett system som enligt min uppfattning fungerar mycket bra. Som du säkert känner till så har utrikesminister och jag i en artikel i nu tagit ett initiativ om möjligheter att ge stöd och hjälp till svenskar utomlands som befinner sig i en katastrofsituation. Hur detta stöd kommer att utformas bereds inom i nära samarbete med . Målsättningen är enkla beslutsvägar och att ska kunna agera direkt vid en akut nödsituation.
frs · GS12717 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:717 om samordning mellan försäkringskassa och arbetsförmedling har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att inte fler fall uppstår där människor råkar illa ut på grund av att arbetsförmedling och försäkringskassa brister i samordning. har till uppgift att bedöma och fatta beslut om sjukpenning. Den som är arbetslös och som bedömer inte längre har medicinskt grundade behov av arbetslivsinriktad rehabilitering eller fortsatt sjukskrivning ska anmäla sig på arbetsförmedlingen för att få hjälp att hitta ett arbete. Det är av yttersta vikt att samarbetet fungerar så att inte den enskilde hamnar mellan stolarna hos och arbetsförmedlingen. Det ska ingen behöva uppleva. och arbetsförmedlingen måste därför ha välfungerande rutiner för kontakt mellan myndigheterna i samband med att en individ övergår från att vara sjukskriven till att på nytt vara arbetssökande. Regeringen har uppdragit åt (Ams) och () att upprätta en gemensam verksamhets- och handlingsplan för arbetslivsinriktad rehabilitering av arbetslösa sjukskrivna. har det ställts ytterligare resurser till myndigheternas förfogande genom att av sjukpenninganslaget @ ca 1,6miljarder kronor @ får användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Detta har bidragit till att samarbetet mellan och arbetsförmedlingen har vitaliserats och intensifierats. Jag är glad att kunna informera om att Ams och RFV har gjort ett tillägg i den gemensamma verksamhets- och handlingsplanen genom att betona vikten av fungerande rutiner mellan myndigheterna när en sjukskriven person ska övergå till att vara arbetssökande. Detta innebär att den berörda personen erbjuds ett möte tillsammans med representanter för och arbetsförmedlingen där den fortsatta handläggningen klargörs. Avsikten med detta är att få en tydlig övergång för individen och att minska rundgången mellan myndigheterna.