frs · GS12722 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:722 om överbelastning på SOS Alarms växel har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att SOS Alarms växel i fortsättningen inte kommer att haverera på grund av överbelastning. Frågan har ställts med anledning av den storm som dragit fram över . Jag delar uppfattning att nödnumret 112 ska kunna nås utan svårighet av människor i nöd. Det gäller även under sådana extrema omständigheter som uppstod i samband med stormen över . Tyvärr har det visat sig att det under stormens verkningar var svårt för en del nödställda människor att få kontakt med genom nödnumret 112. Jag vill därför redovisa min syn på de omständigheter som orsakat dessa svårigheter. Genom god förvarning om den annalkande stormen kunde förbereda sig genom att bland annat fördubbla bemanningen på SOS-centralerna. När stormen senare drabbade främst , och södra delarna av så lamslogs stora delar av både elförsörjningen och telekommunikationerna. Människor som drabbades av exempelvis elavbrott kunde inte komma i kontakt med sin elleverantör för felanmälan. Många valde, eller kände sig tvingade, i det läget att slå larmnumret 112. SOS Alarms egna reservsystem har fungerat tillfredsställande, men mottagningskapaciteten drabbades av tillfällig överbelastning. Detta inte minst som följd av den stora anstormning inkommande samtal från människor som ville felanmäla el- eller teleavbrott, men som inte kom fram till sina leverantörer av skäl som jag tidigare nämnt. Omfattningen och det utdragna förloppet innebar att tvingades ta på sig en betydligt större och bredare uppgift än man haft rimlig anledning att räkna med. Systemen som hanterar 112 är varken tänkta eller dimensionerade för att både träda in och fungera friktionsfritt i situationer där stora delar av all annan alarmeringsverksamhet upphör att fungera. Funktionaliteten och reservkraften i nödnumret 112 är dimensionerad för att klara mycket stora belastningar och rädda människor som befinner sig i sådana nödsituationer där förstahandsvalet är att ringa 112. Nödnumret är även dimensionerat för att klara avsevärd merbelastning i situationer där vissa andra larmsystem inte fungerar och där nödnumret kan fungera som andra- eller till och med tredjehandsval för den uppringande. I sådana situationer belastas nödnumret av samtal som i allt väsentligt rör mindre trängande fall än rena nödsituationer och som berör andra verksamheter än SOS Alarm. För att nödnumret 112 ska kunna fungera på avsett vis måste andra berörda verksamheter ta ansvar för att deras egna larm- och reservsystem fungerar. Här finns emellertid stora brister som SOS Alarm påtalat tidigare. inleddes därför ett samarbete mellan SOS Alarm, samt tele- och Internetoperatörer för att lösa dessa problem. Jag kommer med stort intresse att ta emot de konkreta resultaten av det samarbetet. Mot bakgrund av denna redovisning anser jag att har visat dels hög kompetens för att klara även sådana extrema påfrestningar som den här stormen ställde prov på, dels förmåga att i samarbete med övriga berörda aktörer komma fram till sådana tekniska lösningar som ska minska risken för sådana problem som pekar på. Jag räknar dock med att lärdomarna från denna katastrof kommer att kunna bidra till att ytterligare förbättra SOS Alarms förmåga att klara extrema påfrestningar. Sammanfattningsvis anser jag att svaren på de problem som tar upp i sin fråga i första hand finns att söka hos de elleverantörer och teleoperatörer, vars bristande säkerhets- och reservsystem i slutänden försvårat för nödställda människor att nå fram på nödnumret 112.