ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121569 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1569 om stopplagens konsekvenser och 1570 om konsekvenser av stopplagen har dels frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra arbetsförhållandena för de anställda på med anledning av stopplagens införande och dess konsekvenser, dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta ett byte av arbetsgivare med anledning av stopplagens införande och dess konsekvenser för anställda inom vården. När det gäller frågan att förbättra arbetsförhållandena för de anställda på vill jag framhålla att detta främst är en fråga för arbetsgivaren, i detta fall . Den av regeringen föreslagna lagstiftningen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus innebär att universitetssjukhusen även fortsättningsvis ska drivas av landstingen. Sammanslagningar av sjukvårdsenheter, som fallet med och , omfattas för övrigt överhuvudtaget inte av regeringens förslag. När det gäller frågan om byte av arbetsgivare vill jag poängtera att den föreslagna lagstiftningen inte hindrar privata och alternativa vårdgivare att etablera verksamhet inom hälso- och sjukvården. Genom regeringens förslag måste landstingen följa två enkla regler när de avser att överlämna driften av sjukhus till privata entreprenörer. Avtalet mellan ett landsting och en entreprenör ska dels innehålla villkor om att entreprenören inte får ta emot patienter vars vård finansieras med privata medel, dels ska det finnas villkor om att eventuellt överskott i verksamheten inte ska kunna omvandlas till utdelningsbar vinst till ägarna. Min uppfattning är att förslagen i regeringens proposition om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus inte kommer att försvåra för hälso- och sjukvårdspersonal att söka sig till andra arbetsgivare eller på något annat sätt påverka arbetsförhållandena negativt.
frs · GS121570 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1569 om stopplagens konsekvenser och 1570 om konsekvenser av stopplagen har dels frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra arbetsförhållandena för de anställda på med anledning av stopplagens införande och dess konsekvenser, dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta ett byte av arbetsgivare med anledning av stopplagens införande och dess konsekvenser för anställda inom vården. När det gäller frågan att förbättra arbetsförhållandena för de anställda på vill jag framhålla att detta främst är en fråga för arbetsgivaren, i detta fall . Den av regeringen föreslagna lagstiftningen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus innebär att universitetssjukhusen även fortsättningsvis ska drivas av landstingen. Sammanslagningar av sjukvårdsenheter, som fallet med och , omfattas för övrigt överhuvudtaget inte av regeringens förslag. När det gäller frågan om byte av arbetsgivare vill jag poängtera att den föreslagna lagstiftningen inte hindrar privata och alternativa vårdgivare att etablera verksamhet inom hälso- och sjukvården. Genom regeringens förslag måste landstingen följa två enkla regler när de avser att överlämna driften av sjukhus till privata entreprenörer. Avtalet mellan ett landsting och en entreprenör ska dels innehålla villkor om att entreprenören inte får ta emot patienter vars vård finansieras med privata medel, dels ska det finnas villkor om att eventuellt överskott i verksamheten inte ska kunna omvandlas till utdelningsbar vinst till ägarna. Min uppfattning är att förslagen i regeringens proposition om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus inte kommer att försvåra för hälso- och sjukvårdspersonal att söka sig till andra arbetsgivare eller på något annat sätt påverka arbetsförhållandena negativt.
