ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121397 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1397 om momsregler vid import av bilar har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att förenkla momsreglerna för import av bilar så att bilimportörer inte ska behöva betala moms i två olika länder. Som ett led i anpassningen av den svenska mervärdesbeskattningen till infördes nya regler för beskattning av begagnade varor. Reglerna innebär att skattskyldiga återförsäljare under vissa förutsättningar kan utnyttja ett system med beskattning av vinstmarginalen, i stället för en beskattning som i normalfallet ska ske med utgångspunkt från avtalat pris för en vara eller en tjänst. Tillämpningen av reglerna om vinstmarginalbeskattning är frivillig, vilket innebär att en återförsäljare har möjlighet att tillämpa de allmänna bestämmelserna i mervärdesskattelagen (1994:200). Syftet med om vinstmarginalbeskattning är att göra hanteringen av handeln med begagnade varor enhetlig inom EU och att undvika dubbelbeskattning. De svenska reglerna står i överensstämmelse med och kan inte ensidigt förändra systemet med vinstmarginalbeskattning. Reglerna om vinstmarginalbeskattning har av vissa företag ansetts vara krångliga och svåra att tillämpa vid handel med utländska begagnade bilar. I samband med att skatteutskottet behandlade några motioner som berörde vinstmarginalbeskattningen vid handel med begagnade bilar erinrade utskottet om behovet av tydliga, pedagogiska och lättöverskådliga anvisningar till de skattskyldiga (bet. 2002/03:SkU16). har löpande @ senast @ lämnat skriftlig information om de aktuella reglerna och särskilda informationsinsatser har därvid gjorts med inriktning på företag som sysslar med bilhandel. Med hänsyn till det sagda avser jag inte att vidta någon åtgärd med anledning av den ställda frågan.
frs · GS121398 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1398 om statliga företags alkoholreklam har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka statliga företags reklam för alkohol. Som ett av de ledande företagen i alkoholdryckesbranschen är det viktigt för att arbeta för en ansvarsfull marknadsföring och att främja en sund alkoholkultur. Mot bakgrund av detta lanserade en ny affärsetisk uppförandekod i koncernen. Koden är ett resultat av ett omfattande arbete med att komplettera och samla riktlinjer för ett ansvarsfullt beteende på alkoholmarknaden och i samhället. Dessutom har branschorganisationen (), på initiativ av bland annat , antagit nya och för medlemmarna bindande etiska riktlinjer för marknadsföring och tillsatt en oberoende granskningsman. Förutom i bidrar också på olika sätt till branschinitiativ i olika länder, som GODA i , Portmangruppen i , i , den så kallade Amsterdamgruppen, som arbetar pan-europeiskt och in Moderation. Dessa organisationer arbetar bland annat med utformning av regler för marknadsföring som går längre än gällande lagstiftning i respektive land, men också till exempel med kampanjer mot rattonykterhet eller ungdomsfylleri och för att öka kunskapen bland serveringspersonal i barer och restauranger. Jag avser att fortsätta följa att bedriver sin alkoholverksamhet på ett ansvarsfullt och etiskt sätt och väl inom ramarna för gällande lagstiftning i respektive marknad.
frs · GS121399 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1399 om läroplanen för har frågat mig om jag är beredd att agera för en översyn av läroplanen för . Som påpekar i sin fråga visar Statens skolverks nationella utvärdering av 2003 (NU -03) att de tidigare kursplanernas mål lever kvar i flera ämnen vid sidan av nya mål. Detta kan medföra att ett visst ämne @ trots förändringar i läro- och kursplaner @ breddas, vilket i sin tur kan leda till stoffträngsel och urvalsproblem. Vidare finns det risk för att målen för skolan har blivit så många att de blir svåra att överblicka. Detta kan leda till att målstyrningen urholkas. Regeringen har på flera områden initierat utrednings- och utvecklingsarbete för att öka elevernas möjligheter att uppnå utbildningens mål. Regeringen har dessutom för avsikt att i en proposition till presentera förslag till en ny skollag. I samband med en ny skollag kan också läroplanen behöva revideras. Därutöver kommer en handlingsplan för höjd kvalitet i lärarutbildningen att genomföras. Jag anser dock att detta inte är tillräckligt. Jag avser att tillsätta en expertgrupp som får i uppdrag att se över hur nuvarande mål- och uppföljningssystem med målnivåer och nationella prov kan stärkas och utvecklas för att bibehålla kvaliteten i utbildningen. I detta sammanhang kommer även kursplanerna för att behöva ses över. Målen bör bli färre och tydligare. Regeringen har därutöver gett i uppdrag att, inom ramen för sin egen verksamhet, redogöra för vilka kortsiktiga prioriteringar verket avser att göra och vilka behov som finns av omedelbara preciseringar eller förtydliganden i vissa av kursplaner. I uppdraget ingår också att föreslå nödvändiga justeringar i de kursplaner för där brister i elevers kunskaper har konstaterats, framför allt i svenska och matematik. kommer Timplanedelegationen (U1999:8) att presentera sitt slutbetänkande. Därefter kommer beslut att fattas om timplanens framtid och även analyseras vilka konsekvenser detta får för skolans mål- och resultatstyrningssystem. Jag anser att en målstyrd skola förutsätter tydliga mål och uppföljningssystem som kan garantera att alla elever ges möjlighet att få de kunskaper som krävs för att nå målen.
