ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111087 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1087 av () till statsrådet om barnläkarkompetens i utredningen om apatiska barn Vid den slutna utfrågningen i socialförsäkringsutskottet om barn med depressiv devitalisering, i dagligt tal apatiska barn, uppstod en diskussion om sammansättningen i den grupp som omger regeringens samordnare i utredningen kring de apatiska barnen. I gruppen finns barnpsykiater och barnpsykologer men ingen barnläkare. finns barnläkare med i en referensgrupp som tillfrågas då och då. De barn vars sjukdomstillstånd är så allvarligt att de till exempel måste sondmatas lider av en fysisk sjukdom. Det borde därför ständigt finnas en barnläkare med i utredning. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att även barnläkarkompetens ska finnas i utredningens ordinarie resurser?
fr · GS111088 · 2005-02-28 00:00:00 — Fråga 2004/05:1088 av () till försvarsminister om åtgärder mot trakasserier inom Försvarsmakten I ska ingen bli trakasserad på grund av etnisk bakgrund, kön eller sexuell läggning. Det är dock känt att det finns stora problem med trakasserier inom Försvarsmakten, trots att åtgärder vidtagits från försvarsledningens sida. Enligt en enkät upplever av de kvinnliga officerarna i att de varit utsatta för sexuella trakasserier. Två tredjedelar av de homo- och bisexuella männen inom Försvarsmakten känner sig otrygga. En tredjedel av de försvarsanställda säger att de har kolleger som inte anser att homosexuella män är lämpade för yrket. I ett öppet brev konstaterar nu cheferna för försvarsgrenarna att det inte räckt med centralt styrda kampanjer och påbud. "Något har brustit i kommunikationen ut till insatsförbanden." För att på allvar komma åt kränkningar av alla slag fordras förutom program, åtgärdsplaner och bättre kommunikation även utbildning, handledning och rådgivning till förbanden. Hur Försvarsmakten på central nivå prioriterar i sitt arbete för att säkerställa klart ansvar, tillräcklig kompetens och resurser har en mycket stor betydelse för att komma till rätta med trakasserier av olika slag. Med anledning av detta vill jag fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att arbetet mot trakasserier inom Försvarsmakten förbättras?
fr · GS11837 · 2005-02-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:837 av () till finansminister om utgiftstaket gjorde 2003 en vinst på . avsatte en jämförelsevis mycket liten summa, , för att minska spelberoendet. ansåg att det behövdes satsningar på 40@50 miljoner kronor för att stävja spelmissbruket. Trots det minskar hjälpen och stödet till dem som drabbas av spelberoende ytterligare ! Det kan ifrågasättas om det statliga spelmonopolet är mycket mer ansvarstagande än de nya spelbolag som växer sig allt starkare dag för dag. I en förklaring till det minskade anslaget säger folkhälsominister att det sker för att få utgiftstaket för hela statsförvaltningen att gå ihop. Det sker regelbundet att regeringen fixar och tricksar med utbetalningar och resurser till små och ibland svaga grupper i samhället bara för att klara utgiftstaket. Andra grupper som drabbats är jordbrukare som fått se hur utbetalningen av EU-stöden skjuts upp. Även försvars- och biståndsutbetalningar har uppskjutits. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att komma till rätta med statsfinanserna så att små och ibland svaga grupper inte behöver drabbas av besparingar för att regeringen ska klara utgiftstaket?
fr · GS11838 · 2005-02-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:838 av () till justitieminister om tingsrättsorganisationen i lämnade förslag till ny tingsrättsorganisation för . Enligt förslaget ska det finnas två tingsrätter i länet. Tingsrätten i slås samman med , med som kansliort. Ett sådant förslag innebär två tingsrätter i hela . I och med beslut har antalet tingsrätter i landet minskat kraftigt . I regeringens uppföljning av handlingsplanen Reformeringen av domstolsväsendet har tidigare framhållits att det finns behov av att utvärdera de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts. Vid behandlingen av skrivelsen (skr. 2002/03:126) framhöll även justitieutskottet vikten av att de organisationsförändringar som genomförts följs upp och utvärderas. Det är förstås oerhört viktigt att ett samlat grepp tas om hela situationen innan ytterligare förändringar genomförs i tingsrättsorganisationen. Den fråga jag vill ställa till justitieministern är därför: Vilka initiativ avser ministern att vidta för att följa upp och utvärdera tidigare nedläggningar av tingsrätter, innan ytterligare nedläggningar genomförs?
