ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122016 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2016 om polisresurser till har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att polisen i tilldelas resurser för att bekämpa den organiserade brottsligheten. fördelar de medel som regeringen beslutat om till polismyndigheterna i landet. Det är sedan upp till polismyndigheterna att fördela resurserna mellan de olika arbetsuppgifterna. har regeringen gjort kraftiga satsningar på polisen och höjt anslagen med , samt aviserat tillskott för 2006@2007 med ca . Dessutom ökar antalet poliser . har antalet poliser ökat med ca 1200. Satsningen innebär bland annat att 4000 nya poliser kommer att utbildas . Enligt beräkningar efter den senaste examinationen av aspiranter uppgår nu det totala antalet poliser till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara . finns det 174 fler poliser i än vad det gjorde . Med denna kraftiga satsning på polisen har regeringen sett till att det finns goda förutsättningar för polisen att bedriva sin verksamhet. Polisarbete är dock inte enbart en fråga om resurser. Polisen måste också utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. och polismyndigheterna arbetar fortlöpande med det.
frs · GS122017 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2017 om den förberedande polisutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att åtgärda bristerna i de förberedande polisutbildningarna. En förutsättning för att polisen ska vara en modern och effektiv arbetsplats är att dess sammansättning speglar befolkningen i samhället. På detta sätt kan polisen i sin yrkesutövning tillföras olika gruppers kunskaper och erfarenheter. Polisens rekryteringsarbete genomsyras därför av mångfaldsaspekten. Det är bra att polisen på olika sätt verkar för att öka mångfalden. Det handlar om informationsinsatser i skolor, kontakter med olika invandrarföreningar, utbildningsinsatser bland de anställda etcetera. Den förberedande polisutbildningen är ett exempel på en sådan insats som har gjorts av vissa polismyndigheter. Den ger inga fler poliser i sig utan deltagarna ges efter avslutad utbildning möjlighet att ansöka till polisutbildningen på samma villkor som alla andra. Eventuella oegentligheter som tar upp i sin fråga ska naturligtvis bekämpas. Låt mig också påpeka att har fel i sitt påstående att regeringen planerar att lägga ned polisutbildningen i . Tvärtom kommer jag att ta initiativ till en utredning som bland annat ska utreda möjligheten att knyta utbildningen närmare högskolan genom ökad samverkan med universiteten.
frs · GS122018 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2018 om utvecklingsländernas tullförmåner gentemot EU har frågat mig vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att ändra reglerna om utvecklingsländernas tullförmåner i EU. Den verkar konsekvent för att marknadstillträdet för utvecklingsländerna ska förbättras och tog initiativet till en dialog med Europeiska kommissionen om det framtida allmänna preferenssystemet (, GSP). Vi lämnade konkreta förslag till förbättringar och lyfte upp diskussionerna från tekniska detaljdiskussioner till diskussioner om utvecklingsperspektivet. I den processen har haft samarbete med andra likasinnade medlemsstater. Tyvärr fick inte stöd för sin linje från en majoritet av medlemsstaterna när beslutet om den nya GSP-förordningen fattades av . Sammantaget bedömer jag att den nya GSP-förordningen tyvärr inte ger tillräckliga fördelar för utvecklingsländerna. Förordningen medför till och med försämringar på vissa områden exempelvis genom att skyddsklausulerna har utvidgats. avgav därför en deklaration vid , där vi framhöll att gemenskapens beslutade system inte blev ett tillräckligt ambitiöst utvecklingsinstrument. , , och anslöt sig till deklarationen. Rådsförordningen gäller till och med . Fram till dess kommer jag att verka för att reglerna inte används protektionistiskt. Speciellt tänker jag på användandet av skyddsklausulerna. En definitiv bedömning av vilka utvecklingsländer som uppfyller kraven för GSP+, det delsystem som ger tullfrihet om centrala internationella konventioner främst gällande mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljö är ratificerade och även tillämpas, kommer att göras . Det är viktigt att de länder som uppfyller kraven ansöker och att uppmuntrar dem till detta. Den driver att förordningens tullförmåner ska tillämpas tidigt så att de tsunamidrabbade länderna kan dra nytta av den utvidgade produktomfattningen och tullnedsättning i den nya förordningen. Jag anser att det är viktigt att en lösning snabbt kan beslutas. Jag arbetar konsekvent för att föra fram utvecklingsperspektivet och för att påverka gemenskapens inställning i diskussionerna om GSP och därmed få stöd för ett framtida mer progressivt system. Jag vill också uppmana alla svenska riksdagsledamöter att i kontakter med sina EU-kolleger göra detsamma. Arbetet med att påverka att nästa GSP-förordning ska bli mer generöst startar .