frs · GS121400 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1400 om migrationsmyndigheternas språktest av asylsökande har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att och ska följa av regeringen fattade beslut. Frågan gäller asylsökande från , möjligheten till så kallade inre flyktalternativ i och myndigheternas användning av så kallade språkanalyser. Frågeställningarna utgår från ett enskilt fall. Som vet är jag som statsråd förhindrad att ingripa i enskilda ärenden annat än om myndigheterna överlämnar ett ärende till regeringen. I de vägledande beslut som regeringen fattade framhålls att det så kallade inre flyktalternativet måste tillämpas med stor försiktighet för ryska medborgare från . Avvisning bör emellertid kunna ske om utredningen i ett enskilt ärende visar att den sökande har anknytning till andra delar av där han eller hon inte löper risk att återsändas till och att inga individuella skyddsbehov föreligger. Regeringen betonade också vikten av att klarlägga den enskildes identitet i noggranna utredningar. En del av en sådan noggrann utredning kan utgöras av en språkanalys. I regeringens beslut sägs följande om just detta. "Användning av språktest och kunskapsfrågor om förhållandena i kan vara hjälpmedel vid utredningen av om en asylsökande är hemmahörande i ." Detta har särskild relevans i ärenden där asylsökande inte kan uppvisa dokument för att styrka sin identitet och härkomst. Jag vill dock framhålla att en språkanalys @ i asylärenden generellt @ endast är ett av flera verktyg som tillämpas för att utreda sökandens identitet och var han eller hon kommer ifrån. Språkanalys används selektivt och kan aldrig i sig ha en avgörande betydelse. överlämnade ärendena till regeringen för avgörande bland annat för att nämnden ville ha vägledning vid tillämpningen av en tidigare sällan använd regel i utlänningslagen om skyddsbehov vid väpnad konflikt. Myndigheterna har själva ansvaret för att en enhetlig praxis skapas och efterlevs. Detta gäller oavsett om praxis slagits fast genom regeringsbeslut, i överinstans eller genom interna föreskrifter. Jag utgår därför ifrån att och följer den praxis om skyddsbehov och inre flyktalternativ för asylsökande tjetjener som regeringen har fastslagit.
frs · GS121402 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1402 om kontroll över tvångsmedel har frågat om jag avser att utreda möjligheten till att förstärka den parlamentariska kontrollen över hemliga tvångsmedel. Frågan är ställd bland annat mot bakgrund av att nya övervakningsmetoder diskuteras och då frågan om en rätt för polisen att använda tvångsmedel i preventivt syfte nu utreds. Självfallet innebär användning av hemliga tvångsmedel ett intrång i människors integritet. Det ligger i sakens natur. Vi måste därför alltid avväga integritetsintresset mot de berättigade kraven på att polisen ska ha moderna och effektiva arbetsmetoder. En utgångspunkt bör vara att ju allvarligare och mer svårutredd brottsligheten blir, desto mer måste statsmakterna vara beredda att tillåta i form av tvångsåtgärder för att bekämpa och utreda denna brottslighet. Enligt min bedömning får det aldrig accepteras att vi inte vidtar tillräckliga åtgärder för att slå tillbaka mot all slags brottslighet. En förutsättning för att införa ett nytt tvångsmedel måste dock vara att det står klart att tvångsmedlet är så effektivt från brottsbekämpningssynpunkt att det uppväger det integritetsintrång som tvångsmedlet medför. Den grova brottsligheten hittar ständigt nya former och nyttjar modern teknik. För att skapa tillräckligt goda förutsättningar för en effektiv brottsbekämpning måste vi överväga om tvångsmedlen kan behöva vidareutvecklas eller att befintliga tvångsmedel bör kunna användas i annat syfte än . En utvidgning av användningen av tvångsmedel leder dock till att betydligt fler människors integritet kommer att beröras, vilket kan medföra ett behov av att ytterligare förstärka den parlamentariska kontrollen av användningen av tvångsmedel. Kontrollen kan stärkas på olika sätt. En väg är att väsentligen förbättra den årliga skrivelsen om användning av hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål. En annan väg är att tillskapa någon form av nämnd med parlamentariska inslag. Inom pågår ett arbete som syftar till att stärka den parlamentariska kontrollen av och insynen i användningen av hemliga tvångsmedel. Det är ännu för tidigt för att säga något om hur kontrollen lämpligast bör stärkas.
