ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12954 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:954 om kommersialisering av det offentliga rummet har frågat statsrådet vilka initiativ han avser att vidta för att kommunerna även ska ha möjlighet att begränsa stora flaggors intrång i det offentliga rummet. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har ställts mot bakgrund av att det i flera kommuner pågår ett arbete för att balansera och motverka en alltför påtaglig kommersialisering av det offentliga rummet och att kommunerna i detta arbete kan vara restriktiva med att tillåta reklam i form av till exempel skyltar och vepor, eftersom denna typ av reklam förutsätter bygglov. I har det satts upp reklamflaggor av stora mått @ i vissa fall rör det sig om en total yta av 72kvadratmeter @ som på grund av sin storlek medför ett påtagligt intrång i det offentliga rummet. De bestämmelser om bygglov som sannolikt syftar på finns i 8kap. 3§ första stycket (1987:10). Av bestämmelsen framgår att det, inom områden med detaljplan, krävs bygglov för att sätta upp eller väsentligt ändra skyltar eller ljusanordningar. Det är riktigt, som uppger, att vissa flaggor i praxis inte har bedömts som bygglovspliktiga enligt bestämmelsen. Detta framgår av två rättsfall från Regeringsrätten. De flaggor som prövats i domstolarna har emellertid varit av mer traditionell flaggstorlek (40x60centimeter respektive 1x1,5meter) än de flaggor som fråga handlar om. Det kan därför inte uteslutas att flaggor av den storlek som frågan gäller är bygglovspliktiga. För skyltar och liknande anordningar som inte är bygglovspliktiga enligt , gäller enligt lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning och väglagen (1971:948) att det kan krävas tillstånd av för att sätta upp dessa. Det är mot denna bakgrund för tidigt att dra några slutsatser avseende behovet av att ändra lagstiftningen. Om det däremot visar sig att dessa flaggor enligt domstolarnas bedömning inte omfattas av tillståndsplikt, vare sig enligt eller någon annan lag, kommer jag att överväga åtgärder i frågan.
frs · GS12955 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:955 om svensk humanioras konkurrenskraft har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka den svenska humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningens internationella konkurrenskraft. utgår i sin fråga från en ny internationell rankning av lärosätenas kvalitet inom olika forskningsområden, publicerad i tidskriften (THES). Den aktuella rankningen baseras bland annat på vad ett stort antal forskare runtom i världen anser vara de bästa forskningsmiljöerna. Rankningen utgår också från citeringsanalys som är en vanligt förekommande jämförelse av hur ofta forskare från olika institutioner citeras i internationellt ansedda vetenskapliga tidskrifter. Internationella jämförelser av detta slag ger inte en heltäckande bild av styrkan på forskningen inom ett visst område. Vad gäller exempelvis citeringsanalys gör skilda publiceringstraditioner inom olika vetenskapsområden att jämförelser kan bli missvisande. Dessutom tenderar forskningspublicering på engelska att ge större genomslag. Inom humaniora och samhällsvetenskap sker publiceringen huvudsakligen på forskarens modersmål och i bokform. Enligt Higher Education Supplement täcker den aktuella rankningens citeringsanalys exempelvis endast av det som publicerats av brittiska institutioner när det gäller vissa områden inom humaniora. För att få en uppfattning om den svenska forskningens kvalitet är det även viktigt att använda sig av utvärderingar med hjälp av internationella experter. Sådana utvärderingar mäter kvaliteten på forskningen, belyser för viktiga forskningsområden i ett internationellt perspektiv och bedömer forskningsläge och forskningsbehov. Utvärderingar av humaniora och samhällsvetenskap i regi har gett olika ämnen goda omdömen. En återkommande kritik riktas dock mot för liten användning av det engelska språket i avhandlingar och i forskningen, vilket bland annat bidrar till låg internationell publiceringsnivå. Därmed får inte värdefull, ibland unik, svensk empiri från till exempel svensk samhällsvetenskaplig forskning önskvärd spridning. Jag vill avslutningsvis påpeka att det humanistisk-samhällsvetenskapliga området på regeringens initiativ har förstärkts . I den forskningspolitiska propositionen, Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), var humaniora och samhällsvetenskap ett av de åtta prioriterade områdena och regeringen gjorde en permanent förstärkning av resurserna till området om sammanlagt . Regeringen presenterar snart en ny forskningspolitisk proposition som innehåller en förstärkning av de samlade statliga forskningsresurserna med 2,3miljarder kronor. Internationell samverkan är en förutsättning för att kunna bedriva forskning vid den vetenskapliga frontlinjen. För ett litet land som är det därför viktigt att aktivt delta i det internationella forskningssamarbetet. Internationaliseringen av vårt samhälle medför ökade krav på forskning inom bland annat religion, kultur, språk, ekonomi, demokratiaspekter etcetera. Denna utveckling erbjuder nya möjligheter för svenska forskare inom humaniora och samhällsvetenskap att sprida svensk empiri, publicera sig internationellt och lära sig av andras metoder.
