ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12917 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:917 om skatt på biogasbilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att neutralisera fordonsskattehöjningen för biogasdrivna fordon. hänvisar till att fordonsskatten för biogasbilar och bensindrivna bilar har höjts . Den generella höjningen av fordonsskatten är ett led i den gröna skatteväxlingen. Den gröna skatteväxlingen är en del i regeringens strategi för att omvandla till ett ekologiskt hållbart samhälle. Höjningen av fordonsskatten har växlats mot sänkta inkomstskatter. Fordonsskatten för ett visst fordon är baserat på fordonets vikt och vilken typ av konventionellt drivmedel fordonet kan drivas på. I syfte att öka miljöstyrningen har regeringen i budgetpropositionen aviserat att man avser att återkomma med ett förslag till koldioxidbaserad fordonsskatt för nya personbilar. Regeringen driver det fortsatta arbetet med målet att ett nytt regelverk ska kunna träda i kraft . Ägare av biogasfordon får enligt gällande bestämmelser ta del av skattenedsättning på en rad områden. Biogasen är befriad från punktskatt. Förmånsbeskattningen är reducerad om fordonet används som förmånsbil. Flera kommuner har dessutom infört fri parkering för biogasbilar och andra miljöbilar. Mot ovanstående bakgrund har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder i syfte att neutralisera fordonsskattehöjningen för biogasbilar.
frs · GS12919 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:919 om arbetsförmedlingarnas sätt att arbeta har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för unga arbetslösa att snabbare komma ut på arbetsmarknaden. Som bakgrund till frågan hänvisar till en artikel och flera egna kontakter med arbetssökande om hur arbetsförmedlingen arbetar. har () arbetat med att ta fram ett tydligt tjänsteutbud som arbetsförmedlingarna ska kunna erbjuda arbetssökande och arbetsgivare. I detta arbete har också olika IT-stöd utvecklats i syfte att arbetssökande och arbetsgivare snabbare och enklare ska komma i kontakt med varandra. Det är en utveckling som pågår i hela samhället bland myndigheter, kommuner och näringslivet. IT-stödet som utvecklats inom AMV ska bidra till att frigöra mer handläggarresurser till dem som bäst behöver det. Syftet är också att uppnå en mer enhetlig tillämpning av det arbetsmarknadspolitiska regelverket i organisationen. Medborgarna ska ha rätt till ett rättssäkert och likvärdigt bemötande i hela landet. Arbetsförmedlingen ska fortlöpande pröva den sökandes vilja och möjlighet att erhålla arbete eller placering i arbetsmarknadspolitiskt program. Detta gäller självklart också för ungdomar hos arbetsförmedlingen. har regeringens uppdrag att se till att arbetsförmedlingens service ska vara individanpassad och kunna erbjudas lättillgängligt. Människor har olika förutsättningar och möjligheter, bland annat utifrån ålder, yrkeserfarenhet och utbildningsbakgrund. Arbetsförmedlingarna ska stödja och bidra till att människor snabbt får arbete oavsett ålder, kön och etnicitet. Ungdomsarbetslösheten är hög men har ungdomar kortare arbetslöshetstider än andra åldersgrupper. Det är därför angeläget att fokusera på de ungdomar som har en mer sammansatt problematik. Regeringen anser det angeläget att kontinuerligt se över de arbetsmarknadspolitiska insatserna för att förbättra dessa. I budgetpropositionen aviserades att det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin skulle omprövas. Tidigare studier hade visat på låg effektivitet i ungdomsinsatserna kommunalt ungdomsprogram och ungdomsgarantin. För att få ett bättre beslutsunderlag har regeringen därför gett i uppdrag att utvärdera ungdomsinsatserna. Dessa utvärderingar bör kunna ligga till grund för förbättringar av de arbetsmarknadspolitiska insatserna riktade till ungdomar. Jag tar dock den kritik som framkommer på största allvar och tar med mig den i den löpande dialogen med .
frs · GS12920 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:920 om reform av EU:s jordbrukspolitik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rationaliseringsmålen ska uppfyllas det vill säga minskad byråkrati och administration. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik innebär en radikal förändring av stödsystemen. I påbörjas införandet av den nya politiken 2005. Regeringen framhöll budgetproposition att administrationen av den reformerade jordbrukspolitiken övergångsvis skulle innebära betydande kostnader för myndigheterna. Framför allt gäller detta och länsstyrelserna. arbete med den nya administrationen föreslog regeringen att sammanlagt skulle anvisas på tilläggsbudget. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Såväl som länsstyrelserna har i särskilda framställningar till regeringen hemställt om utökade medel samt disposition av anslagssparande för det fortsatta arbetet 2005 och 2006. Myndigheterna anger dels förskjutningar i tidsplanerna, dels ändrade förutsättningar för reformens genomförande som skäl för det ökade resursbehovet . Regeringen kommer att behandla framställningarna i samband med arbetet med den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen har också gjort bedömningen att reformen bör ge möjlighet till att minska de årliga kostnaderna för administrationen. budgetproposition aviserade därför regeringen sin avsikt att initiera en översyn av jordbruksadministrationen för att fortsätta utvecklingen av en kostnadseffektiv och modern förvaltning.