frs · GS121403 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1403 om har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att människor ska känna att har kraft att föra utsatta människors talan. Låt mig först säga att jag inte vill uttala mig om prövningen av ett enskilt ärende, särskilt inte då prövning pågår. Generellt kan jag dock säga att problemet med att nätägare inkom sent med ansökan om förnyad koncession uppmärksammades . Lagstiftningen ändrades därför och från gäller att en ansökan om förnyad koncession ska inkomma senast innan den gällande koncessionen går ut. Denna två-årsregel ger i normala fall gott om tid att handlägga ansökan om förnyad koncession. har arbetat hårt med att förkorta tiden för handläggning av koncessionsärenden. handläggs ärenden om förnyad koncession i normala fall . När det gäller ansökan om ny koncession är handläggningstiden cirka . Beroende på ärendets karaktär kan dock tiden för handläggning variera. Ett komplicerat ärende, där till exempel ny sträckning av ledningen är aktuellt, kan då ta bland annat för att nya markägare som inte varit berörda av ledningen måste få yttra sig. Detta är också ett sätt att säkerställa att berörda människor får föra sin talan. Den gamla koncessionen gäller dock till dess att beslut om förnyad koncession har fattats vilket innebär att nätägaren omfattas av alla de skyldigheter som en koncessionshavare har enligt ellagen. Jag skulle vilja påstå att det är just på grund av att faktiskt för utsatta människors talan, både de som är berörda av ledningen och även de som kan komma att beröras av ledningen om sträckningen ändras, som handläggningen av ett komplicerat ärende kan dra ut . Eftersom en ledning kommer att få koncession för , i normala fall om det avser en nätkoncession för linje, är det mycket viktigt att alla alternativ och synpunkter beaktas under handläggningen. Jag kan även nämna regeringen avser att ytterligare stödja utsatta människor genom att skärpa kraven i ellagen. I det uppdrag om leveranssäkerhet som regeringen gav till inom ingår att myndigheten ska se över möjligheterna till och formulera förslag till ytterligare skärpning i reglerna för tvångsförvaltning av elnät respektive återkallande av koncession för de nätföretag som inte har en hög driftsäkerhet.
frs · GS121404 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1404 om dubbel bosättning för äldre har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för äldre att behålla sitt gemensamma hem när den ena maken flyttat till särskilt boende eller liknande. Frågan har ställts mot bakgrund av att Utredningen om dubbel bosättning har lämnat sitt betänkande Dubbel bosättning för ökad rörlighet (SOU 2005:28). Huvudregeln vid inkomsttaxeringen är att avdrag inte får göras för privata levnadskostnader och liknande utgifter. Undantag har dock gjorts för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning för att främst underlätta rörligheten på arbetsmarknaden. För skatteavdrag krävs bland annat att den skattskyldige på grund av sitt arbete har flyttat till en ny bostadsort och att en bostad behållits på den tidigare bostadsorten. En utvidgning av skatteavdraget till att omfatta flyttningar som inte är arbets- och inkomstrelaterade, till exempel flyttning till särskilt boende, skulle dock föra för långt. I detta sammanhang bör framhållas att regering och riksdag har vidtagit åtgärder för att skydda enskilda mot alltför höga avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. har också fått i uppdrag att följa kommunernas tillämpning av avgiftsreglerna. Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder i detta avseende på skatteområdet.