frs · GS12956 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:956 om sex- och samlevnadsundervisning i skolan har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att elever ska få en sex- och samlevnadsundervisning som motsvarar kraven i dagens . Frågor om sex- och samlevnad ingår som en del i kursplanerna för flera ämnen. Sex- och samlevnadsundervisningen är därför ett av de läroplansövergripande kunskapsområden som ska integreras i undervisningen i olika ämnen. Rektorn har getts ett särskilt ansvar för att sex- och samlevnadsundervisningen integreras i enlighet med läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna. Att området berörs i flera ämnen visar också hur mångfasetterad sex- och samlevnadsundervisningen är. har granskat ett stort antal skolor vad gäller arbetet mot kränkande behandling, sex- och samlevnadsundervisningen och undervisningen om tobak, alkohol och andra droger. visar bland annat att rektorns styrning är avgörande för att alla elever ska få tillgång till en bra sex- och samlevnadsundervisning (Nationella kvalitetsgranskningar 1999, nr 180). För att stödja rektorerna i arbetet med ämnesövergripande kunskapsområden och grundläggande värden har tagit fram ett särskilt material, Min uppgift är att knyta ihop det (2001 best nr 01:616). Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att utveckla innehåll och form för den statliga rektorsutbildningen (dnr U2003/2021/S). Översynen ska bland annat syfta till att stärka rektorernas ansvar för läroplanernas övergripande mål, för att motverka och förhindra kränkande behandling och för andra frågor om elevernas rättigheter samt för att driva jämställdhetsarbetet i skolan. Många skolor arbetar aktivt med sex- och samlevnadsundervisningen. Ett exempel är de skolor som på olika sätt arbetar med livskunskap som ett kunskapsområde där sex- och samlevnad ingår som en naturlig del. Skolorna kan få hjälp och stöd med undervisningen på olika sätt. Myndigheten för skolutveckling stöder skolorna med material. Bra material och stöd för skolorna tas också fram av bland annat , () och landsting. Många skolor har utvecklat ett samarbete med landstingens ungdomsmottagningar. För att ytterligare stödja utvecklingen av sex- och samlevnadsundervisningen avser jag att föreslå att regeringen fattar beslut om ett särskilt uppdrag till Myndigheten för skolutveckling med anledning av att det är sex- och samlevnadsundervisningen blev obligatorisk i svenska skolor. I uppdraget ingår att uppmärksamma detta och att stimulera till ett ökat kvalitetstänkande kring sex- och samlevnadsundervisningen. Myndigheten har bland annat möjlighet att i samråd med anordna en jubileumskonferens. Syftet med uppdraget ska vara att stimulera till ett kvalitetsarbete inom sex- och samlevnadsundervisningen. Uppdraget ska även innebära kompetensutveckling för berörd personal. Högskolor med lärarutbildning ska också erbjudas att delta i arbetet.
