ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111645 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1645 av () till finansminister om artistskatt i föreningslivet Antalet utländska spelare i ishockey, fotboll och basket blir alltfler. Många idrottsföreningar använder sig av möjligheten att låta spelarna vara här , mindre än . Då gäller andra skattregler och föreningarna får betala en så kallad artistskatt, en lägre beskattning som är villkorad på olika sätt bland annat med en tidsbegränsning för anställningen och rätten att vara kvar i . I min lilla hemkommun finns ett ligalag i basket, OBBK. En förening där det utförs mycket ideellt arbete, för att över huvud taget göra det möjligt att kunna spela på elitnivå. Föreningens omsättning är blygsam i förhållande till lag från större städer och varje större ekonomiskt åtagande innebär en risk. Två amerikanska spelare har varit anställda under förutsättningarna som gäller för så kallad artistskatt. Den ene av spelarna följde inte överenskommelsen om att lämna landet efter avslutat spel, trots betald flygbiljett med mera. Han ska inte heller spela för klubben nästa säsong. Eftersom spelaren brutit den överenskommelse som finns, så är det stor risk för att skattemyndigheten kommer att avkräva föreningen arbetsgivaravgifter och skatter som gäller för en normal anställning. Min fråga blir då följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att idrottsföreningar ska slippa höjda skattekrav när en spelare inte följer den överenskommelse som gjorts, och där den så kallade artistskatten är en förutsättning för anställningen?
fr · GS111646 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1646 av () till finansminister om skattebefriad hästsport När det handlar om friskvårdsstöd till anställda är dagens begränsningar godtyckliga. Det är möjligt för en arbetsgivare att bidra till personalens styrketräning, fotboll, innebandy, tennis, taiji etcetera. Alltifrån hård fysisk träning till avslappningsövningar faller alltså under sådan friskvård som kan subventioneras skattefritt. Men aktiviteter som ridning och golf faller utanför definition av motion och friskvård trots deras erkänt goda effekter för kropp och hälsa. Ridsporten borde jämställas med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade och kan subventioneras av arbetsgivare. Att motionsridning inte kan vara skattebefriad friskvård är dåligt motiverat i lagtexten. Det enda som finns föreskrivet i lagstiftningen att "exklusiva sporter" utan fysisk ansträngning som kräver dyrbara anläggningar, redskap och kringutrustning inte ska omfattas av skattefriheten. Inget av detta gäller för hästsporten, där olika former av motionsridning är en växande sysselsättning @ för unga såväl som för äldre och rörelsehindrade @ som erbjuder både fysisk aktivitet och en avslappnande naturupplevelse om man rider utomhus. När det gäller ridning är det ju dessutom inte utrustningen eller hästen som ska räknas till personalvårdsförmånen utan det är möjligheten att hyra häst eller gå på ridskola som ska subventioneras, precis som hyran för en tennisplan eller squashhall. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att hästsport ska jämställas med andra former av motion och aktivitet som är skattebefriade friskvårdsförmåner för anställda?
fr · GS111647 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1647 av () till utrikesminister om hade jag tillsammans med ett antal kolleger möjlighet att besöka @ och på ort och ställe uppleva hur skamligt världssamfundet behandlar denna lilla, men oerhört framgångsrika, demokratiska nation. Inte nog med att de stängs ute från @ de stängs ute från i stort sett alla organisationer inom världssamfundet. hotar sin granne militärt och världen tycks huka, tiga och samtycka. Att världen accepterar att en fri och demokratisk nation hotas av en kommunistisk diktatur utan att reagera är upprörande. Mest upprörande kan man tycka det är att de inte ens får vara med i WHO, . är ett av världens rikaste länder och med en befolkning på 23 miljoner utgör de en oerhört tung handelspartner till resten av världen. , människor och inte minst livsmedel fraktas i enorma mängder till och från och ett smittoutbrott där @ eller någon annanstans på jorden @ kan få enorma effekter på världshälsan då inte tillåts bidra eller få del av information från WHO. Inte ens en observatörspost tillåts de inneha. har historiskt sett fört en kraftfull utrikespolitik och vågat stå upp även för "obehagliga" åsikter. Så var vi till exempel de första i världen att erkänna Förenta stater, de som kraftfullast fördömde de kommunistiska diktaturerna bakom järnridån, apartheidpolitiken i , fascismen i och i etcetera @ men i fallet är tyst. Min fråga till utrikesministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att i namn kraftfullt agera internationellt för att stödja ?