frs · GS121405 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1405 om introduktion av flyktingar har frågat vilka åtgärder jag planerar för att kommunerna ska få full ekonomisk kompensation för mottagningen av nyanlända invandrare. Introduktionen av nyanlända människor har stor betydelse för deras möjligheter att snabbt etablera sig i arbets- och samhällslivet i . Därför är det nödvändigt att satsa på en kraftfull och effektiv politik för nyanländas etablering som utgår från individens behov och förutsättningar. Det pågår ett arbete inom med inriktning att lägga fram en proposition till senast om nyanländas etablering. I det arbetet ingår frågor om såväl försörjning för den enskilda personen som den statliga ersättningen till kommunerna för flyktingmottagandet.
frs · GS121406 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1406 om Ams fördelning av pengar har ställt en fråga till statsrådet . Frågan rör fördelningen av arbetsmarknadspolitiska medel mellan kvinnor och män. Ansvarsfördelningen inom regeringen är så fördelad att jag ska besvara frågan. Till att börja med vill jag säga att i jämförelse med övriga EU har jämställdheten i svenskt arbetsliv kommit långt. Trots höga ambitioner är inte den svenska arbetsmarknaden jämställd. Vi vet att kvinnor och män arbetar i mycket skilda delar av arbetsmarknaden, att männen finns i högre utsträckning i de yrken som ger högre lön, medan kvinnorna återfinns i de yrken som ger sämre betalt och således lägre ersättning från försäkringssystemen. Vi vet också att kvinnor arbetar deltid i betydligt större omfattning än män. Dessutom har fler män än kvinnor fasta anställningar. Detta är också ett könsmönster som delar med många jämförbara länder. Regeringen är medveten om att den könsuppdelning som finns på arbetsmarknaden även kan återspeglas inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. Kvinnor och män är till viss del olika representerade, i förhållande till deras andel av de arbetslösa, inom programmen. Det är fler kvinnor än män i förberedande utbildning och aktiviteter inom vägledning och platsförmedling. Männen är i sin tur överrepresenterade inom subventionerade anställningar. Obalansen i fördelningen mellan kvinnor och män kan dels förklaras av hur könsfördelningen inom målgruppen ser ut för respektive insats, dels förklaras av hur urvalskriterierna är utformade för respektive program. En annan förklaring kan vara att könsstereotypa val och föreställningar avspeglas och att programmen därmed fungerar som konserverande. Inom pågår ett långsiktigt arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv genom att i dess förmedlings- och programverksamhet på såväl nationell som regional nivå genomgående belysa, analysera och beakta kvinnors respektive mäns villkor i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen. Vidare kommer erfarenheterna från brytverksamheten från såväl gamla som pågående brytprojekt att implementeras i den dagliga förmedlingsverksamheten för att förmå kvinnor och män att göra otraditionella yrkes- och utbildningsval. Strävan är att ge lika möjligheter för kvinnor och män att få ett varaktigt arbete. Det kan dock finnas skäl för regeringen att se över och eventuellt återkomma med förändringar i regelsystemet så att både kvinnor och män får lika möjligheter att ta del av arbetsmarknadspolitiska program och insatser som är effektiva och inriktade mot arbete.