frs · GS12957 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:957 om rättsläget i fråga om brottet hets mot folkgrupp har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att klarlägga rättsläget i fråga om brottet hets mot folkgrupp. Hon har ställt sin fråga mot bakgrund av att en pastor frikänts av hovrätt från hets mot folkgrupp med anspelning på sexuell läggning. Straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp tillkom 1948. Den skyddar grupper mot hot eller missaktning på grund av till exempel etniskt ursprung eller trosbekännelse. skyddar den också mot hets med anspelning på sexuell läggning. I propositionen anförde regeringen att samma principiella överväganden ska göras vid bedömningen av en gärning som avser homosexuella som någon av de andra grupperna. Vid prövningen måste uttalandet alltid bedömas i sitt sammanhang. Att endast citera och diskutera exempelvis religiösa urkunder faller inte inom det straffbara området. Regeringen påpekade vidare att det inte @ lika litet som det är tillåtet att utifrån religiösa texter hota eller uttrycka missaktning för muslimer eller kristna @ bör vara tillåtet att använda sådant material för att hota eller uttrycka missaktning för homosexuella som grupp. Straffbestämmelsen omfattar alltså grupp med viss sexuell läggning på samma sätt som till exempel en grupp med visst etniskt ursprung eller tillhörande en viss tro. har bestämmelsen bara gällt den förstnämnda gruppen och domstolsavgörandena är få. Någon etablerad rättspraxis har därför inte hunnit utvecklas. Jag kommer att följa rättstillämpningen och vidta de eventuella åtgärder som kan behövas.
frs · GS12958 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:958 om polisresurser i har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att fler poliser ska kunna anställas i . Regeringen har satsat och satsar stora pengar på polisen, vilket inte kan ha undgått frågeställaren. har polisens anslag ökat med ca 2,2miljarder kronor. I budgetpropositionen har regeringen utöver de tidigare satsningarna aviserat en anlagshöjning med nästan 1,2miljarder kronor fram till utgången av . Den senaste prognosen från polisen visar att ekonomin förbättras och målsättningen om att 4000 poliser utbildas ligger fast. Som ett led i ambitionen att öka antalet poliser gav regeringen och möjligheten att bedriva polisutbildning. Detta har visat sig vara framgångsrikt. Enligt uppgår nu det totala antalet poliser till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara . Regeringen har genom de kraftiga resurstillskotten sett till att polisens förutsättningar att bedriva verksamheten är goda. Det är som fördelar polisens resurser över landet. Men polisarbete är inte enbart en fråga om resurser. Antalet poliser är enkelt att mäta, men det säger inte allt om verkligheten. Polisen måste också utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. och polismyndigheterna arbetar fortlöpande med det.
frs · GS12959 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:959 om har frågat mig utifrån ett upphandlingsärende i om jag är beredd att verka för att den verksamhet som bedrivs av läggs ned och i stället ersätts av ett ekonomiskt stöd som utgår till privata företag. finns det inom arbetsmarknadspolitiken nästan som ska användas för att underlätta för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga att få anställning på den reguljära arbetsmarknaden. En arbetsgivare, som nyanställer en person som har nedsatt arbetsförmåga på grund av ett funktionshinder får ett lönebidrag som ska kompensera för bortfallet i arbetsförmågan. lämnade sitt slutbetänkande Inte bara (SOU 2003:56) till regeringen . Där föreslås bland annat en ny finansieringsmodell för skyddat arbete, där bidrag ska lämnas per individ till alternativa aktörer till . Regeringen bereder förslagen i betänkandet. uppdrag som det har formulerats av staten är att producera varor och tjänster på en konkurrensutsatt marknad utan att övrigt näringsliv utsätts för osund konkurrens. får alltså inte "dumpa" priser med hjälp av sitt bidrag. I det aktuella ärendet har det sagts mig att det skett en regelrätt upphandling, där kommunen värderat både pris och kvalitet. Den sammantagna bedömningen som kommunen sedan gjorde innebar att fick uppdraget. Om ett företag anser att det har blivit utsatt för osund konkurrens kan det vända sig till det av och näringslivet gemensamt inrättade . prövning är avgiftsfri och har utfäst sig att alltid följa rådets rekommendationer. Jag delar inte uppfattning att bör läggas ned. bedriver en för samhället mycket viktig verksamhet genom att vara en bra arbetsplats för personer med funktionshinder. Många av dessa skulle annars ha svårt att få ett arbete och vara hänvisade till passiva bidrag.