fr · GS111648 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1648 av () till utrikesminister om UD:s arbete med försvunnen svensk Min bild av agerande när svenska medborgare försvinner i andra länder är att mediernas bevakning av försvinnandet är helt avgörande för den ansträngning departementet gör. Jag kan ha fel, det kanske sker mycket i det tysta, men det är dock den bild jag har. Jag tror även det är allmänhetens bild. Alla borde behandlas lika av myndigheterna även när man försvinner i ett främmande land. strax efter försvann på flygplatsen i . Hans familj och vänner har vänt sig till UD, svenska ambassaden i och även varit i kontakt med syriska myndigheter. rättigheter har startat en kampanj för att utöva påtryckning på myndigheter att agera. Hur avser ministern att agera för att återfinna denne svenske medborgare?
fr · GS111649 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1649 av () till utrikesminister om flottbesök i , Human Rights Watch och colombianska människorättsorganisationer har pekat på hur militära och polisiära styrkor, inte sällan i samarbete med paramilitära grupper, varit inblandade i massakrer mot civilbefolkningen. Trots den omfattande kritik som riktats mot den colombianska regimen när det gäller människorättsfrågor har skolfartyget och minsveparen gjort ett besök i @ det första . Vad det torde handla om är alltså ett officiellt militärt utbyte med colombiansk militär. Men inte bara det. Ombord på finns utställningar med material från svenska företag som och . Besöket har vållat starka protester bland exilcolombianer. Anledningen till detta är att man mycket starkt fruktar att besöket ska legitimera inte bara regimen i landet utan även militärens och paramilitären förbrytelser. Det finns, som jag ser det, anledning att befara att denna fruktan är väl motiverad. Ett officiellt flottbesök till en regim av den art som förekommit torde vara ytterst tveksamt. Därför vill jag fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att i fortsättningen förhindra flottbesök och militärt utbyte med och andra länder med regimer som bryter mot de mänskliga rättigheterna?
fr · GS111650 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1650 av () till utrikesminister om dödsstraffet i avrättades amerikanen i delstaten i . Det var den första avrättningen i de sex delstater som kallas . Avrättningen genomfördes på begäran av den dömde själv, men har rönt protester dels för att det offentliga på så sätt kan sägas ha medverkat till ett självmord, dels utifrån oron att detta skulle kunna öppna dörren för fler avrättningar i ett område som länge präglats av ett mindre konservativt tänkande i dessa frågor än flera andra delstater i . är motståndare till dödsstraff av många skäl. Straffet bygger på ett brutalt hämndtänkande och avskräcker inte heller från brott. De som förespråkar dödsstraff bortser från vilka komplexa orsaker som kan finnas till att en person begår brott och ger en individ hela skulden. Straffet är dessutom rättsosäkert på grund av sin oåterkallelighet och det har i visat sig att rättstillämpningen är etniskt och socialt diskriminerande. Frågan om dödsstraffet är viktig ur en principiell synvinkel och för enskilda personer, men också för oss i genom det rättsliga samarbete som bedrivs med . Ett samarbete som kompliceras av att det finns möjligheter att utdöma straff som är helt otänkbara här. Det borde vara en självklarhet för alla humanister och demokrater att kämpa mot dödsstraffet. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta internationellt för att belysa frågan om dödsstraff?
fr · GS111651 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1651 av Sermin Özürküt (v) till utrikesminister om namnet på före detta jugoslaviska republiken När föll sönder bildade delar av den gamla statsbildningen nya stater. Det var en plågsam och brutal process, som krävde hundratusentals människoliv. En av de stater som uppstod döpte sig själv till . Detta vållade starka protester från sida, som menade att med kunde bara avses antikens makedonska rike, vars territorium omfattade delar av våra dagars , stora delar av norra och delar av . Från den nya statens sida har man först framhärdat i att få kalla sig . Därefter föreslog landets utrikesminister namnet Republika Makedonija@Skopje. förklarade sig inte till fullo till freds med förslaget, men sade att det kunde utgöra grund för förhandlingar i positiv och konstruktiv anda. Förslaget fick visst gehör hos Europeiska rådets generalsekreterare . såg förslaget som konstruktivt. Sedermera har förslaget Republika Makedonija@Skopje dragits tillbaka till förmån för ursprungsförslaget. I de senaste årtiondenas historia på har chauvinismen med motbjudande inslag av etnisk och religiös fundamentalism tillåtits spela en ohyggligt destruktiv roll. Statsbildningar har brutits upp genom att motsättningar underblåsts på ett sätt som inneburit blodiga uppgörelser och fasaväckande tragedier. Något sådant kan inte tillåtas ske igen. Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att i EU ta några initiativ för att tvisten mellan och före detta jugoslaviska republiken biläggs?