fr · GS11839 · 2005-02-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:839 av () till utbildnings- och kulturminister om animationsutbildning i bedrivs landets första högskoleutbildning i animation och animerad film i regi i . Utbildningen är tvåårig, huvudämnet är animation och viktiga "element i utbildningen är konstnärlig gestaltning och berättande", allt enligt institutionens egen hemsida, . Utbildningen har varit uppskattad och etableringen i betytt mycket för den omgivande regionen. hotas framtiden för utbildningen av ekonomiska skäl. Under nästa läsår placeras animationsutbildningen i malpåse efter det att finansieringsfrågan inte har gått att lösa. Det sker trots intensiva ansträngningar av bland andra kommun (Smålands-Tidningen ). Det är naturligtvis av stor vikt, för alla berörda parter, att en trygg och långsiktig finansiering av animationsutbildningen kan säkras. Jag vill därför fråga utbildnings- och kulturministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att säkra en trygg och långsiktig finansiering av animationsutbildningen i .
fr · GS11840 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:840 av () till statsrådet om utbyggnad av 3G-nätet Den pågående utbyggnaden av 3G-nätet i vårt land går alldeles för långsamt i förhållande till vad som överenskommits. Post- och () genomgång har visat att operatörerna inte alls har uppfyllt sina löften om att täcka 8860000 personer av befolkning. har man uppnått en täckning av , vilket innebär att utbyggnadstakten inte varit den som operatörerna lovat. Enligt uppgifter i medierna hotar PTS nu med vite. Det är då viktigt att ett sådant vite blir kännbart @ annars fyller det inte något verkligt syfte. Jag vill fråga: Kommer statsrådet att följa PTS handlande och därefter redovisa vad som sker?
fr · GS11841 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:841 av () till statsrådet om kvaliteten på vägarbeten avslutades en delvis ny sträckning av på delen Brattby@Vännäs, en efterlängtad förbättring av denna väg. har dessvärre vägen redan olika slag av skador. Det kostar givetvis stora summor att vara tvungen att reparera en väg som är färdigställd @ ett orimligt slöseri med de pengar som så väl behövs för nya satsningar. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att framtida upphandlingar av vägbyggen garanterar en sådan kvalitet på vägarbetena att reparationsarbete inte måste påbörjas efter färdigställandet av vägen?
fr · GS11842 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:842 av () till statsrådet om Enorma investeringar i är planerade. Ett exempel är sträckan Härnösand@Veda. Endast denna del, som inte är mer än , kommer att kosta 3,4 miljarder. Det finns ett grundläggande tankefel i hela : man räknar med att de stora skogsindustrierna kommer att gå över till utlastning av massa, papper och trä på järnväg när är färdigbyggd. Representanter från skogsindustri menar dock att detta är en felberäkning. De hävdar att utlastningen även fortsättningsvis kommer att ske över vatten. Bolagen äger redan fartyg som är utomordentligt miljö- och kostnadsmässigt fördelaktiga. Om nu trots allt visar sig bli ett lyckat projekt, vad gäller frågan om skogsindustrins framtida godstransportsval, kvarstår dock ett stort problem, som måste finna sin lösning: godset måste kunna tas om hand på spår söder om . I finns dock inte de rangeringsmöjligheter som krävs och spåren söderut från är överbelastade. Ingen utbyggnad av vare sig rangeringsbangård eller spår söderut tycks heller vara på gång. Avser statsrådet att vidta åtgärder som innebär att en ökad mängd av trä, massa och papper som eventuellt kommer att fraktas på järnvägen kan tas om hand söder om ?
fr · GS11843 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:843 av () till statsrådet om regelverket för offentlig upphandling Använd på rätt sätt utgör den offentliga upphandlingen ett kraftfullt tillväxtpolitiskt instrument. I utgör den totala offentliga upphandlingen 20,av BNP. Dagens komplicerade regelverk utgör dock ofta ett hinder för många små och medelstora företag att delta i den offentlig upphandlingsprocessen. Detta hämmar i sin tur konkurrensen inom viktiga samhällssektorer, som det i slutändan leder till en lägre tillväxt, visar rapporten upphandling i EU och @ Hinder och möjligheter för små och medelstora företag från ITPS. Rapporten visar på problem såsom att upphandlingar ofta genomförs på ett felaktigt sätt, att effektiva sanktionsmöjligheter saknas och att många företagare hyser stor misstro mot att upphandlingarna sker enligt gällande regelverk. Dessutom samordnas upphandlingar ofta i så stora kontrakt att många små företag i realiteten inte har någon möjlighet att vara med och konkurrera om kontraktet. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förenkla de offentliga upphandlingsreglerna så att det blir enklare för små och medelstora företag att delta vid offentlig upphandling?
