ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111335 · 2005-03-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:1335 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om skriftliga omdömen i Enligt den nationella läroplanen ska läraren "fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång". Minst en gång varje termin ska så kallade utvecklingssamtal hållas. I ny forskning från framkommer dock att utvecklingssamtal mellan lärare, elever och föräldrar fungerar dåligt i praktiken. Lärare har svårt att motivera omdömen i ämnen de inte själva undervisar i. Elevomdömen beskriver alltför ofta elevens beteendesätt och personlighet framför konkreta kunskaper. Föräldrar, elever, lärare och skolledare måste ha tillgång till sakliga och väldokumenterade omdömen. Det är en förutsättning för att man ska kunna se vilka framsteg en elev gör och avgöra när man behöver sätta in extra stöd till elever som riskerar att inte nå målen. Vi i anser att alla vårdnadshavare ska erhålla tydliga skriftliga omdömen redan från årskurs ett. Detta är nödvändigt för att såväl skola som hem ska skaffa sig en överblick av elevernas förutsättningar att nå upp till målen och vilka insatser som behöver göras för att hjälpa dem. Det är viktigt att de individuella utvecklingsplaner regeringen har aviserat inte ersätter skriftliga omdömen eller betyg. Utvärdering av elevernas kunskaper är i sig en viktig utvecklingsåtgärd. Jag vill fråga statsrådet om han avser att göra skriftliga omdömen obligatoriska genom hela .
fr · GS111336 · 2005-03-29 00:00:00 — Fråga 2004/05:1336 av () till statsrådet om motverkande av könsbundna utbildningsval Runtom i landet pågår projekt för att locka tjejer till traditionellt sett manligt dominerade utbildningar. Till exempel uppmuntras från alla håll satsningar på att få in fler tjejer på tekniska och naturvetenskapliga program. Gör man en jämförelse med hur det såg ut förr kan man också konstatera att flödet av kvinnor över till tidigare fullkomligt mansdominerade yrken har pågått . Yrkeskårer som exempelvis poliser, veterinärer, jurister och läkare är betydligt mer könsmässigt blandade än de varit historiskt, något som sannolikt bidrar till tillvaratagande av fler kompetenser och högre effektivitet. Flödet av män över till kvinnodominerade yrken går däremot betydligt trögare. hör man talas om projekt som syftar till att få killar intresserade av vård och omsorg eller förskola. I statistiken ger det heller inte några avtryck, med några få undantag som kockyrket. Det skulle vara välkommet med en tydligare strävan att öka mångfalden även på de kvinnodominerade arbetsplatserna. Med anledning av ovanstående frågar jag därför statsrådet om det pågår något sådant arbete och om han avser att vidta några ytterligare åtgärder för att uppmuntra även killar att bryta könstraditionella utbildningsval.
fr · GS111337 · 2005-03-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1337 av () till justitieminister om polisens tjänstevapen Den nya kulan i polisvapnen har föranlett diskussion. Den typ av kula som används är i folkrätten förbjuden att användas i krig (Haagdeklarationen ). använder svensk polis kulan. Andra länder, med högre brottsbelastning än , har valt bort kulan då de anser det etiskt tveksamt att använda den. Frågan om det etiska i valet av kula i kan diskuteras. Sedan den nya kulan införts har den brukats vid ett antal tillfällen. Då jag anser att användandet av nuvarande ammunition är av stor principiell betydelse kan avgörandet om dess användning inte ses som en operativ fråga utan bör diskuteras i ett mer öppet sammanhang. Effekter av kulans användning bör därför skyndsamt analyseras och som översyn görs bör annan ammunition användas. Målsättningen med användandet av polisens vapen är att sätta motståndaren ur "stridbart" skick. Användandet av en hålspetskula som expanderar när den träffar sitt mål har, i likhet med jaktammunition, syftet att döda. Detta kan inte vara i linje med polisens målsättning. Blir effekterna extra ordinära vid användandet av en sådan ammunition kan det ifrågasättas om mer våld använts än vad som krävs. Användandet av en sådan ammunition framkallar dessutom en situation för den enskilde polismannen som inte är acceptabel. Med anledning av ovanstående frågar jag därför: Avser justitieministern att vidta några åtgärder vad gäller ovanbeskrivna ammunition i polisens tjänstevapen?