frs · GS121407 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1407 om strukturell könsdiskriminering har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att den strukturella könsdiskrimineringen ska upphöra inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. Till att börja med vill jag säga att i jämförelse med övriga EU har jämställdheten i svenskt arbetsliv kommit långt. Trots höga ambitioner är inte den svenska arbetsmarknaden jämställd. Vi vet att kvinnor och män arbetar i mycket skilda delar av arbetsmarknaden, att männen finns i högre utsträckning i de yrken som ger högre lön, medan kvinnorna återfinns i de yrken som ger sämre betalt och således lägre ersättning från försäkringssystemet. Vi vet också att kvinnor arbetar deltid i betydligt större omfattning än män. Dessutom har fler män än kvinnor fasta anställningar. Detta är också ett könsmönster som delar med många jämförbara länder. Regeringen är medveten om att den könsuppdelning som finns på arbetsmarknaden även kan återspeglas inom de arbetsmarknadspolitiska programmen. Kvinnor och män är till viss del olika representerade, i förhållande till deras andel av de arbetslösa, inom programmen. Det är fler kvinnor än män i förberedande utbildning och aktiviteter inom vägledning och platsförmedling. Männen är i sin tur överrepresenterade inom subventionerade anställningar. Obalansen i fördelningen mellan kvinnor och män kan dels förklaras av hur könsfördelningen inom målgruppen ser ut för respektive insats, dels förklaras av hur urvalskriterierna är utformade för respektive program. En annan förklaring kan vara att könsstereotypa val och föreställningar avspeglas och att programmen därmed fungerar som konserverande. Inom pågår ett långsiktigt arbete med att integrera ett jämställdhetsperspektiv genom att i dess förmedlings- och programverksamhet på såväl nationell som regional nivå genomgående belysa, analysera och beakta kvinnors respektive mäns villkor i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen. Vidare kommer erfarenheterna från brytverksamheten från såväl gamla som pågående brytprojekt att implementeras i den dagliga förmedlingsverksamheten för att förmå kvinnor och män att göra otraditionella yrkes- och utbildningsval. Strävan är att ge lika möjligheter för kvinnor och män att få ett varaktigt arbete. Det kan dock finnas skäl för regeringen att se över och eventuellt återkomma med förändringar i regelsystemet så att både kvinnor och män får lika möjligheter att ta del av arbetsmarknadspolitiska program och insatser som är effektiva och inriktade mot arbete.
frs · GS121408 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1408 om barnskötarnas roll i förskolan har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa barnskötarnas roll i framtidens förskola. Många satsningar för att förstärka förskolans kvalitet planeras och genomförs nu i förskolan. Regeringen vill bland annat öka personaltätheten och därmed möjliggöra minskade barngrupper genom det riktade statsbidraget för anställning av 6000 nya förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. I propositionen Kvalitet i förskolan (prop. 2004/05:11) aviserade regeringen också andra förslag som kommer att föreläggas i propositionen med förslag till en ny skollag. Förskolan ska bli en egen skolform och alla förskolor ska ha en rektor som leder och samordnar verksamheten. Vidare kommer krav på kvalitetsredovisningar att införas för att ytterligare förbättra och utveckla kvaliteten i förskolan. Regeringen har också beslutat om ändringar i läroplanen för förskolan, varigenom förskolans mångkulturella uppdrag har förtydligats. Förskolans läroplan riktar sig till hela arbetslaget och förutsätter att all personal medverkar i den pedagogiska verksamheten. Någon åtskillnad mellan vad den ena eller andra yrkeskategorin ska arbeta med är inte angiven. Förskollärare och barnskötare ska gemensamt bidra till barnens utveckling och lärande varvid förskollärare ska ha det övergripande ansvaret för detta. Det ligger i kommunernas intresse som arbetsgivare att såväl förskollärarnas som barnskötarnas erfarenheter och kompetens tas till vara i förskolan. Arbetslagets uppdrag i läroplanen kommer att vara oförändrat. Regeringen ställer höga krav på verksamheten i förskolan. Det är viktigt att olika kompetenser kan bidra till förskolans utveckling och ingå i arbetslagen. Därmed ställs också krav på personalen och alla som arbetar i förskolan bör ha utbildning. Det har dock länge saknats en nationell och likvärdig utbildning för barnskötare. har på regeringens uppdrag utfärdat och fastställt kursplaner för en eftergymnasial barnskötarutbildning inom gymnasial påbyggnadsutbildning. Flera kommuner har startat utbildningar och jag ser den nya barnskötarutbildningen som en möjlighet till kompetenshöjning för hela arbetslaget i förskolan. Utbildnings- och har en kontinuerlig myndighetsdialog med . Där diskuteras alla frågor som rör verksamheten, givetvis också personalens roll för verksamhetens kvalitet. I samband med arbetet med förskolepropositionen inledde och ett samarbete, det så kallade Handslaget, omkring förskollärarnas och barnskötarnas yrkesroller i förskolan. Jag anser att detta samarbete inger goda förhoppningar inför förskolans fortsatta utveckling. Under hela förskolans utbyggnad har barnskötarna utgjort ungefär hälften av personalen och de är därmed en viktig del av förskolans personal, vars arbetsinsats är av stort värde. Barnskötarna har en roll även i framtidens förskola. Det blir tydligt genom att även annan personal, utöver förskollärare, föreslås regleras i den nya skollagen. Det innebär att bland andra barnskötare även fortsättningsvis ska kunna tillsvidareanställas i förskolan.