frs · GS12963 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:963 om arbetsmiljön för uthyrd och entreprenadanställd arbetskraft har frågat hur jag kommer att agera för att säkerställa arbetsmiljön för uthyrd och entreprenadanställd arbetskraft. Uthyrning av arbetskraft och så kallad outsourcing av arbeten till entreprenörer och underentreprenörer har blivit allt vanligare, särskilt i personalintensiva branscher. De personer som utför arbetet är i många avseenden beroende av inhyraren respektive uppdragsgivaren i arbetsmiljöhänseende. Vid uthyrning av arbetskraft finns ett arbetsmiljöansvar för inhyraren enligt 3kap. I direktiven till den utredning som har i uppgift att se över vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91) finns ett uppdrag att i vissa avseenden överväga en komplettering av reglerna om uthyrning av arbetskraft. Vid outsourcing ligger ansvaret enligt arbetsmiljölagen normalt på arbetsgivaren, det vill säga entreprenören längst ut i kedjan. Viktiga förutsättningar för arbetsmiljön bestäms ofta av den som upphandlar en tjänst vid utformningen av anbudsunderlaget. har avlämnat en rapport med anledning av ett uppdrag från regeringen att analysera konsekvenserna för tillsynen av . I rapporten föreslår verket att det utreds huruvida det bör införas ett särskilt ansvar i arbetsmiljölagen för en beställare gentemot den som utför ett arbete. Verket föreslår att ett utredningsuppdrag med detta innehåll lämnas genom tilläggsdirektiv till den utredning som ska göra en översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen (dir. 2004:91). Rapporten bereds inom .
frs · GS12965 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:965 om parlamentarisk utredning om socialförsäkringar har frågat vilka åtgärder statsministern avser att vidta för att genomföra beslut om en parlamentarisk utredning om framtiden för socialförsäkringarna. Eftersom frågan ligger inom socialministerns ansvarsområde så har statministern överlämnat frågan till mig. En översyn av socialförsäkringarna bör enligt regeringen syfta till att skapa en stabil försäkring som kan fungera bra . Det är därför väsentligt att en reformerad försäkring skapas med bredast möjliga politiska förankring och därmed blir politiskt stabil även vid ändrade politiska majoriteter. Pensionsreformen kan i detta sammanhang tjäna som förebild. Regeringen anser det därför vara självklart att förslag och ställningstagande om en ny försäkring tas fram i en parlamentarisk kommitté och har därvid samma uppfattning som den som har uttryckts av . Åtagandet om en översyn är dock mycket omfattande och frågorna är komplexa. Det krävs därför ett mycket omfattande bakgrundsmaterial innan man kan börja närma sig lösningar och förslag. Regeringens bedömning är att detta arbete är mest lämpligt att hantera för en särskild utredare men med ett tydligt uppdrag att bjuda in alla till deltagande, det vill säga förutom de politiska partierna även organisationer och andra intressenter. Det innebär att det, till skillnad mot vad som är vanligt med utredningar, kommer att finnas stora möjligheter för till exempel de politiska partierna att bidra med synpunkter, debattinlägg, uppslag till sammanställningar eller analyser eller på annat sätt påverka arbetet i riktning mot ett mer komplett underlag. Utredarens uppgift är att ta fram underlag men däremot inte att lämna färdiga förslag. Med detta underlag som bas bör det sedan finnas förutsättningar för att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att ta fram förslag till hur framtidens socialförsäkringar ska utformas. Jag delar således syn på att detta är en fråga för en parlamentarisk utredning. I avvaktan på en sådan kommer en särskild utredare i bred samverkan att bereda vägen för den kommande parlamentariska utredningen. Min förhoppning är också att deltagandet i denna utredning blir brett.