frs · GS121571 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1571 om hemlöshet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med hemlösheten då den inte alltid har med bostadsbrist att göra. Hemlöshet är enligt min mening det yttersta uttrycket för social utsatthet. Bostadsbyggandet har ökat och det är bra, men det är inte tillräckligt för att komma till rätta med hemlösheten. Jag delar uppfattning att hemlöshetsproblematiken inte enbart handlar om bristen på bostäder. Hemlöshet är ett allvarligt samhällsproblem som rymmer såväl bostadspolitiska som socialpolitiska dimensioner. Många människor behöver ett särskilt stöd för att kunna få och behålla en bostad. Det kan i vissa fall handla om svårigheter att få sin ekonomi att gå ihop och i andra fall om psykiska problem eller missbruksproblem. Jag vill särskilt peka på några initiativ från regeringen som jag bedömer som särskilt viktiga när det gäller att motverka hemlöshet. Det första är regeringens satsning på och för att förbättra tillgängligheten till, och stödja och stimulera verksamhetsutveckling inom vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom eller psykiskt funktionshinder. Sådan verksamhetsutveckling kan till exempel handla om uppsökande och mobila team. Dessutom ingår satsningar på vårdplatser, sysselsättning och boende för dessa personer. Det andra är regeringens satsning på missbrukarvården Ett kontrakt för livet där avsätts i ett riktat statsbidrag för att förstärka missbrukarvårdens hela vårdkedja. För att få del av statsbidraget ska kommunerna åta sig att utveckla vården och förstärka vårdkedjan. I den kedjan är ett ordnat boende centralt för en framgångsrik rehabilitering. Det tredje är den utredning (S2004:09) om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer som jag tillsatte . Utredaren ska analysera och lämna förslag på hur insatser för att förebygga och motverka vräkning av barnfamiljer kan utvecklas och kommer att lämna sina förslag . Till detta kommer de som avsatts för 2005@2007, för att bland annat kartlägga hemlöshetens omfattning och fortsätta att stödja uppbyggnaden av verksamheter som riktar sig till hem- och bostadslösa människor. Som jag sade inledningsvis så är hemlöshet ett mångfacetterat problem som vi behöver diskutera och lära oss mera om. Jag vill i detta sammanhang nämna det seminarium som brukardelegationen för sociala utvecklingsfrågor, vilken inrättats i och som jag leder, bjöd in till . Vid detta seminarium träffades bland andra representanter från , organisationer, myndigheter, kommunerna och fastighetsägarna för att höra om goda exempel på insatser mot hemlöshet och dessutom ta del av viktiga erfarenheter och synpunkter från personer som själva varit hemlösa. Detta seminarium var mycket uppskattat och visade bland annat på vilket värdefullt arbete som många organisationer gör på detta område. I ett välfärdssamhälle ska vi inte acceptera att det finns människor som inte har ett hem och mycket återstår att göra innan vi når dit. Men jag är glad för att vi nu kan genomföra ett antal stora satsningar inom olika områden som tillsammans kommer att innebära mycket för att bekämpa hemlösheten.
frs · GS121573 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1573 om tryckfrihetsförordningens ställning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att tryckfrihetsförordningens exklusivitet i förhållande till lotterilagen upprätthålls. Bakgrunden till frågan är att Lotteriinspektionen initierat tillsynsärenden gentemot och . I skrivelser till tidningarna hävdar inspektionen att deras publicering av odds från utländska spelbolag inte åtnjuter skydd av tryckfrihetsförordningen och att publiceringen strider mot lotterilagens så kallade främjandeförbud. Tryckfrihetsförordningen är exklusiv straff- och processlag på det tryckfrihetsrättsliga området. Det kan alltså aldrig komma i fråga att bestämmelser i lotterilagen inskränker tryckfriheten. Tryckfrihetsförordningens bestämmelser ska emellertid inte tillämpas på allt som trycks i en tidning. Var gränserna för grundlagens materiella tillämpningsområde går är en rättstillämpningsfråga som ytterst avgörs av domstol.
frs · GS121574 · 2005-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1574 om förfalskade konkursansökningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka enskildas skydd mot att försättas i konkurs med stöd av förfalskade konkursansökningar. Den som försätts i konkurs på grund av en förfalskad konkursansökan drabbas förstås hårt. Det är givetvis angeläget att sådant inte inträffar. Frågan bör tas upp inom ramen för den utredning om ett samlat insolvensförfarande som jag räknar med att regeringen kommer att tillsätta .
frs · GS121575 · 2005-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1575 om partnerskapslagen och nordiska familjerättsliga konvention har frågat mig på vilket sätt jag har agerat för att se till att frågan om partnerskap och nordiska konvention angående internationellt privaträttsliga bestämmelser om äktenskap, adoption och förmyndarskap aktualiseras inom den nordiska expertgruppen för familjerätt. Frågan har på mitt initiativ tagits upp inom den nordiska expertgruppen under arbetet med en revidering av konventionens regler om makars förmögenhetsförhållanden. Från svensk sida har dessutom frågan om ett eventuellt avskaffande av anknytningskraven för ingående av partnerskap väckts, något som också den särskilde utredaren om äktenskap och partnerskap har att ta ställning till. Det är tydligt att de olika frågorna hör nära samman och att det behövs samarbete mellan de nordiska länderna. De nordiska diskussionerna om dem kommer därför att fortsätta.