frs · GS122022 · 2005-08-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2022 om möjlighet att göra undantag från Dublinförordningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska utlänningsmyndigheter i betydligt högre grad ska utnyttja möjligheten att göra undantag från Dublinförordningen. Jag vill inledningsvis hänvisa till mitt svar från på fråga (2003/04:1083) om samma spörsmål. EU:s medlemsstater har alla tillträtt Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning, och är bundna av internationella och europeiska regler om mänskliga rättigheter. En betydande likhet har alltid funnits mellan medlemsstaternas tillämpning av asylreglerna. EU:s medlemsstater är alla rättsstater och välfärdsstater och har i princip samma förutsättningar att tillgodose asylsökandes rättigheter, såväl vad gäller asylprövning som att tillgodose sociala och medicinska behov. Regeringen stöder EU:s strävan mot ett gemensamt asylsystem, och har en omfattande gemenskapslagstiftning genomförts för att harmonisera de enskilda medlemsstaternas asylsystem. Dublinförordningen reglerar vilken stat som ansvarar för prövningen av en asylansökan som lämnas in i någon av medlemsstaterna, och garanterar också varje tredjelandsmedborgare som söker asyl i EU att få sin sak prövad i någon av medlemsstaterna. Förordningens ansvarsregler bygger på första asyllandsprincipen, som är grundläggande i den internationella flyktingrätten. Den innebär att en person som flyr undan förföljelse i sitt hemland ska söka skydd i det första säkra land han eller hon kommer till. Förordningen underlättar och förtydligar tillämpningen av denna princip, och motverkar på så vis också att personer söker asyl i flera stater i unionen. Av denna anledning anser jag att förordningen har ett stort värde och att ansvarsreglerna i den i princip ska upprätthållas. Dublinförordningen ersätter en tidigare konvention i frågan. Genom Dublinförordningen har bland annat bestämmelserna om ensamkommande barn förtydligats och större hänsyn kan tas till familjens enhet. Dublinförordningen ger i och för sig en medlemsstat möjlighet att inte tillämpa ansvarsreglerna utan i stället gå in i sakprövning av en persons asylskäl. Utrymmet för när man kan underlåta att tillämpa förordningens ansvarsbestämmelser fastställs i svensk praxis, utifrån utlänningslagens regler. Innan en person kan avvisas från på grund av att ansvaret för prövning av asylskälen ligger hos en annan medlemsstat, så måste en prövning ske huruvida andra grunder för uppehållstillstånd i än skyddsbehov föreligger. Det innebär att eventuell familjeanknytning och humanitära skäl alltid beaktas, och i förekommande fall vägs mot intresset av att upprätthålla förstaasyllandsprincipen som den kommer till uttryck i förordningen. Jag anser sammanfattningsvis att de nuvarande reglerna ger det utrymme som efterfrågar, varför jag inte ser att det finns anledning att vidta några åtgärder.