fr · GS111652 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1652 av () till justitieminister om anslag till kvinnojourer Statistik från () visar att våld, hot och ofredande mot kvinnor igen ökade jämfört med året innan. statistik visar sammanlagt mer än 60000 anmälda brott, varav misshandelsbrott svarar för ca 22700. Grov kvinnofridskränkning ökade till ca 2050. Ideella organisationer som kvinnojourer och Brottsofferjouren utgör i många fall den enda säkra punkten i tillvaron för de tusentals kvinnor och barn som tvingas att fly sina hem. 2003 översteg antalet övernattningsnätter på kvinnojourerna 82000. liberalerna har länge drivit frågan om ett ökat ansvar från staten för dessa brottsoffer, samt ett ökat finansiellt stöd till alla de berörda frivilligorganisationerna. Vi välkomnar det av regeringen utlovade ökade statliga stödet , som enligt regeringen ska garantera de lokala kvinnojourerna i statliga medel, men ifrågasätter varför enbart kvinnojourer blir tilldelade medel, samt hur denna regeringsgaranti ska fullföljas. Enligt uppgift fick den i största frivilligorganisationen som arbetar med mäns våld mot kvinnor, för kvinnojourer och tjejjourer (ROKS), i statliga medel 2005. Av detta fick de 133 lokala kvinnojourerna 10000kr vardera @ det vill säga av totalt . Baserat på ovan är min fråga till ministern: Vad avser justitieministern att göra för att säkerställa att de utlovade garanterat kommer de lokala kvinnojourerna till del enligt regeringens uttalande?
fr · GS111653 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1653 av () till försvarsminister om försvarsbeslutets konsekvenser antog ett nytt försvarsbeslut. för beslutet framgick att Försvarsmakten skulle få stora svårigheter att genomföra beslutet på grund av för små ekonomiska resurser och kort omställningstid. Detta tillbakavisades av försvarsministern. har vi fakta. Överbefälhavare har återfört besluten om framtida inriktning till försvarsministern, då det fattas ekonomiska möjligheter att genomföra försvarsbeslut. skulle överbefälhavaren ha presenterat sitt budgetförslag för perioden 2006@2008. Någon budgetplan kunde inte lämnas utan ÖB begärde förlängd tid till . ÖB kräver nu besked från regeringen om vilka förändringar, som ska göras med anledning av de minskade ekonomiska ramarna. Enligt ÖB fordras utöver budgetram för att genomföra beslut. Om så inte sker måste hela verksamhetsgrenar avvecklas. Vidare kräver ÖB att få ta del av hela anslagssparandet för att klara åtagandena. Försvarsministern har tidigare, som svar på frågan om försvaret ska få del anslagssparandet, anfört att detta avgörs av den ekonomiska utvecklingen. Försvarets ekonomi används alltså som en budgetregulator för att regeringen och dess stödpartier inte ska spräcka budgettaket. Det är oacceptabelt att Försvarsmakten görs beroende av hur regeringen hanterar ekonomi. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta så att försvarsbeslut genomförs?
fr · GS111654 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1654 av () till jordbruksminister om rätten att få försvara sina tamdjur Vad jag erfarit har ministern vid årets jägarstämma uttalat möjligheten till en ändring av jaktförordningens (JF) 28§. Enligt ministerns tal skulle en sådan ändring, som skulle möjliggöra för djurägare att skydda sina tamdjur vid rovdjursangrepp, vara begränsad till djur i hägn. Detta är enligt min mening mycket otillfredsställande dels mot fäbodjordbruket och dessa stora insatser för den biologiska mångfalden, dels mot landets hundägare. Den översyn av dessa regler som beställdes av och miljö- och jordbruksutskottet måste få ett bättre resultat och denna juridiska misshandel som pågår mot djurägare måste upphöra. Min fråga till jordbruksministern är: Vad avser ministern att göra för att tillgodose och miljö- och jordbruksutskottets begäran om en översyn av jaktförordningen 28§?