frs · GS121576 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1576 om EU-bidrag till små företag och organisationer har frågat statsrådet vilka initiativ han avser att ta för att förenkla förfarandet vid EU-ansökningar för mindre företag och organisationer som, enligt frågeställaren, upplevs som krångligt och onödigt byråkratiskt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan, eftersom jag tolkar frågan som att det är bidrag från som avser. Först vill jag säga att , i och med att vi fick del av , behövde anpassa rutiner med mera till det gemensamma för bidragsgivning till projekt. Detta regelverk, som också inneburit förbättringar, har delvis skiljt sig från äldre svenska rutiner. Min ambition är självklart att få till stånd ett regelverk som inte är krångligt och onödigt byråkratiskt men som ändå garanterar rättssäkerhet och förhindrar missbruk av offentliga medel. Det innebär att förbättringar av regelverket ständigt står på agendan och flera initiativ har redan tagits. Verket för näringslivsutveckling har till exempel genomfört en utredning om vilka regler i samband med bidragsgivning som kan förenklas och dessutom finns nu vissa möjligheter till förskottsutbetalning av beviljade medel, en möjlighet som införts särskilt med tanke på de små företagen och organisationerna. Vidare finns gemenskapsinitiativet Leader+ som handlar om lokal utveckling. Det är ett område där man underlättat för de små organisationerna, inte minst därför att ideellt arbete får räknas som medfinansiering. Slutligen vill jag informera om att förenklingsfrågan är ständigt närvarande i den förhandling om regelverket för nästa strukturfondsperiod som pågår i ministerrådet. En grundläggande princip i dessa förhandlingar är "proportionalitetsprincipen" som innebär att i program med relativt små medel ska genomförandet också kunna förenklas.
frs · GS121577 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1577 om skatteutjämningen har frågat finansminister vad han avser att vidtaga för åtgärder för att inte låg- och medelinkomsttagare i kommuner ska missgynnas av skatteutjämningssystemet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som alla vet genomfördes stora förändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning . Målet med utjämningen är dock oförändrat jämfört med tidigare, nämligen att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting att ge sina invånare service. Genom att det generella statsbidraget och vissa andra riktade bidrag avvecklats och i stället används för en i huvudsak statligt finansierad inkomstutjämning reducerades de avgifter som flertalet kommuner och i tidigare betalade betydligt. Dessa avgifter har reducerats från ca 17,5miljarder kronor 2004 till ca 5,5miljarder kronor 2005. Antalet kommuner som betalar avgifter i den nya inkomstutjämningen har reducerats från 54 till 13. I län var det fler kommuner som fick en förbättring än en försämring genom förändringarna i systemet och tar man hänsyn till de fasta införandetillägg som ändå skulle ha upphört har såväl kommunerna i länet sammantaget som fått en förbättring. Jag är medveten om att levnadskostnaderna är högre i än i övriga delar av landet. Utjämningssystemet ska dock endast beakta kommunernas och landstingens kostnader och inte hushållens. En särskild utredare har tillsatts för att löpande följa upp utjämningssystemet. I uppdraget ingår även att närmare analysera om det finns strukturella kostnadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet. Någon ytterligare åtgärder avser jag inte att vidta, utan avvaktar resultatet av utredarens arbete.
frs · GS121578 · 2005-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1578 om förföljelse på grund av sexuell läggning eller könstillhörighet som asylskäl har frågat mig när jag avser att lägga fram lagförslaget om att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska räknas som asylskäl. pågår beredning av en lagrådsremiss med innebörden att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar. Min bedömning är att regeringen ska kunna fatta beslut om lagrådsremissen .