frs · GS122023 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2023 om remisskritiken mot bensinstationslagen har frågat mig om jag avser att ta hänsyn till remissinstansernas synpunkter vid beredningen av propositionen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Utredningen om förnybara fordonsbränslen presenterade i delbetänkandet Förnybara fordonsbränslen @ nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas (SOU 2004:4) ett lagförslag som innebar en skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle. Betänkandet remitterades men förslaget resulterade inte i någon proposition. Regeringen har därefter med oljebranschen diskuterat möjligheterna att åstadkomma ett ökat tillhandahållande av förnybara drivmedel genom frivilliga åtaganden. Den vägen har visat sig inte framkomlig. I togs därför en promemoria fram med ett lagförslag som byggde på utredningens förslag. Promemorian remitterades och som ett led i remissförfarandet hölls även ett remissmöte . Regeringen beslutade därefter om en lagrådsremiss . Genom lagförslaget vill regeringen säkerställa en ökad tillgänglighet till förnybara drivmedel i transportsektorn. Detta kommer i sin tur att underlätta introduktionen av fordon som kan köras på sådana drivmedel. I alla lagrådsremisser och propositioner redovisas och beaktas inkomna synpunkter från remissinstanserna i den mån som regeringen bedömer det lämpligt. Så sker även i detta ärende.
frs · GS122024 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2024 om häktet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa häktesverksamhet i . Jag har i tidigare frågesvar (2003/04:832) framhållit att jag delar uppfattning om vikten av att rättsväsendet tar ansvar för att samordna sina åtgärder på ett sådant sätt att samhällets totala resurser utnyttjas så effektivt som möjligt. Att myndigheterna har ett sådant ansvar framgår bland annat av verksförordningen (1995:1322). Beslut som fattas om kriminalvårdens lokalisering påverkar i hög grad övriga myndigheter i rättskedjan och det ställer självklart höga krav på samarbete. Av kriminalvårdens instruktion framgår därför att häktesorganisationen ska vara utformad så att den främjar ett effektivt samarbete med övriga myndigheter inom rättsväsendet. Innan beslut om större förändringar i häktesorganisationen fattas ska samråd ske med , , och samt med de tingsrätter, länsstyrelser och polismyndigheter som berörs av verksamheten. Regeringen har gett i uppdrag att skapa fler häktes- och anstaltsplatser på så sätt att anstaltsstrukturen består av färre och större enheter. Det är dock ansvar att besluta om var dessa enheter ska lokaliseras.
frs · GS122025 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2025 om regeringens position i striden om EU:s handelspolitiska behandling av har frågat mig vad jag avser att göra för att klargöra position i EU beträffande frågan om att ge marknadsekonomisk status i handelspolitiskt avseende. Regeringens hållning är att varje land ska behandlas för sig i frågan om marknadsekonomisk status. EU:s tillerkännande av marknadsekonomisk status begränsas till antidumpningssammanhang, det vill säga när EU tillerkänner ett land marknadsekonomisk status innebär det att prisläget i landets hemmamarknad räknas som utgångspunkt vid bedömning av om dumpning förekommer eller ej. Det är regeringens förhoppning att EU ska få förutsättningar att tillerkänna marknadsekonomisk status. I pågående diskussioner med övriga medlemsstater verkar för att Europeiska kommissionen och EU:s ordförandeskap samt skyndsamt samarbetar för att möjliggöra framsteg i frågan inför det kommande toppmötet mellan och .