frs · GS12966 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:966 om flexibla frigivningsförberedelser har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra frigivningsreglerna. Inledningsvis vill jag framhålla att jag helt delar syn på vikten av att frigivningen förbereds på ett sådant sätt att den dömde vid frigivningen är för att klara ett laglydigt liv. Att förbättra de dömdas möjlighet att klara sig i samhället efter avtjänat straff är en av kriminalvårdens viktigaste uppgifter. Det är väl känt att själva övergången från ett liv i anstalt till ett liv i frihet är en kritisk punkt när det gäller risken för återfall i brott. Kriminalvården har därför, på regeringens initiativ, under 2001@2004 genomfört en försöksverksamhet med ett intensifierat arbete för att underlätta den övergången mellan anstalt och frihet. Försöksverksamheten har bland annat innefattat möjlighet för intagna att avtjäna av ett långt fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll, så kallad fotboja. Enligt , som på regeringens uppdrag har utvärderat försöksverksamheten, har denna fallit mycket väl ut. Mot bakgrund av de goda erfarenheterna utökas nu , användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll (den så kallade fotbojan) inom ramen för olika försöksverksamheter. Regeringens utgångspunkt för tillsättandet av den parlamentariska utredning som ska lämna förslag till en helt ny kriminalvårdslag, , var bland annat att framtidens kriminalvård ska vara betydligt mer individualiserad än dagens. Villkoren under verkställigheten och kanske till och med verkställighetens längd ska påverkas av om den intagne aktivt arbetar för sin återanpassning. Grundläggande för det återfallsförebyggande arbetet bör vara att individens egen motivation till förändring tas till vara, framför allt genom att positiv utveckling förstärks och uppmuntras. , som efter tilläggsdirektiv, getts möjlighet att lämna förslag som tar sikte på tidpunkten för villkorlig frigivning ska lämna sitt förslag . Vidare bör nämnas det viktiga arbete inom kriminalvårdens område som många frivilligorganisationer bedriver. Dessa organisationers arbete utgör ett viktigt komplement till kriminalvårdens egna insatser att förebygga återfall i brott. Dessutom fungerar frivilligorganisationernas nätverk som ett betydelsefullt stöd vid frigivningen. Det är en tidpunkt som annars är särskilt kritisk just när det gäller risken för återfall i brott. På regeringens initiativ har det tillskapats ett nytt system för bidragsstöd till frivilligorganisationer inom kriminalvårdens område. har en möjlighet att fördela statsbidrag till olika organisationer. Avsikten är att skapa en långsiktigt hållbar ordning för bidragsstödet. Mycket har alltså gjorts för att förbättra fängelsedömdas situation i samband med villkorlig frigivning. Jag emotser nu förslag som kommer att utgöra grund för regeringens fortsatta överväganden på detta område.
frs · GS12967 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:967 om underleverantörer och producenter av så kallad skräpmat har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att utredningen om punktskatter på så kallad skräpmat ska ta hänsyn till de ekonomiska konsekvenserna för såväl underleverantörer som producenter av den åsyftade maten. Regeringen tog emot och Statens folkhälsoinstituts underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Där föreslås bland annat att det bör utredas om beskattning eller andra ekonomiska styrmedel kan användas för att minska konsumtionen av bland annat fett och socker generellt. Innan ställning tas till om någon sådan utredning bör göras, kommer rapporten att remissbehandlas på sedvanligt sätt. Därefter kommer regeringen, på grundval av bland annat remissinstansernas synpunkter, att ta ställning till hur man ska gå vidare med de förslag som lämnats.
frs · GS12968 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:968 om upphandlingsrutiner inom Försvarsmakten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att företag som inte sköter sina åligganden får uppgifter inom Försvarsmakten. Frågan har ställts mot bakgrund av att enligt uppgifter i medierna använder sig Försvarsmakten av vaktbolag som har skatteskulder och som har begått skattebrott samt i något fall inte ens har F-skattsedel. Inledningsvis vill jag nämna att jag informerats om att nämnda upphandling gällde väktarutbildning för värnpliktiga hos ett bolag som är auktoriserat av . Bolaget hade tidigare haft vissa besvärligheter med skatter men dessa var åtgärdade innan Försvarsmaktens upphandling skedde. Vid upphandling gäller för Försvarsmakten liksom för alla statliga och kommunala myndigheter lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. I lagen finns bestämmelser som tar sikte på en leverantörs situation vad gäller skatter. Där föreskrivs bland annat att en leverantör kan uteslutas från deltagande i upphandling om denne inte har fullgjort sina åligganden avseende socialförsäkringsavgifter eller skatter. En upphandlande enhet har rätt att av en leverantör begära upplysning om dessa förhållanden. När det gäller vissa tjänster, såsom till exempel utbildning, ska den upphandlande enheten vidare, om det inte är onödigt, innan ett skriftligt anbud antas bland annat kontrollera om leverantören är registrerad för redovisning och inbetalning av mervärdesskatt, innehållen preliminär A-skatt och arbetsgivaravgifter samt fri från skulder för svenska skatter och socialförsäkringsavgifter. Leverantörer som anser sig ha lidit skada har möjlighet att begära överprövning hos länsrätten. Dessutom utövar en särskild nämnd, , tillsyn över den offentliga upphandlingen enligt lagen. Det finns således en detaljerad lagstiftning i ämnet och Försvarsmakten är skyldig att följa den vid upphandling. Jag avser därför inte nu vidta några särskilda åtgärder.