frs · GS12921 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:921 om bredbandsstöd har frågat mig vad jag avser att göra för att skyndsamt återinföra stödet till kommunerna för utbyggnad av bredband. anser att den nu uppkomna situationen beträffande trängselskatt ger möjlighet till omprövning av beslutet att frysa stödet till ortssammanbindande nät. Jag delar syn att tillgång till bredband är en nyckelfråga för landsbygdens möjlighet till utveckling och livskraft. Regeringen följer noga utvecklingen av utbyggnaden av bredband. Utbetalning av stöd till ortssammanbindande nät ska fortsätta längre fram. Senast kommer medlen åter att vara tillgängliga.
frs · GS12922 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:922 om domstolsbalanser har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta med anledning av följderna för domstolarna av de pågående sammanläggningarna av tingsrätter. Det är självfallet en viktig del i ett väl fungerande domstolsväsende att mål och ärenden inte onödigt uppehålls utan kan beredas och avgöras i den takt de kommer in. För att bland annat skapa förutsättningar för ökad effektivitet pågår en omfattande reformering av rättsväsendet. För domstolsväsendet innebär reformarbetet bland annat förändringar av den yttre och inre organisationen, renodling av verksamheten och förbättringar av det processuella regelverket. Domstolsväsendets yttre organisation är aktuell också i våra övriga nordiska grannländer. Att skapa större tingsrätter är i sig inte tillräckligt för att uppnå kortare handläggningstider och minskade balanser. De större tingsrätterna har dock bättre möjligheter att organisera arbetet på ett sätt som gör att handläggningstiderna kan minska. Detta genom att införa nya och mer effektiva beredningsformer. Det är också viktigt att domstolarna har en sådan storlek att den dömande verksamheten inte påverkas negativt vid exempelvis föräldraledigheter eller sjukfrånvaro. Dessutom bör framhållas att en av målsättningarna med reformarbetet är att öka den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. En bättre samordning medför att dess företrädare inte behöver lägga lika mycket tid på resor till och från domstolarna utan i stället kan använda till sina huvuduppgifter. har hänvisat till statistik för som visar att målbalanserna i domstolarna har ökat jämfört med föregående år. Jag vill klargöra att den korrekta siffran för ökningen av tingsrätternas balanser är 7,. Ökningen av antalet balanserade mål har bland annat sin grund i att antalet inkomna mål till tingsrätterna ökade . Denna ökning är delvis en naturlig följd av att polis och åklagare arbetat aktivt för att minska sina ärendebalanser . Det bör emellertid framhållas att tingsrätterna, trots ökade balanser, avgjorde fler mål än . Det kan också konstateras att varje domare i genomsnitt nu avgör fler mål . Jag tycker att det bör understrykas att de här resultaten har uppnåtts trots de övergångseffekter som följer av organisationsförändringarna. De sammanläggningar som genomfördes under åren 1999@2001 har utvärderats med gott resultat. Regeringens slutsats har därför varit att reformarbetet bör gå vidare. Jag kan inte se att resultatet för ger anledning till någon annan bedömning än att de pågående reformerna bidrar till en mer effektiv och rättssäker tingsrättsorganisation och att reformarbetet därmed är på rätt väg.