fr · GS111655 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1655 av () till näringsminister om åtgärder för patentarbete i håller på att halka efter rejält på patentområdet i förhållande till övriga europeiska länder, möjligen med undantaget. Antalet patentansökningar till svenska är på väg nedåt och kommer sannolikt att gå ned drastiskt på grund av förändringar hos patentmyndigheterna i våra grannländer. Enbart och av EG:s 25 medlemsländer saknar auktorisation av patentombud. Det utestänger svenska patentombud från den fria rörligheten inom unionen. Konsekvensen är att exempelvis finska ombud kan verka i , men inte svenska eller danska. Till skillnad från majoriteten EU-länder har inte heller infört så kallat privilege @ undantag från vittnesplikt när det gäller förtrolig information mellan patentombudet och klienten @ i den nationella lagstiftningen. Det missgynnar svenska patentombud i förhållande till amerikanska och flertalet europeiska patentombud. Utan privilege kan amerikanska domstolar tvinga svenska patentombud att vittna i amerikanska patenttvister, medan konkurrenterna inte tvingas till detta. Följden är att många svenska storföretag lägger sitt patentarbete utomlands. Mot denna bakgrund frågar jag näringsministern vilka konkreta åtgärder han avser att vidta för att svenskt patentarbete i ökad utsträckning ska förläggas i och inte utomlands.
fr · GS111656 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1656 av () till socialminister om narkotikaklassning av ketamin Narkosläkemedlet ketamin är nu på väg att bli en mycket farlig drog i . varnar till och med för den så kallade partydrogen. Syftet att koppla ordet "party" till en drog kan få ungdomar att tro att drogen inte skulle vara en fara för livet. Så sent som innevarande år gjorde polisen i ett enda beslag på hela ketamin, men mörkertalet kan vara stort. Ketamin används som narkosmedel vid operationer av både människor och djur och det används även som hallucinogen drog över hela världen. Man bör notera att preparatet redan är narkotikaklassat i , och . Trots detta har dröjt. Tyvärr är det vanligt med svensk saktfärdighet just när det gäller drogfrågor. Vi måste hitta snabbare sätt att narkotikaklassa droger . Det sägs att regeringen vill att just denna drog ska kunna klassas som narkotika. Vad väntar de då på? Det räcker inte med ord. Det måste hända något innan ungdomars liv ödeläggs. Om medlet inte narkotikaklassas riskerar vi att nyfikna ungdomar prövar med motiveringen: "Det är ju inte narkotika." Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att åstadkomma en mer skyndsam narkotikaklassning av ketamin och andra nya substanser som missbrukas i berusningssyfte?
fr · GS111657 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1657 av (m) till utbildnings- och kulturminister om som marint centrum i anses numera opraktiska och omoderna. Museiledningen har uttryckt önskemål om att få flytta till på , som omfattas av den så kallade Nationalstadsparkslagen med de nybyggnadsrestriktioner denna bland annat medför. Området är dessutom, på grund av hög ansamling av andra publikdragande inrättningar, redan hårt belastat. Ett alternativ kunde vara att återge en tydligare karaktär av "marint och marinhistoriskt centrum" dels genom att förlägga hit, dels på annat sätt utveckla den marinhistoriska anknytning som redan finns på . Då inga planer ännu synes låsta på något håll vill jag ställa följande fråga till kulturministern: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att frågan om att vidareutveckla som ett marint och marinhistoriskt centrum ska studeras?
fr · GS111658 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1658 av () till statsrådet om effektivare styrning av sjukvården Det finns i en enighet om att vården i ska vara demokratiskt styrd, solidariskt finansierad och ges efter behov. Den politiska uppgiften och det politiska ansvaret handlar om att stifta lagar, göra beställningar, det vill säga i avtalsform uttrycka krav på kvalitet, kvantitet och ekonomisk ersättning, följa upp och kontrollera och utkräva ansvar. Beslut inom ramen för detta fattas av professionen. Om politiskt ansvariga klarar att ta detta ansvar kommer också den politiska diskussionen att handla om innehållet i avtalen i stället för om vem som producerar. Politiken är sålunda frågor om innehåll i kraven på den som producerar och inte vem som producerar. När regeringen emellertid fokuserar på det sistnämnda måste detta tolkas som ett underkännande av politikens förmåga att styra. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att skapa en effektivare styrning av vården som handlar om att säkra vårdkvaliteten, inte om att bestämma vem som är vårdgivare?