frs · GS121579 · 2005-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1579 om irakiers situation efter avslag på asylansökan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja irakiers svårigheter att stanna kvar på arbetsmarknaden i . Inledningsvis vill jag hänvisa till mitt svar på fråga (2004/05:1059) i samma ämne . En person som sökt asyl i har under vissa omständigheter möjlighet att arbeta. Detta följer av utlänningsförordningen, som säger att en asylsökande är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall då bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från den dag ansökan lämnades. Detta undantag gäller fram till dess att ett lagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. Innan utlänningsmyndigheterna fattar ett beslut om avvisning ska de enligt utlänningslagen ha tagit hänsyn till om det föreligger särskilda hinder för verkställigheten. Detta gäller också vid beslut om avvisning till . Enligt utlänningslagen ska en person som har meddelats ett beslut om avvisning lämna efter det att beslutet vunnit laga kraft, om inte annat bestäms i beslutet. Tiden mellan beslutet och verkställigheten är således både förutsebar och relativt kort. Syftet med tidsfristen är främst att personen ska få på sig för att på egen hand lämna landet och för de förberedelser som kan krävas för det. För att kunna upprätthålla ett väl fungerande asylsystem, där den som är i behov av internationellt skydd snabbt får det, är det nödvändigt att lagakraftvunna beslut om avvisning följs. Mot bakgrund av detta avser jag inte att ändra gällande bestämmelser.
frs · GS121580 · 2005-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1580 om antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling har frågat mig vilka initiativ jag tänker vidta för att fler leverantörer ska omfattas av antidiskrimineringsklausuler, vilka förpliktar dem att följa svensk diskrimineringslagstiftning. () har på regeringens uppdrag tagit fram exempel på antidiskrimineringsklausuler som kan användas i upphandlingskontrakt. Härefter har NOU gjort en utvärdering av användningen av antidiskrimineringsklausuler i upphandlingskontrakt. Utvärderingsrapporten, som överlämnades , visade att det fortfarande var ett fåtal upphandlande enheter som använde sig av antidiskrimineringsklausul. uppger att resultatet är nedslående. Det finns dock anledning att framhålla att en stor del av de upphandlande enheterna uppgav att skälet till att de inte använt antidiskrimineringsklausul var att det inte varit aktuellt med hänsyn till att de endast avropat från ramavtal eller att de endast upphandlat varor eller andra kontrakt med kort varaktighet där klausulen inte varit tillämplig. Vissa enheter uppgav att klausulen inte använts på grund av att enheterna saknat tillräcklig kunskap om diskrimineringslagstiftningen och kunskap om möjligheterna att införa antidiskrimineringsklausul i upphandlingskontrakt. Med hänsyn till att svaren tydde på att det krävdes ytterligare information om hur man kan använda antidiskrimineringsklausul i offentlig upphandling har regeringen gett NOU i uppdrag att genomföra en informationsinsats i syfte att stödja de upphandlande enheterna i det fortsatta arbetet. ska de åtgärder som vidtagits redovisas. Regeringens överenskommelse med och innehåller en punkt om obligatorisk användning av antidiskrimineringsklausul i statlig upphandling. Denna fråga bereds inom .
frs · GS121581 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1581 om läkemedelsinformation för synskadade har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att läkemedelsinformation som finns med i en förpackning också blir tillgänglig för synskadade. Det är viktigt att alla patienter kan tillgodogöra sig den information som följer med ett läkemedel. arbetar med att göra hemsidan tillgänglig för funktionshindrade, däribland synskadade. Apoteken har också möjlighet att tillhandahålla ordinationsanvisning i punktskrift och att läsa in viktig information på band. och rådet antog tre direktiv på läkemedelsområdet. De nya reglerna innehåller bland annat bestämmelser om att läkemedlets förpackning och bipacksedel ska anpassas för synskadade. Läkemedlets namn ska anges i blindskrift på förpackningen. Vidare anges att innehavaren av godkännandet för försäljning ska ansvara för att bipacksedeln, på begäran av patientorganisationer, görs tillgänglig i format som är anpassat för blinda och synskadade. arbetar med att införliva de tre EG-direktiven. Jag vill därför avvakta det arbetet innan jag överväger eventuella ytterligare åtgärder.
frs · GS121583 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1583 om särskilda beredskapspolisen har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit med anledning av skrivelse 9/9 2003 angående särskilda beredskapspolisen. uppdrog åt länspolismästare att biträda med att utreda frågan om en utökad användning av beredskapspolisen (Ju2005/78/P). Uppdraget redovisades i en promemoria (Ju2005/4576/PO). Promemorian behandlar bland annat frågor om utökad möjlighet att inkalla beredskapspolisen, om rätten att fatta beslut om inkallandet samt om beredskapspolisens beväpning och organisation i övrigt. Beredning av promemorian pågår nu i och när det arbetet är avlutat kommer regeringen att ta ställning till beredskapspolisens framtida användning.