fr · GS111338 · 2005-03-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1338 av () till utrikesminister om EU:s uppförandekod för vapenexport Det är beklagligt att EU:s vapenembargo mot inte varit ett fulländat verktyg för att förhindra att försvarsmateriel från säljs till . Inte heller den nuvarande uppförandekoden har lyckats stoppa ökningen av vapenhandel med . Det råder ingen som helst tvekan om att ett hävande av embargot runtom i världen tolkas som ett stöd för fortsatta militära upprustning. Efter att EU inlett planerna att häva vapenembargot har antagit en ny lag som slår fast att landet inte utesluter att med vapenmakt stoppa strävan efter självständighet. I länder världen över tolkas stegen mot att häva embargot som ett allvarligt hot mot självständighet. I har kongressen reagerat kraftfullt och överväger att införa restriktioner mot export av försvarsmateriel till EU:s medlemsstater. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att inom EU säkerställa att EU:s uppförandekod för export av vapen inte utnyttjas av för att förtrycka sitt eget folk och ?
fr · GS111339 · 2005-03-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1339 av () till statsrådet om underhåll av vägar Ett stort antal enskilda vägföreningar anser sig nu tvingade att stänga av sina vägar för timmertransporter i januaristormens spår. Bakgrunden är att de ser att vägarna körs sönder av tunga timmertransporter. Enbart i räknar med att skador för omkring 50 miljoner kommer att förorsakas på grund av den ökade belastningen. Det är inte rimligt att enskilda vägföreningar ska riskera att få sina vägar sönderkörda. Det måste vara ett statligt ansvar att se till att det finns tillräckliga medel avsatta för det extraordinära vägunderhåll som följer i januaristormens spår. Det timmer som ligger i de stormdrabbade skogarna måste snabbt köras till lagringsplatser för att i görligaste mån minimera ekonomiska förluster och skadeangrepp av insekter. Extra statsbidrag har begärts, men regeringen har ännu inte givit något besked. Detta är inte den enda punkt där det varit problem att få fram beslut som främjar ett snabbt bortforslande av den stormfällda skogen. Ett annat exempel är dröjsmålet med beslut om att tillåta lastbilar från de nya EU-länderna att användas vid timmertransporter. Varje dröjsmål innebär ökade ekonomiska förluster för drabbade skogsägare. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det avsätts tillräckliga medel för vägunderhåll av enskilda vägar som upplåts för tunga timmertransporter?
fr · GS111340 · 2005-03-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1340 av de () till statsrådet om räddningshelikoptrar på utlovar samma s-regering som lagt ned helikoptrarna på "en ny" räddningshelikopter till . är det i högsta grad oklart var räddningshelikoptern ska vara stationerad, när den kommer och vem som ska vara huvudman. Både den bofasta befolkningen och alla andra människor som vistas i fantastiska skärgård behöver den trygghet som räddningshelikoptrar stationerade på innebär. Jag utgår ifrån att det blir mer än en helikopter och jag utgår också ifrån att dessa blir stationerade på . Kommer statsrådet att verka för att de nya räddningshelikoptrarna stationeras på ?
fr · GS111341 · 2005-03-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1341 av () till statsrådet om sjömansbibliotekens framtid Regeringen har i och med (SOU 2005:11) låtit utreda den verksamhet som () ansvarar för. Det rör bland annat Sjömansbiblioteket i . HKF:s verksamhet finansieras inte med skattemedel utan ur de farledsavgifter som betalas av rederier vars fartyg nyttjar svenska hamnar. Ändå ägnar nu regeringen stora utredningsresurser åt att utreda en väl fungerande verksamhet som uppskattas mycket av bland andra fler än 6000 svenska sjömän. Utredningen föreslår att "enskilda sjömän ska hänvisas till kommunala bibliotek" för att låna böcker. Ett förslag som är helt orimligt om man är det minsta insatt i sjömansyrket. Från sida sätter vi stort värde på den folkbildningsuppgift som sjömansbiblioteken och HKF har . Därför är det oroväckande när betänkandet från framstår som ett hot mot den samhällsservice som sjömän i hamn ska ha tillgång till i form av välfärdstjänster och kultur såsom folkbibliotek. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa verksamheten för Handelsflottans kultur och fritidsråd som inkluderar sjömansbiblioteken?