frs · GS12923 · 2005-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:923 om budgetlagen I sin fråga gör gällande att regeringen håller på med att fuska sönder budgetlagen. lagen kom till ska regeringen ha gjort allt som står i dess makt för att luckra upp och kringgå reglerna. uppges vara på väg tillbaka till bananrepublikstadiet. Regeringen uppges bedriva en utgifts- och underskottspolitik av sällan skådat slag. fråga präglas av viss insikt när hon karakteriserar situationen innan lagen (1996:1059) om statsbudgeten trädde i kraft, det vill säga närmast situationen under den borgerliga regeringen 1991@1994. uppgick de offentliga utgifterna till av bruttonationalprodukten och underskottet i de offentliga finanserna var av BNP. De båda ratinginstituten Standard & Poor's och 's graderade ned kreditvärdighet för upplåning i utländsk valuta. Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har offentliga finanser drastiskt förbättrats. Utgiftskvoten har sänkts stegvis och är nu och det finansiella sparandet har varit positivt de flesta år . offentliga finanser är bland de starkaste i . De båda ratinginstituten ger nu också högsta kreditbetyg för upplåning i utländsk valuta. Mot denna bakgrund kan jag inte dela uppfattning att är på väg tillbaka till det bananrepublikstadium som hon menar rådde under den borgerliga regeringens tid 1991@1994. frågar vad jag avser att göra med anledning av de synpunkter hon anför. Mitt svar är att jag och regeringen avser att fortsätta att föra en långsiktigt ansvarsfull budgetpolitik.
frs · GS12924 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:924 om Nationella hjälplinjens framtid de har frågat mig om jag avser att före lämna besked om Nationella hjälplinjens framtid. Som de nämner i frågan har hjälplinjen bedrivits med stöd från Allmänna arvsfonden. Sådant stöd bygger på att verksamheten finner finansieringsformer som gör att den kan stå på egna ben och att verksamheten anpassas efter befintliga finansiella ramar. Hjälplinjen har under projektåren fått besked i denna riktning. Sedan Nationella hjälplinjen startades har regeringen förutsatt att linjen finner andra finansieringsformer för verksamheten. Så sent som klargjorde jag detta i ett svar på en interpellation från . Hjälplinjen har beviljats ett tillfälligt statligt stöd på 4miljoner kronor i syfte att ge linjens företrädare ytterligare möjlighet att finna former att fortsätta verksamheten. Det är således i första hand upp till linjens företrädare att skapa förutsättningar för den nationella hjälplinjens framtid. Hjälplinjen har dock nu ansökt om statliga medel för fortsatt drift. Jag förstår att hjälplinjens företrädare vill ha klarhet i om statlig finansiering kan påräknas. ser jag inte något utrymme för en fortsatt statlig finansiering. Frågan bereds dock och vi kommer att ge ett slutgiltigt svar när beredningen är klar.
frs · GS12925 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:925 om personliga ombud har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att säkerställa att fler personliga ombud anställs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är helt överens med om att personliga ombud är en betydelsefull och bra verksamhet. Den bedöms både höja livskvaliteten för personer med psykiska funktionshinder och vara kostnadseffektiv. Jag vet att uppbyggnaden av verksamheten har fungerat utmärkt med och länsstyrelserna som utvecklare, samordnare, utbildande och kontrollerande samt att pengarna har gått till avsett ändamål. Verksamhet med personliga ombud har fått bra genomslag i landets kommuner och uppbyggnadsfasen är nu slutförd. Det innebär att anslaget i sin helhet kan gå till ombudsverksamhet. fanns ca 270 ombud. Anslaget beräknas räcka till ca 300 ombud. På uppdrag av regeringen genomför en omfattande utvärdering av den verksamhet som bedrivits sedan personliga ombud permanentades . Uppdraget ska avrapporteras och resultera i en ingående och bred analys av verksamheten samt en framtidsanalys. Det finns ingen anledning för mig att föregripa den redovisningen. För att inte äventyra kvaliteten i den verksamhet som etablerats kommer jag, innan ytterligare åtgärder föreslås, noggrant att informera mig om frågeställningar, eventuella problem samt de förslag som kommer att redovisas .
frs · GS12926 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:926 om bilstöd har frågat vad jag tänker vidta för åtgärder för att klargöra hur bör förhålla sig när utrustning som omfattas av bilstödet, men som inte ursprungligen har bekostats av , behöver repareras. Regeringen har tillkallat en särskild utredare () med uppgift att göra en översyn av regler och tillämpning för bilstöd till personer med funktionshinder samt lämna förslag till ett effektivare och förbättrat system för bilstöd. Utredaren ska presentera sina förslag till nytt bilstöd och jag avser därför att återkomma senare i frågan.