frs · GS122026 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2026 om dödsstraffet i har frågat mig vilka initiativ jag tänker vidta för att öka trycket på den saudiska regimen vad gäller att åstadkomma en fungerande rättsstat och stoppa användandet av dödsstraffet. verkar aktivt på det internationella planet för att dödsstraffet ska avskaffas. och EU:s arbete för avskaffande av dödsstraffet bedrivs i alla relevanta forum som exempelvis FN och genom bilaterala åtgärder. Vi erinrar löpande om och EU:s hållning i dödsstraffsfrågan i kontakter med de länder som ännu inte har avskaffat dödsstraffet. I avvaktan på ett generellt förbud mot dödsstraffet försöker och EU förmå andra stater att ansluta sig till de internationella protokoll som reglerar ett successivt avskaffande av dödsstraffet. Vi stöder också flera av de organisationer som söker fästa omvärldens uppmärksamhet på hur dödsstraffet tillämpas . har tagit upp den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i bilateralt, genom EU och i FN-sammanhang. Ett exempel var när EU @ på initiativ @ tog upp MR-situationen och frågan om dödsstraffet i i sitt tal vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. EU har vid ett flertal tillfällen framfört sitt fördömande av användandet av dödsstraff, tortyr och begränsningar i yttrandefriheten i . Detsamma gäller vår oro för kvinnans bristfälliga ställning. I bilaterala kontakter med företrädare för kommer jag att fortsätta erinra om hållning i hithörande frågor.
frs · GS122027 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2027 om regeringens slutsatser av IFAU:s utredning har mot bakgrund av () senaste utvärdering av friåret, Friårets arbetsmarknadseffekter (2005:10), frågat mig vilka åtgärder i höstbudgeten och senare fram till valet jag avser att vidta med anledning av den starkt kritiska utvärderingen av skattefinansierat friår. Av IFAU:s utvärdering av friårsförsöket som bedrevs i tolv kommuner framgår att friårsvikariaten stärker de arbetslösas ställning på arbetsmarknaden. Friårsvikariernas framtida arbetslöshet minskar som en effekt av friårsvikariaten. Likaså minskar det totala antalet dagar som vikarierna är registrerade vid arbetsförmedlingen. vet vi också att friårsvikariaten som arbetsmarknadspolitisk åtgärd har en låg undanträngningseffekt på riktiga jobb. Utvärderingen visar vidare att friårsledigheten innebär en lägre lön efter ledigheten. Löneeffekten varierar dock mellan olika grupper av arbetstagare. Likaså tycks de friårslediga arbeta efter ledigheten i samma omfattning som de skulle ha gjort om de inte hade deltagit i friårsförsöket. Det går inte heller att belägga att sjukfrånvaron minskar efter friårsledigheten. Utvärderingen ger inte något stöd för att friårsledighet skulle ge en högre pensionsålder. Viktigt är dock att komma ihåg att friåret också ska ses som en livskvalitetsreform och även bedömas ur den aspekten. Kvinnor och män kan genom friårsledigheten få möjlighet att förverkliga sina livsprojekt som till exempel att vidareutbilda sig och starta eget företag. Friåret är en relativt ny åtgärd och den arbetsmarknadspolitiska inriktningen av friårsprogrammet har stärkts i och med att friåret infördes i hela landet . Med en tydligare arbetsmarknadspolitisk inriktning av friåret har arbetssökande ur de prioriterade grupperna inom arbetsmarknadspolitiken fått en större del av friårsvikariaten. Särskilt uppmuntrande är den höga andelen utlandsfödda bland dem som har gått in som vikarier. För att kunna utvärdera friårets arbetsmarknadseffekter för dem som deltagit i friårsprogrammet efter förändringen av förordningen (2001:1300) om friåret behövs dock en betydligt längre uppföljningshorisont. Jag är därför inte beredd att i detta skede föreslå några förändringar av reglerna för friåret.