fr · GS111342 · 2005-03-30 00:00:00 — Fråga 2004/05:1342 av () till statsrådet om timmerlagring i sjöar Vi är alla djupt berörda av stormen härjningar och anser det vara av allra största vikt att virket omhändertas och lagras för att minimera risken för skadeinsekter. Det är av allra största vikt att lagring sker på sådant sätt att de ekonomiska förlusterna minimeras. Vattenbegjuten timmerlagring på land är ur miljösynpunkt att föredra framför sjölagring på grund av osäkerhet gällande risker för framtida negativa miljöeffekter. Sjölagring bör accepteras som en sista lagringsåtgärd och måste föregås av en snabb och prioriterad miljöprövning där myndigheter och berörda instanser ska ges chans att yttra sig. En aktuell sjö som är föremål för planer för timmerlagring är sjön i och . Ärendet berör två kommuner och två län, många hundra vattenägare samt berörda intressen utmed ned till . Den aktuella timmervolymen innehåller ca fosfor varav drygt beräknas läcka ut vilket innebär en stor risk för övergödning av en hårt belastad sjö. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att de sjölagringar som beviljas inte kommer att innebära stora negativa miljökonsekvenser?
fr · GS111343 · 2005-03-31 00:00:00 — Fråga 2004/05:1343 av () till statsminister om nomineringen av kandidat till posten som chef för Enligt nya medieuppgifter hörde sig Vita huset på ett tidigt stadium diskret för hos europeiska statsministrar @ inte finansministrar! @ om deras inställning till tanken att lansera som kandidat till uppdraget som chef för . "[Den amerikanska administrationen] valde att samla stöd för val genom att kontakta europeiska ledare direkt hellre än att lobba hos finansministrar och biståndsmyndigheter" (den 26@27 mars 2005, s. 1). Kontaktades statsminister i denna fråga, och vad var i så fall reaktion och svar?
frs · GS121014 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:997 om i och 1014 om svensk ambassadpersonal i och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öppna den svenska ambassaden i . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag delar frågeställarnas önskan om att etablera en permanent svensk närvaro i . har nära relationer med det irakiska folket och deltar i det omfattande internationella engagemanget för att bistå irakierna i återuppbyggnaden och bidra till en demokratisk utveckling i . Förberedelser pågår för att återbemanna den svenska ambassaden i . En förutsättning för att etablera en permanent närvaro av svensk ambassadpersonal är att nödvändiga arrangemang för personalens säkerhet, också i samband med resor i landet. Ambassadör , som är stationerad vid det särskilda Irakkontoret i anslutning till den svenska ambassaden i , , reser tillsammans med en medarbetare regelbundet in i . Det befintliga svenska ambassadkansliet, som varit obemannat , saknar ett tillfredställande yttre skydd. Säkerhetsläget i , liksom i stora delar av landet, är fortsatt mycket allvarligt. Kansliet befinner sig utanför den så kallade gröna zonen, som upprättats och skyddas av den multinationella styrkan. Vi undersöker vilka möjligheter det finns att i stället hitta ett godtagbart kontor inom den gröna zonen.
