frs · GS121018 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1018 om ohälsa bland unga och 1020 om och har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att på lång sikt komma till rätta med den ökade psykiska ohälsan bland unga och i synnerhet flickor. har även ställt en liknande fråga till socialministern med hänvisning till FN:s uppföljning av hur uppfyller sina åtaganden i relation till . Eftersom båda frågorna gäller utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga har vi kommit överens om att jag svarar på dem. Jag instämmer i att rapporterna om ökad psykisk ohälsa bland barn och unga och särskilt bland flickor är mycket oroande. Inom ansvarsområden har bland annat följande åtgärder vidtagits: Projektet , som initierades av socialministern , har pågått och fortsätter fram . Bakgrunden är den ökade kommersialiseringen och sexualiseringen som unga människor konfronteras med i dagens samhälle. har haft ett uppdrag att kartlägga företeelsen av självskadande beteende hos flickor och att föreslå åtgärder. har ett uppdrag att i samverkan med analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende adhd. Bakgrunden är en rapport från som visar att flickor i mycket mindre utsträckning än pojkar kommer i åtnjutande av behandling för sådana problem. Uppdraget ska redovisas till . Det är riktigt att enskilda projekt och insatser inte räcker till för att vända en negativ hälsoutveckling i befolkningen. Eftersom insatser som har direkt betydelse för barns och ungas hälsa i första hand hör hemma inom landstingens och kommunernas ansvarsområden ger dock inte en uppräkning av regeringens enskilda initiativ en rättvisande bild av vad som faktiskt görs. De extra medel som har fördelats till kommuner och landsting för utveckling av insatser inom hälso- och sjukvården och till personalförstärkning i förskola och skola är exempel på statliga insatser för att förstärka arenor i samhället med stor betydelse för den allmänna hälsoutvecklingen bland barn och unga. Regeringen avser även att teckna en överenskommelse med kommuner och landsting om att av de medel som tidigare hanterats inom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården ska satsas på förbättringar av psykiatrin @ där barn- och ungdomspsykiatri ingår. Handlingsplanens inriktning att förebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdomar genom ett tidigt och adekvat stöd kvarstår. Kunskapen om hur det står till med den psykiska hälsan bland barn och unga vilar på enstaka rapporter från olika håll. Tillförlitliga data på nationell nivå saknas i hög grad, särskilt för de lägre åldrarna. På uppdrag av regeringen har lämnat ett förslag på hur återkommande nationella mätningar av barns och ungas psykiska hälsa skulle kunna genomföras. Förslaget bereds nu inom . Jag vill också nämna att insatser för ungdomars hälsa och utsatthet är ett prioriterat område även inom ungdomspolitiken. I propositionen Makt att bestämma @ rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU02, rskr. 2004/05:94) föreslog regeringen bland annat att utifrån ungdomars totala livssituation låta analysera vilka konsekvenser stress har för deras psykiska hälsa. Tillsättandet av en sådan utredning bereds inom . Vidare beslutade regeringen att avsätta , för av tre, för en särskild satsning för att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Avsikten är att ska avsättas för det angivna ändamålet. Även de insatser som genomförs inom alkohol- och narkotikaområdet har betydelse för den psykiska hälsan. Regeringens uppfattning är att sådana insatser ska ha ett tydligt genusperspektiv såväl i det förebyggande arbetet som inom vård och behandling.