fr · GS11844 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:844 av () till näringsminister om FOI:s framtid I sin - En del av Innovativa skriver att "Flyg- och Rymdindustrin är en av de främsta drivkrafterna för tillväxt och position som högteknologisk nation". läggs större delen av forskningsanläggningarna för aerodynamik och hållfasthet som finns på i ned. FOI river sina egna anläggningar i och planerar att överlåta utrustning och kompetens till för att sedan riskera att behöva köpa tjänsterna åter från samma land. De kompetensförluster som en upplösning av merparten av svensk teoretisk och tillämpad flyg- och rymdteknisk forskning innebär är mycket stora och framför allt synnerligen svåra att återskapa. Det rimmar mycket illa med strategin att ska skapa en bra framtid med hjälp av hög kompetens inom bland annat de tekniska områdena, som stora delar av den svenska tillverkningsindustrin nu flyttar till lågkostnadsländer i och andra delar av världen. Jag vill nu fråga ministern: Vad tänker ministern göra för att förhindra en nedläggning av större delen av svenska statens forskningsanläggningar för aerodynamik och hållfasthet som stöttar svensk industri inom områdena flyg, rymd, fordon, försvar och telekom?
fr · GS11845 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:845 av () till näringsminister om näringsverksamhet i kommuner Enligt kommunallagen får kommuner bedriva näringsverksamhet under förutsättning att de begränsas till sådant om tillgodoser samhällets intressen. Man kan ställa sig frågan i hur många fall det kan vara i samhällets intresse att kommuner bedriver näringsverksamhet. Enligt en rapport av beskrivs en mängd exempel på verksamheter där kommuner antingen konkurrerar med befintlig privat verksamhet eller förhindrar etablering av verksamhet av privat karaktär. Det ställer till problem både för företagen och samhället i stort, när företagande förhindras eller försvåras genom att kommuner bedriver olämplig konkurrerande verksamhet. har föreslagit att offentliga aktörer ska utveckla en policy för att undvika att konkurrensen med privata aktörer blir snedvriden. uppföljning visar att av de kommunala och statliga aktörerna har utvecklat en sådan policy. Vidare konstaterar att offentliga aktörer @ i ökad utsträckning @ börjat bedriva näringsverksamhet inom områden där det redan finns företag och en fungerande marknad. I ett demokratiskt samhälle är företagandet livsviktigt. Inte bara för att uppnå ett ekonomiskt välstånd utan också för att individens grundläggande frihet kräver att hon har möjlighet att gå sin egen väg, att inte vara ekonomiskt beroende av andra. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att motverka att kommuner bedriver näringsverksamhet som på ett osunt sätt konkurrerar med det privata näringslivet?
fr · GS11846 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:846 av () till näringsminister om handel och tillväxt i Handeln mellan och länder i utvecklas alltmer. Sedan de baltiska ländernas inträde i EU har handeln underlättats betydligt och flera bra projekt drivs för att öka kontakten främst mellan små och medelstora företag i länderna. Från att ha varit en sluten marknad bakom järnridån kommer de baltiska länderna att utvecklas till en allt viktigare marknad för . Kontakter mellan företag och företagsorganisationer finns men kan utvecklas vidare. EU stöder olika projekt för att öka tillväxten och handeln mellan olika länder, men ställer krav på medfinansiering hos de inblandade länderna. Projekten kan röra sig till exempel om att utbyta affärsförfrågningar och affärsinformation mellan länderna eller att erbjuda utbildning och seminarier. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att stödja olika former av ökat handelsutbyte i ?
fr · GS11847 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:847 av () till finansminister om redovisning av bidrag till kommunerna I skrift Konjunkturläget finns en särskild analys av statsbidragen till kommunerna. Enligt har statsbidragen som andel av BNP varit ungefär konstanta . I analysen slås fast att tillskotten i huvudsak har "balanserats av kommunernas pris- och löneökningar och således inte gett utrymme för särskilt stora kvalitetsförbättringar". Den som följer den allmänna debatten och som tagit del av regeringens presentation av budgetpropositionen har säkerligen en annan bild. Regeringen har gång på gång lanserat nya tillskott till kommunerna. Många har uppfattat löften om kraftiga tillskott som ger utrymme för nya satsningar för att förbättra kvaliteten i skola, vård och omsorg. Verkligheten är alltså en annan, statsbidragen till kommunsektorn har bara nätt och jämt klarat att balansera kostnadsökningarna. Detta är naturligtvis ett bekymmer. Regeringens utspel skapar förhoppningar som det inte finns täckning för. Det blir svårare för allmänheten att skaffa sig en överblick av den offentliga ekonomin. Relationen mellan statens budget och kommunernas blir svårförståelig. Statens finanser ser ut att vara i bättre skick än om man redan från början räknat in att staten ska täcka kostnadsökningarna i kommunsektorn. Avser finansministern att ta initiativ till att statens bidrag till kommunerna ska få en tydligare redovisning och utformning?