frs · GS12927 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:927 om konstens frihet har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkra konstens frihet, även om den är känslig eller provocerande i förhållande till andra stater, kristna, judar, muslimer eller andra religioner, när offentligfinansierade myndigheter ordnar en utställning. Frågan ställs bland annat mot bakgrund av medieuppgifter kring invigningen av på . nämner också , och omdiskuterade verk på . Exemplen visar på att debatten om konstnärlig frihet på offentligfinansierade kulturinstitutioner blossar upp med jämna mellanrum. Starka opinioner ifrågasätter i vissa fall rätten att ställa ut vissa verk, i andra fall rätten att plocka ned dem. Kulturinstitutionerna har bland annat till uppgift att värna yttrandefriheten. Att debatter skapas och förs kring utställningar på våra museer är därför bra. Som utbildnings- och kulturminister har jag en självklar, stark tro på konstens autonomi @ så länge den håller sig inom lagens ramar. Men alldeles oavsett vad ett konstverk föreställer måste det naturligtvis vara den utställande institutionens rätt att göra urval till sina utställningar, så att verken tillsammans kan motsvara intentionerna med utställningen. De statliga kulturinstitutionerna är självständiga och bestämmer själva vad de ska eller inte ska ställa ut. Varken jag, eller någon annan kan eller ska bestämma detta åt dem.
frs · GS12928 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:928 om kvinnors skyddsbehov i asylprocessen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att en mer generös inställning ska råda för kvinnors ansökningar om asyl från . Regeringen har uppmärksammat de särskilda skyddsbehov som kvinnor kan ha i asylprocessen. I mitt svar på riksdagsfråga 2004/05:484 av om kvinnors särskilda behov av asyl gav jag flera exempel på hur kvinnors särskilda behov av skydd i hög grad beaktas i den svenska asylprocessen. Jag nämnde där bland annat att en särskild skyddsgrund infördes i utlänningslagen som ger asylsökande möjlighet att stanna i om de känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön och sexuell läggning samt att en utredning på regeringens uppdrag föreslagit författningsändringar som är nödvändiga för att dessa personer ska kunna betraktas som flyktingar. hänvisar även till ett enskilt ärende där en iransk kvinna som lever i ett nytt förhållande i uppges riskera bestraffning om hon återvänder till . Utlänningsmyndigheterna handlägger helt självständigt enskilda ärenden. Jag får enligt grundlagen inte besluta eller på annat sätt försöka påverka hur en myndighet ska hantera ett enskilt ärende såvida myndigheterna inte överlämnat det till regeringen. Jag vill dock kort informera om den lagstiftning som gäller. I utlänningslagen finns det dels bestämmelser om anhöriginvandring dels bestämmelser om asyl och övriga skyddsgrunder. När det gäller anhöriginvandring måste den som vill bosätta sig tillsammans med en nära anhörig i ha ordnat ett uppehållstillstånd före inresan. Kravet på uppehållstillstånd före inresa gäller naturligt nog inte flyktingar och andra skyddsbehövande. Alla personer som söker asyl i och som är i behov av skydd har rätt att få stanna här. I det ärende som hänvisar till har myndigheterna gjort bedömningen att det inte finns något skyddsbehov. Vad sedan gäller frågan om bosättning i på grund av anknytning hit ska, som nämnts ett uppehållstillstånd vara ordnat före inresan. En person som fått avslag på sin asylansökan och åberopat anknytning hit genom en nära anhörig, måste således återvända hem för att därifrån ordna uppehållstillstånd vid en svensk ambassad eller ett svenskt konsulat. Principen om att uppehållstillstånd ska vara ordnat före inresan är dock inte undantagslös. Avsteg kan göras om en person har stark anknytning till en i bosatt person och det inte skäligen kan krävas att personen återvänder till ett annat land för att ge in ansökan där (2kap. 5§ tredje stycket UtlL.
frs · GS12929 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:929 om förtroendekommission för fackföreningsrörelsen har frågat statsministern om statsministern avser att lägga förslag om en förtroendekommission för fackföreningsrörelsen mot bakgrund av den senaste tidens händelser. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. besvarade jag en liknande fråga från . Som jag sade i det svaret anser jag att problemen med oegentligheter inom fackföreningsrörelsen bäst löses genom självreglering, inte genom statliga ingripanden. Att så sker är av central betydelse för tilltron till fackföreningsrörelsen och de som fullgör förtroendeuppdrag i denna. Det är väsentligt att kontinuerligt diskutera frågor om etik och moral och innebörden i de värderingar som fackföreningsrörelsen vilar på.