frs · GS122030 · 2005-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2030 om myndigheters opinionsbildning har frågat mig hur jag avser att verka för starkare konstitutionella spärrar för statliga myndigheters möjligheter att driva politiskt färgade frågor. Låt mig inledningsvis påminna om att regeringen styr riket och regeringen väljer därför hur den vill organisera förvaltningen. 6§ regeringsformen lyder förvaltningen under regeringen. Det faller sig därför naturligt att regeringens styrning och organisering av förvaltningen påverkas av vilken politisk inriktning regeringen har. Min uppfattning är dock att det ska finnas en rågång mellan politisk opinionsbildning och vad som är myndigheternas uppgifter. Rollfördelningen får inte vara otydlig och det tycker jag heller inte att den är. Jag har tidigare i en interpellation påpekat att det ibland kan vara en grannlaga uppgift att tydligt skilja mellan vad som kan anses vara myndigheternas uppgifter och vad som kan anses ingå i den politiska opinionsbildningen. En diskussion kring dessa frågor är därför viktig. menar att svenska myndigheter ägnar sig åt opinionsbildning utan att närmare precisera vad som avses med begreppet. Det blir problematiskt då det kan tolkas som att allt informationsarbete som myndigheter utför betecknas som opinionsbildning. Varje myndighet ska, enligt förvaltningslagen, lämna upplysningar, vägledning och ge råd till enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Myndigheternas informationsarbete är en viktig del av demokratin och har stöd i beslut från riksdag och regering. Information som inte är sakligt grundad eller som inte har stöd i myndigheternas reglerade verksamhet ska inte förekomma i statsförvaltningen. Det finns inget krav på att myndigheter ska marknadsföra sin verksamhet eller profilera sig genom trycksaker, annonser etcetera. Min uppfattning är att behovet av att informera alltid ska vägas mot kraven på en effektiv och rättssäker förvaltning som på ett gott sätt hushållar med de offentliga resurserna. När det gäller konstitutionella frågor och frågor kring strukturen och uppgiftsfördelningen mellan bland annat regeringen och de statliga myndigheterna, slutligen, belyses de av (2003:02) och (2004:96).
frs · GS122031 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2031 om barnperspektivet vid misshandel har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att utarbeta förslag till lämpliga lagändringar så att barn kan betraktas som brottsoffer om de tvingas uppleva att föräldrarna misshandlar varandra. Barn som blir vittne till våld eller andra övergrepp utsätts för en mycket traumatisk upplevelse. Känslan av otrygghet och oförmågan att kunna hjälpa den som blir utsatt för våld sätter med all säkerhet djupa spår i de barn som upplevt detta. Det är viktigt att dessa barn synliggörs och att det uppmärksammas att detta våld är ett övergrepp även mot barnen. Barn som bevittnar våld i hemmet har under vissa förutsättningar rätt till skadestånd från förövaren. Men detta gäller långt ifrån alla barn som tvingas bevittna våld i hemmet. Barn som på detta sätt bevittnar våld behöver framför allt annat stöd än ekonomisk ersättning. Men även möjligheten till ekonomisk ersättning kan vara ett viktigt bidrag till att dessa barn synliggörs och får en konkret upprättelse. I departementspromemorian Barnen i brottets skugga (Ds 2004:56) föreslås att det i brottsskadelagen införs en särskild rätt till ersättning från staten för barn som bevittnar ett brott som är ägnat att skada tryggheten och tilliten hos barnet i dess förhållande till en närstående person. har ett ansvar för barn som bevittnar våld i hemmet eller på annat sätt riskerar att fara illa. I promemorian föreslås att socialtjänstlagen ska ändras så att detta ansvar blir tydligare och för att dessa barn ska betraktas som offer för brott. Promemorian har remissbehandlats. Regeringen kommer att ta ställning till om dessa båda förslag kan vara lämpliga åtgärder för att barn som bevittnar våld ska synliggöras och i ännu högre grad få upprättelse för de övergrepp som de blir utsatta för. Enligt min uppfattning måste vi fokusera på att det finns samhälleliga system som garanterar att det finns hjälp och stöd för dessa barn. En förutsättning för detta är att myndigheter och andra berörda får kännedom om att det har förekommit våld i hemmet. Här har polisen en viktig uppgift. När polisen kommer till ett hem där någon har misshandlats måste polisen alltid vara uppmärksam på om det finns barn i familjen. Av stor betydelse är då att polisen har kompetens i hur man som polis bemöter barn och hanterar situationer där barn är inblandade och att ska underrättas. Alla aktörer som är inblandade i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa måste samverka på bästa sätt. har staten genom olika lagändringar skärpt kraven på samverkan. På uppdrag av regeringen presenterade ett förslag på en övergripande strategi för samverkan i frågor som rör barn som far illa. Avslutningsvis vill jag framhålla att barn som blir vittne till våld mellan föräldrar bäst uppmärksammas genom att de erbjuds kvalificerat stöd och hjälp från och andra som har detta till sina huvudsakliga uppgifter. Detta uppnås inte genom att barnen dras in i rättsprocesser.