fr · GS11848 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:848 av () till utrikesminister om den politiska situationen i Den politiska demokratin i skapades genom en folklig resning mot den absoluta kungamakten . har det stått klart att kungen gjort allt vad som står i hans makt för att rulla tillbaka de landvinningar som då åstadkoms, och har balanserat på randen till diktatur. tog kungen åter makten genom en statskupp i strid med konstitutionen, avsatte regeringen och införde undantagstillstånd. Det är nu akut att omvärlden visar sitt stöd till de demokratiska krafterna i landet, och att kraftfulla protester riktas mot regimens diktatoriska kupp och mot polisens och militärens brutala våld mot fredliga demonstranter. Den politiska situationen i förvärras dag för dag och landet plågas av såväl inbördeskrig som en kung som berusats av maktambitioner och avsatt de folkvalda. Kriget mellan den maoistiska gerillan och regimens militär har skördat över 11000 dödsoffer varav en stor andel civila, och båda sidor anklagas av människorättsorganisationer som för brott mot de mänskliga rättigheterna. Landet behöver en demokratisk utveckling och måste tydligt visa sitt stöd för demokratirörelsen. Mot bakgrund av den uppkomna situationen vill jag fråga utrikesministern: På vilket sätt avser ministern att göra klart för kungaregimen att tar avstånd från kuppen och stöder demokratirörelsen i ?
fr · GS11849 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:849 av () till justitieminister om äktenskap eller partnerskap för homosexuella Regeringen har tillsammans med och de gröna givit en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap. Utredaren ska göra en grundlig analys av frågan och redovisa samtliga skäl som talar för och emot en sådan förändring. I betänkande 2003/04:LU22 Äktenskap, partnerskap och samboende anförde lagutskottet att tiden var mogen för att brett och förutsättningslöst utreda frågan om par av samma kön bör kunna ingå äktenskap. Det var utskottets uppfattning att en parlamentariskt sammansatt utredning skulle ges detta uppdrag där olika aspekter på denna fråga noggrant skulle genomlysas. Min fråga till statsrådet är: Vilket skäl har justitieministern för att beslut frångåtts och en särskild utredare tillsatts i stället för en parlamentarisk utredning?
fr · GS11850 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:850 av () till justitieminister om besparingar på åklagarna Riksåklagaren har arbetat med att omorganisera åklagarväsendet till en myndighet med självständiga åklagarkammare och drivande utvecklingscentrum. fattade beslut om att genomföra omorganisationen. I budgeten beskriver regeringen att åklagarorganisationen tillförs för att hantera den ökande ärendetillströmningen. För att klara engångskostnaderna på ca vid omorganisationen för pensioner, lokaler, tryck, papper med mera hade åklagarväsendet dessutom lyckats spara in . när 2005 har börjat får RÅ besked om att de inte får behålla överskottet på , kreditanslaget på får inte heller användas och dessutom krävs en besparing på . Regeringens besparingar kräver nu en neddragning av åklagarverksamheten, vilket RÅ meddelat att de mycket ogärna genomför eftersom resurserna ska återföras 2006. är som kammarcheferna lokalt har eget budgetansvar och kräver regeringen besparingar och neddragningar. Med anledning härav vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att inte omorganisationen inom åklagarväsendet ska misslyckas på grund av regeringens besparingar?
fr · GS11851 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:851 av () till försvarsminister om omfördelning av bidrag till frivilligförsvaret Enligt rapporter från sade statsrådet att "60 miljoner skall omfördelas till vardagsnära krisberedskap". "Detta kommer att påverka dagens frivilliga försvarsorganisationer", sade statsrådet vidare och dessa intentioner och nya inriktning kommenteras så här av en sakkunnig på Försvarsdepartementet, : "Det är kanske orienteringsklubben eller scoterklubben som skall ha dem och inte som gå exklusivt till frivilligorganisationerna." En omfördelning kommer självklart att påverka @ säkert negativt @ de befintliga frivilligorganisationerna. Avser statsrådet att nu komma med nya riktlinjer för hur de aktuella bidragen ska fördelas?