fr · GS111659 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1659 av () till statsrådet om vårdens bemötande av homosexuella Enligt en färsk doktorsavhandling vid upplever homosexuella av båda könen sig oftare kränkta när de kommer i kontakt med sjukvården i . En av avhandlingens frågor till anställda inom vården löd: "Om möjligheten fanns, skulle du vilja avstå från att ge vård till en homosexuell?" Var tredje sköterska svarade ja. Detta är naturligtvis oacceptabelt. Trots ökad kunskap generellt och trots att homosexuella har blivit synligare i samhället så fortsätter homofobin att vara stark. Studier visar fortfarande att homosexuella diskrimineras i många avseenden, något som verkar slå igenom även inom sjukvården. Det är inte försvarbart i ett modernt samhälle att vissa grupper ställs utanför den trygghet vi alla ska omfattas av. Oavsett om denna särbehandling grundar sig i ren homofobi, okunnighet, likgiltighet eller vanans makt. Därför åligger det bland andra regeringen att se till att personal inom sjukvårds- och omsorgsverksamhet får den utbildning och den styrning som krävs för att alla, oavsett sexuell läggning, bemöts med respekt och medkänsla, såväl som ett generellt ökat arbete mot homofobi på bred front. Baserat på ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder planerar statsrådet att vidta för att säkerställa att homosexuella bemöts med samma respekt av sjukvården som icke homosexuella?
fr · GS111660 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1660 av () till statsrådet om fjällflyget Miljöministern har tidigare diskuterat en eventuell reglering av fjällflyget. Det flyg som då har varit aktuellt att reglera är framför allt de flygningar som fjällflygsföretagen säljer till turistnäringen samt enstaka privatkunder såsom turister, fiskare, jägare etcetera. Det har aldrig diskuterats att reglera flyget för den så kallade nyttotrafiken. I detta inryms bland annat viltspaningar samt försvarets övningar och flygningar i fjällvärlden. Just dessa två, och Försvaret, står för merparten av flygrörelserna i de berörda områdena. är en reglering inte längre aktuell utan nu ska regeringen först ta reda på om det finns något bullerproblem i den svenska fjällvärlden, en mycket klok slutsats. Men för att en korrekt uppfattning om var och vem som står för flygrörelserna måste denna kartläggning genomföras konsekvent. Regeringen skriver nu i miljömålspropositionen (se sid. 177) att "Regeringen avser att införa en skyldighet för flygoperatörerna att beträffande dessa områden redovisa uppgifter om den flygverksamhet som där sker." Avser statsrådet att vidta åtgärder som medför att även det så kallade nyttoflyget kommer att omfattas av rapporteringsplikten?
fr · GS111661 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1661 av () till statsrådet om fungerande infrastruktur En av grunderna för tillväxt och arbete är att samhällets infrastruktur fungerar. Det är därför viktigt att nödvändiga satsningar inom väg och järnväg görs. Även om statens ekonomi är god, så är resurserna begränsade varför inte alla satsningar kan komma till stånd. Viktiga projekt riskerar att inte komma i gång eller läggs på is. Det känns också betydelsefullt att kunna ge långsiktiga besked och garantier. Därför bör nya modeller kunna prövas. Ett sådant nytt grepp skulle kunna vara att införa infrastrukturobligationer, som både privatpersoner och företag ska kunna köpa. Vederbörande vet då att pengarna kommer att användas till investeringar i olika objekt. Det finns ett regelverk för statens obligationer som kan användas eller eventuellt modifieras. Köp av obligationer innebär att man lånar ut pengar till staten och att det i gengäld ger en avkastning. Det bör finnas möjligheter att koppla ett sådant sparande till utpekade infrastrukturprojekt. Det vill säga att om vi lyckas övertyga människor och företag i och om obligationsköp kan det innebära att till exempel Ostlänken byggs eftersom det finns kapital. Min fråga till statsrådet är om han är beredd att införa infrastrukturobligationer i syfte att snabbare igångsätta viktiga infrastruktursatsningar.
fr · GS111662 · 2005-05-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1662 av () till statsrådet om svenska myndigheter och EU är medlem i EU. Medlemskapet har inneburit nya förutsättningar för individer, företag och organisationer, men också för de statliga myndigheterna. I en undersökning av , @ ja, men hur, påvisas att de statliga myndigheterna generellt sett är dåligt anpassade för att hantera EU-dimensionen. Det saknas EU-strategier, EU-kompetensen är mycket varierande och det finns tydliga problem med samordning och styrning. Dessutom har förslag från tidigare utredningar inte följts upp. Bristerna i hur de statliga myndigheternas hanterar EU-dimensionen innebär enligt undersökningen "allt från osäkerhet om vilket mandat man har vid förhandlingar, via behovet att skydda 'svenska hjärtefrågor', till en otymplig införlivandeprocess". Det är tung, skarp och allvarlig kritik som framförs. Den politiska följden blir att inte har tillräcklig kraft att driva frågor och sätta agendan i EU-samarbetet. möjlighet till inflytande i EU tas inte till vara. Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att svenska myndigheter ska vara bättre rustade att värna om och driva svenska ståndpunkter i EU?