frs · GS122032 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2032 om polisiär närvaro vid större arrangemang har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att den polisiära närvaron i en stad inte minskar vid stora arrangemang såsom fotboll. Ordningshållning är en väsentlig del av polisens grundläggande uppgift att förebygga och utreda brott. Polisens medverkan vid exempelvis konferenser, demonstrationer eller idrottsevenemang är således en del av den normala verksamheten. Vissa polismyndigheter berörs oftare än andra av stora sportarrangemang. Sådana omständigheter vägs in när fördelar resurser mellan polismyndigheterna.
frs · GS122033 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2033 om mainstreaming av äldrepolitiken har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att åstadkomma en mainstreaming av äldrepolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som besvarar frågan. Som nämner i sin fråga så innebär mainstreaming att exempelvis frågor om specifika förhållanden för äldre behandlas inom de politikområden och hos de departement där sådana frågor normalt hanteras för alla andra grupper. Att de två frågor som ställt tidigare, avseende äldre och arbetsmarknaden samt äldre i politiken, besvarats av arbetsmarknadsministern respektive demokratiministern anser jag vara ett uttryck för just det faktum att frågor som rör äldre personer ska behandlas i det departement och av den minister som är ansvarig för den aktuella frågan. Inom flera områden har ett mångårigt arbete med att inkludera frågor om äldre i de sammanhang där de normalt hanteras efter hand resulterat i att behovet av särskilda lösningar för äldre minskar. Ett sådant exempel är att moderna bussar med låga golv gör det lättare för personer med nedsatt rörlighet att använda kollektivtrafiken. Ett annat exempel är att alltfler kommuner i sina program för bostadsförsörjning lyfter fram äldre personer som önskar en mindre bostad som en allt tydligare grupp av bostadskonsumenter. Förbättringar inom bland annat dessa områden bidrar till att fler äldre människor lättare kan klara sig på egen hand. är samhället snabbt föränderligt och utvecklingen kan lätt riskera att gå grupper av äldre förbi. Så länge som frågor om åldrande och äldre människors förhållanden inte är en självklar del inom alla politikområden eller inom alla samhällssektorer behövs också en vaksam och handlingskraftig äldrepolitik som kan föra in äldreaspekter så att utvecklingen också kommer äldre människor till del.
frs · GS122036 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2036 om kostnader för avvisning av flyktingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att dra ned kostnaderna inom området avvisning av flyktingar. Regeringens styrning av kriminalvården sker på ett övergripande plan. Det är kriminalvården som ansvarar för hur de medel som verksamheten tilldelas ska fördelas. Det är alltså kriminalvården som ansvarar för hur avvisningar ska genomföras. Jag tycker att det är viktigt att understryka att kriminalvården, precis som alla andra myndigheter, har ett ansvar för att hushålla väl med statens medel. Detta ansvar framgår av verksförordningen (1995:1322). De resurser som avsätts för kriminalvårdens verksamhet ska användas på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Självklart ska inte dyrare biljetter eller dyrare hotellrum än nödvändigt användas. Inom kriminalvården pågår ett omfattande effektiviseringsarbete. Regeringen ser positivt på detta och arbetet följs noga av . Jag vet att kriminalvården inom ramen för detta arbete ser över transporttjänsten ur kostnads- och effektivitetshänsyn. Mot denna bakgrund finner jag inte anledning till ytterligare åtgärder.