fr · GS11852 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:852 av i (s) till statsrådet om arbete i , , har framhållit reproduktiv hälsa och utbildning som en viktig del av sitt program för att trygga mödrars överlevnad och friska barn. har lagt stor vikt vid att undervisa framför allt flickor och unga kvinnor i sexuell och reproduktiv hälsa för att undvika aids och tidiga graviditeter. Det har också förekommit utdelning av kondomer som skydd mot aids. nyutnämnda chef , tidigare jordbruksminister i administration, säger att hon inte anser att dessa frågor är relevanta för uppdrag. Bushadministrationen är känd för att förespråka avhållsamhet som bästa metod mot aids och det arbete som och andra mer progressiva länder har lagt ned inom kan vara i farozonen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att frågan om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa även i fortsättningen ska vara en högt prioriterad fråga inom ?
fr · GS11853 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:853 av () till utbildnings- och kulturminister om ett lexikon mellan svenska och pashto Antalet afghaner i växer. Enbart i finns det runt 2500 afghaner, i hela riket drygt 9000. Dock saknar denna stora grupp ett lexikon på sitt eget språk, pashto. finns det inget lexikon mellan svenska och pashto. Ett lexikon är nödvändigt i flera sammanhang, bland annat för modersmålsundervisning, svenskundervisning för nyanlända elever samt för vuxna invandrare som läser svenska. Ett lexikon behövs för att elever med pashto som modersmål ska kunna skapa den nödvändiga språkgrund som krävs för att klara sig i det svenska samhället. Avsaknaden av ett lexikon gör även att övrig form av utbildning blir lidande, då det är svårt att tillgodogöra sig skolans undervisning utan det stöd som ett lexikon ger. Trenden med otillräckliga betyg i svenska och andra kärnämnen för många barn med annat modersmål än svenska är tydlig. För den grupp som talar pashto är risken än större för en fortsatt negativ utveckling då ett lexikon saknas. I mångt och mycket är detta en resursfråga. Myndigheten för skolutveckling utför ett bra och ambitiöst arbete för att förbättra utbildningsvillkor i socialt och etniskt segregerade områden, bland annat i form av att bistå med utbildningsmaterial i modersmålsundervisning. Myndigheten innehar också den nödvändiga kompetensen som krävs för att ta fram ett lexikon mellan svenska och pashto, bland annat genom sitt Lexinprojekt. En god utbildning är allas rättighet, i mångfaldens behöver vi säkerställa att barn med annat modersmål än svenska får tillgång till de verktyg de behöver för att nå detta mål. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vilka initiativ han avser att vidta för att ett lexikon mellan svenska och pashto kommer till stånd?
fr · GS11854 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:854 av () till jordbruksminister om god viltvård utför på regeringens uppdrag information om viltvård, eftersök av trafikskadat vilt, älgförvaltning, viltövervakning, ungdomsverksamhet, utbildning samt är en resurs för myndigheter, markägare och allmänhet i viltvårdsfrågor. Uppdraget finansieras med avgifter från jägarna i . Alltså inte skattemedel! har regeringen, mitt under årets inledning, halverat bidraget för dessa verksamheter. Vetskapen om att alternativ skötsel av detta är väsentligt dyrare har inte hindrat regeringen. Det som skett framstår därför som ett direkt slag mot såväl landsbygden som en folkrörelse som på ett seriöst sätt arbetat med viltvården i landet. För de som är verksamma inom jakt och viltvård framstår regeringens åtgärd dessutom som ett hån mot en folkrörelse som till största delen arbetar ideellt med landets viltvårdsförvaltning. Åtgärden genomförs dessutom av en regering som säger sig vara folkrörelsebaserad. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att ge organisationen möjlighet att utföra den av landets jägare finansierade viltvården, vilket är en förutsättning för att ett förtroende ska kunna finnas inom viltvårdssektorn ?
fr · GS11855 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:855 av () till statsrådet om psykiatrisk verksamhet för synskadade har den svenska psykvården varit föremål för en intensiv granskning och debatt. Att alla ska ha rätt till ett likvärdigt bemötande inom såväl öppen som sluten mentalvård borde vara en självklar rättighet. Människor med vissa funktionshinder har dock inte denna rättighet. Ingenstans i finns det psykiatrisk verksamhet speciellt inriktad för gravt synskadade och kunskapen inom den vanliga sjukvården om gravt synskadades problem är inte heller fullgod. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra den psykiatriska verksamheten för synskadade?