frs · GS121016 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1016 om bristande kvinnorepresentation i OSSE-panel och 1017 om kvinnoperspektiv i OSSE-panelens rapport har frågat om jag avser att ta några initiativ för att säkra kvinnorepresentation i den panel som ska stärka arbete samt om jag avser att ta några initiativ för att garantera att kvinnoperspektivet tas till vara i panelens arbete. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Som en del av det reformarbete som bedrivs inom har en panel av sju eminenta personer tillsatts. Panelen har till uppgift att lägga fram en rapport inkluderande förslag om hur ska kunna förstärkas och öka sin effektivitet. Jag finner det beklagligt att inte en enda kvinna kommit att ingå i denna panel. Detta visar att det krävs ytterligare ansträngningar från deltagarstaternas sida när det gäller att nominera kvinnliga kandidater, framför allt till högre tjänster och uppdrag inom . Vidare pekar det på att ordförande fortsatt har anledning att utnyttja sin möjlighet att agera i enlighet med för jämställdhet. Att nu söka utöka panelen med ytterligare medlemmar tror jag dock inte är realistiskt eftersom den redan har inlett sitt arbete. Det är viktigt att ett kvinnoperspektiv förs in i panelens arbete. Vi avser att till panelen söka föra fram tankar och idéer rörande reformeringen av organisationen, som också inkluderar ett genusperspektiv. Men framför allt blir det en angelägen fråga när alla deltagande stater ska ta vid och diskutera rapporten och det egentliga arbetet påbörjas. Jag kan försäkra att vi från svensk sida kommer att fortsatt verka för ett genusperspektiv och en ökad jämställdhetsintegrering i . presenterar ofta kvinnliga kandidater till poster på olika nivåer i OSSE-systemet och till valobservatörsmissioner. Vi vill öka ansträngningarna särskilt vad gäller nominering av kvinnor till högre tjänster. Låt mig även nämna några andra områden inom vilka vi gjort särskilda ansträngningar från svensk sida. har mycket aktivt deltagit i framförhandlandet av nya handlingsplan för jämställdhet, som antogs av ministerrådet i . Ett led i dessa ansträngningar bestod i att jämställdhetsombudsmannen besökte och för genusfrågor för att tala om JämO:s roll. Rekommendationerna i om inrättandet av en ombudsmannainstitution i deltagarstaterna finns med tack vare att drivit frågan. Vid viktigaste möte inom den så kallade mänskliga dimensionen (mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer), det årliga Human Dimension Implementation Meeting, som hölls i , anordnade ett lunchseminarium där Kvinna till kvinna hade en ledande roll med att föra ut budskapen hämtade från publikationen Tänk om! ordnar också ett seminarium i om kvinnor i konfliktförebyggande och krishantering. Detta är ett direkt svenskt bidrag till genomförandet av 1325 (2000) inom . I EU-kretsen i kommer att från och med i vår inneha ett speciellt ansvar för genusfrågor, vilket ger oss en särskild möjlighet att aktivt påverka och driva frågorna. Sammantaget visar det som redovisats ovan att aktivt driver jämställdhets- och genusfrågor i , liksom i andra internationella forum. Detta avser jag att även fortsättningsvis göra.
frs · GS121017 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1016 om bristande kvinnorepresentation i OSSE-panel och 1017 om kvinnoperspektiv i OSSE-panelens rapport har frågat om jag avser att ta några initiativ för att säkra kvinnorepresentation i den panel som ska stärka arbete samt om jag avser att ta några initiativ för att garantera att kvinnoperspektivet tas till vara i panelens arbete. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Som en del av det reformarbete som bedrivs inom har en panel av sju eminenta personer tillsatts. Panelen har till uppgift att lägga fram en rapport inkluderande förslag om hur ska kunna förstärkas och öka sin effektivitet. Jag finner det beklagligt att inte en enda kvinna kommit att ingå i denna panel. Detta visar att det krävs ytterligare ansträngningar från deltagarstaternas sida när det gäller att nominera kvinnliga kandidater, framför allt till högre tjänster och uppdrag inom . Vidare pekar det på att ordförande fortsatt har anledning att utnyttja sin möjlighet att agera i enlighet med för jämställdhet. Att nu söka utöka panelen med ytterligare medlemmar tror jag dock inte är realistiskt eftersom den redan har inlett sitt arbete. Det är viktigt att ett kvinnoperspektiv förs in i panelens arbete. Vi avser att till panelen söka föra fram tankar och idéer rörande reformeringen av organisationen, som också inkluderar ett genusperspektiv. Men framför allt blir det en angelägen fråga när alla deltagande stater ska ta vid och diskutera rapporten och det egentliga arbetet påbörjas. Jag kan försäkra att vi från svensk sida kommer att fortsatt verka för ett genusperspektiv och en ökad jämställdhetsintegrering i . presenterar ofta kvinnliga kandidater till poster på olika nivåer i OSSE-systemet och till valobservatörsmissioner. Vi vill öka ansträngningarna särskilt vad gäller nominering av kvinnor till högre tjänster. Låt mig även nämna några andra områden inom vilka vi gjort särskilda ansträngningar från svensk sida. har mycket aktivt deltagit i framförhandlandet av nya handlingsplan för jämställdhet, som antogs av ministerrådet i . Ett led i dessa ansträngningar bestod i att jämställdhetsombudsmannen besökte och för genusfrågor för att tala om JämO:s roll. Rekommendationerna i om inrättandet av en ombudsmannainstitution i deltagarstaterna finns med tack vare att drivit frågan. Vid viktigaste möte inom den så kallade mänskliga dimensionen (mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer), det årliga Human Dimension Implementation Meeting, som hölls i , anordnade ett lunchseminarium där Kvinna till kvinna hade en ledande roll med att föra ut budskapen hämtade från publikationen Tänk om! ordnar också ett seminarium i om kvinnor i konfliktförebyggande och krishantering. Detta är ett direkt svenskt bidrag till genomförandet av 1325 (2000) inom . I EU-kretsen i kommer att från och med i vår inneha ett speciellt ansvar för genusfrågor, vilket ger oss en särskild möjlighet att aktivt påverka och driva frågorna. Sammantaget visar det som redovisats ovan att aktivt driver jämställdhets- och genusfrågor i , liksom i andra internationella forum. Detta avser jag att även fortsättningsvis göra.
frs · GS121023 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1023 om mobbning inom vården och omsorgen har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att förbättra möjligheterna att förhindra mobbning av personalen inom hälso- och sjukvården. Jag vill poängtera att en viktig utgångspunkt för samtliga i arbetslivet är att kränkande beteende eller bemötande aldrig kan accepteras oavsett vem det gäller eller vilka som drabbas. Såsom påtalat är det arbetsgivarna som har det främsta ansvaret för arbetsmiljön. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. Vidare är arbetsgivaren skyldig att tillse att teknik, arbetsorganisation och arbetsinnehåll utformas så att arbetstagaren inte utsätts för fysiska eller psykiska belastningar som kan medföra ohälsa eller olycksfall. har till uppgift att kontrollera att arbetsgivaren lever upp till de krav som ställs i arbetsmiljölagen och i de föreskrifter som utfärdar. har bland annat föreskrifter om åtgärder mot kränkande särbehandling i arbetslivet (AFS 1993:17). Denna föreskrift kommer att omarbetas . I dessa föreskrifter åläggs arbetsgivare att planera och organisera arbetet så att kränkande särbehandling så långt som möjligt förebyggs. Det ska finnas rutiner för att på ett tidigt stadium fånga upp signaler om och åtgärda sådana otillfredsställande arbetsförhållanden, problem i arbetets organisation eller missförhållanden i samarbetet som kan ge grund för kränkande särbehandling. Om tecken på kränkande särbehandling visar sig ska motverkande åtgärder vidtas och följas upp. kontrollerar att arbetsmiljölagen efterlevs genom inspektion. beslutade verket att skärpa kontrollen inom sex yrkesområden för att komma till rätta med de höga sjuktalen, vilka ofta är resultatet av dålig arbetsmiljö. Två områden som ska kontrolleras är hälso- och sjukvården och den kommunala omsorgen. Inom ska särskilt den psykosociala