frs · GS121584 · 2005-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1584 om och WHO har frågat mig huruvida jag avser att verka utanför EU-kretsen för att ska erhålla en plats i WHO. ställer sig som bekant positivt till deltagande i internationella organisationer, förutsatt att detta inte kräver nationsstatus. Den har , såväl i diskussionerna inom EU som i andra internationella sammanhang utanför EU-kretsen, framhållit att den skulle välkomna en utveckling som möjliggjorde för att erhålla observatörsstatus i WHO. Det har tyvärr dock inte varit möjligt att uppnå enighet i EU i denna fråga. är det positivt att det inom EU-kretsen diskuteras andra förslag för att hitta en pragmatisk lösning som skulle möjliggöra någon form av taiwanesiskt deltagande i WHO:s arbete.
frs · GS121585 · 2005-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1585 om pressfrihet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att främja pressfriheten i världen. Fria och oberoende medier är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Politiker och andra makthavare behöver granskas för att de ska kunna hållas ansvariga för sin verksamhet. Fria och oberoende medier bidrar därmed till offentliga verksamheters öppenhet, legitimitet och ansvarstagande. Inte minst i kampen mot korruption är fria medier också viktiga. och EU påtalar och protesterar mot kränkningar och begränsningar av yttrandefriheten varhelst de förekommer. och EU uppmärksammar och invänder särskilt mot fängslanden och andra former av förföljelser av journalister i syfte att begränsa yttrandefriheten. arbetar också aktivt genom utvecklingssamarbetet för åsikts-, yttrande- och mediefrihet genom att till exempel stödja utbildning av journalister i olika länder. Under perioden 2002@2004 har vi använt till denna form av stöd och EU har använt ca till stöd för yttrandefrihet och självständiga medier. stöder även det arbete som utförs av medierepresentant för att följa utvecklingen inom medier och yttrandefrihet i i syfte att stödja deltagarstaterna på dessa områden och att påtala brott mot åtagandena inom . Även inom verkar aktivt för att försvara yttrande- och pressfrihet.
frs · GS121586 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1586 om hyra har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att den hyreshöjning som aviserat inte ska belasta , enligt frågeställaren, redan hårt trängda ekonomi. Principerna för hyressättning av ändamålsbyggnader inom kulturområdet har behandlats av en parlamentarisk kommitté som lämnade betänkandet Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). Det har remissbehandlats och bereds inom . Därefter kommer regeringen att kunna redovisa sina ställningstaganden för . När det gäller det statliga anslaget till , som bygger på en sammanvägning av flera olika faktorer, så prövas det i den årliga budgetprocessen och jag kan naturligtvis inte föregripa regeringens överväganden i höstens budgetproposition.
frs · GS121587 · 2005-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1587 om medborgarinformation om har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka medborgarnas informationstillgång om . Jag delar synpunkt om behovet av en bred diskussion om det konstitutionella fördraget och om Europeiska unionen i stort. Det är viktigt för att vinna förståelse för det arbete som bedrivs inom unionen och som är till stor fördel för . inledde den parlamentariska sitt arbete med att stimulera en bred, offentlig debatt om Europeiska unionen. I ledningen ingår företrädare för alla sju riksdagspartier. arbete fortsätter med det särskilda uppdraget att informera om innehållet i det konstitutionella fördraget. Kommittén har tagit fram ett omfattande informationsmaterial och tillhandahåller även kopior av fördragstexten. Materialet kan beställas hos kommittén. Aktiviteter som arrangeras av kommittén eller som genomförs med dess medverkan förtecknas på kommitténs hemsida . arrangerade 9@11 maj EU-dagar och bjöd in till öppna seminarier med temat Fokus på EU i . vill på detta sätt sprida kunskap om EU, stimulera till diskussion och berätta om hur regeringen och arbetar med frågor som rör EU. har sammanställt en skrift som innehåller en kommenterad sammanfattning av det konstitutionella fördraget. Skriften kan beställas från och finns även tillgänglig elektroniskt, tillsammans med annat material, på regeringens hemsida . I sammanhanget bör också uppmärksammas den omfattande sakinformation som erbjuds av andra, exempelvis EU-upplysningen i samt och .