frs · GS12930 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:930 om våld i skolan har frågat mig vad jag avser att göra för att återupprätta ordningen på våra skolor. Låt mig börja med att slå fast att alla som arbetar i skolan har rätt att känna sig trygga i arbetet. Våld, diskriminering och kränkande behandling är oacceptabelt såväl i skolan som i samhället i övrigt. Det gäller oavsett om det sker mellan elever eller mellan elev och vuxen. Lärarna ska mötas med respekt för sin professionella kompetens i sitt svåra yrke. Demokratiuppdraget är tillsammans med kunskapsuppdraget fundamentet för all verksamhet i skolan. Skolan ska vara en trygg arbetsplats och arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ett stort ansvar för att genomföra alla åtgärder som behövs för att skapa en trygg och säker miljö. Ansvaret vilar på huvudmännen för kommunala och fristående skolor samt på rektorerna. Rektorer, övriga skolledare samt kommunens skolpolitiker och tjänstemän har tidigare genom erbjudits kompetensutveckling för att öka medvetenheten om sitt ansvar för arbetsmiljön. har en mängd insatser gjorts för att öka medvetenheten om kränkande behandling i skolan. Senast har Myndigheten för skolutveckling presenterat stödmaterialet Olikas lika värde som ska stärka förskolors och skolors förmåga att reflektera kring val av arbetssätt utifrån forskning, utvärderingar och lärande exempel. Materialet är också ett stöd i framtagandet av skolornas handlingsprogram mot kränkande behandling bland elever och anställda. En annan insats som jag vill lyfta fram är allmänna råd för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling (SKOLFS 2004:19) som gäller från . De allmänna råden är ett verktyg för skolornas arbete samt ett underlag vid inspektioner. Ytterligare en pågående insats som jag vill lyfta fram är behandlingen av betänkande (SOU2004:50). Utredningen har lämnat förslag till en ny lag om förbud mot kränkningar av elever. Lagen ska främja elevers lika rättigheter i utbildningen samt motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever. Förslaget har remitterats och bereds i . Regeringen avser att lämna en proposition angående förslag till lagstiftning. I det här sammanhanget anser jag även att det är viktigt att skollagen tydliggörs så att skolans personal får befogenheter att omhänderta föremål som kan störa undervisningen eller utgöra en fara för säkerheten i skolan. Ett förslag till ny skollag kommer att presenteras för . Frågor om våld, mobbning och annan kränkande behandling måste alltid stå högt på dagordningen och vara föremål för insatser av olika slag. Den statliga rektorsutbildningen syftar till att rektorer ska bli bättre rustade att utöva det ansvar som läroplaner och övriga författningar föreskriver. Det är naturligt att kommunerna även beaktar behovet av utbildningsinsatser om kränkningar, våld och diskriminering i den kompetensutveckling för sin personal som kommunen som arbetsgivare enligt skollagen har ansvar för.
frs · GS12931 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:931 om omlokalisering av statliga myndigheter har frågat om jag kan ställa mig bakom lokaliseringsförslag som innebär att man bortser från det arbetsmarknadspolitiska läget. Frågan är ställd mot bakgrund av de planerade statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner som föranleds av de förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation som beslutats av . Jag har i ett flertal svar på frågor och interpellationer berört detta ämne. Som jag sagt är uppdrag att titta på vilka statliga myndigheter, verksamheter och bolag som kan omlokaliseras för att stödja de arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen. I de direktiv som har arbetat efter har det varit tydligt att det han föreslår inte ska gå ut över andra utsatta regioner. I förslag beskrivs inte hur många tjänster som ska tas från exempelvis Ams i . En del av de arbetstillfällen, som utredningen föreslagit ska omlokaliseras, är beroende av omorganisationer inom myndigheterna. Det är myndigheternas uppgift att föreslå varifrån dessa arbetstillfällen ska flyttas. Jag utgår från att även myndigheterna anstränger sig för att undvika att drabba redan utsatta regioner. I de fall myndigheterna inte har analyserat och tagit hänsyn till de regionala perspektiven, varav arbetsmarknadspolitiska läget är ett, kommer regeringen att göra det under den fortsatta beredningen. Jag har självfallet inget intresse av att ställa en utsatt region mot en annan.
frs · GS12932 · 2005-02-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:932 om utbyggnaden av har frågat om jag avser att ompröva beslutet att skjuta på utbyggnaden av . Regeringen beslutade att en utbyggnad av mellan och ska ingå i den nationella väghållningsplanen för perioden 2004@2015. Motivet är att industrin i för sin framtida utveckling är beroende av förbättrade transportförutsättningar. För att kunna inrymma utbyggnaden har regeringen beslutat att 13 investeringsobjekt ska utgå ur den nationella väghållningsplanen. Fem av dessa ligger på i . Det är naturligtvis olyckligt när planerade väginvesteringar senareläggs eller stryks ur planerna. Jag har förståelse för den frustration det kan skapa. är jag övertygad om att satsningen kring ligger i hela långsiktiga intresse. De investeringar på som strukits ur planerna får prövas ånyo i samband med kommande inriktnings- och åtgärdsplanering för transportinfrastrukturen.