arbetsmiljön granskas. Inom hälso- och sjukvården är det bland annat våld och hot som ska uppmärksammas. Resultatet av inspektioner återförs regelmässigt till arbetsgivaren via rådgivande inspektionsmeddelande. I meddelandet uppmanas arbetsgivaren att till en viss tidpunkt redogöra för hur beskrivna brister i arbetsmiljön ska åtgärdas. Om arbetsgivaren inte följer de krav som står i inspektionsmeddelandet kan meddela föreläggande eller förbud, det vill säga förbjuda viss hantering, viss verksamhet eller förelägga arbetsgivaren att rätta till de brister i arbetsmiljön som beskrivits. Till ett sådant föreläggande eller förbud kan även sätta ut ett vitesbelopp. planerar att utforma en handbok om vilka organisatoriska och psykosociala faktorer som kan ha betydelse för uppkomsten av kränkningar i arbetslivet och hur dessa kan hanteras. är tänkt att användas som vägledning för arbetsgivare och verkets inspektörer när frågor om till exempel mobbning blir aktuella. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GS121024 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1024 om äldreskyddsombud har frågat huruvida den förstärkta tillsynen @ generellt sett @ har inneburit förbättringar inom äldreomsorgen eller om den endast bekräftar tidigare kända missförhållanden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Med reservation för att satsningen på äldreskyddsombud bara har pågått , , kan man ändå göra några första observationer. Först och främst kan jag konstatera att resultatet av satsningen har blivit en kraftig resursförstärkning av statens tillsyn. I återrapportering om den förstärkta tillsynen konstateras att äldreskyddsombuden bedriver en mer aktiv tillsyn i kommunerna än vad socialkonsulenterna har haft möjlighet till. De utökade resurserna har lett till fler tillsynstillfällen och en snabbare återkoppling till huvudmännen. Man har också möjlighet att göra mer ingående granskningar om det behövs. Tillsynen ökade under 2002@2003 från 489 till 785 verksamhetstillsyner. avslutades av alla tillsynsärenden med att kritik riktades mot huvudmannen mot . Orsaken till nedgången kan vara att länsstyrelserna tidigare styrt tillsynen dit där man visste eller hade fått indikationer om att det fanns problem och att man nu har fått en ökad möjlighet att granska även andra objekt. Såväl länsstyrelsernas som regionala tillsynsenheter säger sig ha ökat samarbetet till följd av satsningen. Kontakter med pensionärsorganisationer, kommunala pensionärsråd, demensföreningar med flera har ökat markant. Den vanligaste kritiken från är det sätt på vilket verksamheterna sköter dokumentationen. Ett annat bristområde är att det saknas individuella planer för personer i särskilda boenden. Sammantaget kan man konstatera att mycket tyder på att den förstärkta tillsynen har inneburit förbättringar inom äldreomsorgen. Som exempel kan anges att vid en utvärdering av tillsyn i (våren 2003@2004) uppgav av verksamhetscheferna, av cheferna för och av vård- och omsorgscheferna att tillsynen lett till förbättringsarbete som är till nytta för brukarna respektive de boende. kommer att återrapportera till regeringen hur satsningen på förstärkt tillsyn inom äldreomsorgen har fallit ut och hur resurserna har använts. presenteras också rapporten tillsyn 2004, resultat av länsstyrelsernas tillsyn. Då kommer vi att ha ett än bättre underlag att dra slutsatser från. Utöver länsstyrelsernas tillsynsarbete pågår det också ett omfattande kvalitetsarbete inom äldreomsorgen. Regeringen har inlett en stor satsning på kvalitets- och kompetensutveckling inom äldreomsorgen, Kompetensstegen. Huvudsyftet med den satsningen är att stödja kommunernas långsiktiga kvalitets- och kompetensutvecklingsarbete inom vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen. Slutligen vill jag poängtera att länsstyrelsernas tillsynsuppgift har fokus på brister och att se till att uppmärksammade brister åtgärdas. Det är viktigt att tillsynen är effektiv och tydlig. Regeringen har tillsatt en utredning som ska överväga förändringar för att tillsynen ska stärkas och fungera samordnat och effektivt. Uppdraget ska redovisas .