ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111408 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1408 av () till statsrådet om barnskötarnas roll i förskolan I det pågående arbetet att stärka förskolan och ytterligare höja kvaliteten ingår statliga bidrag till kommunerna för att anställa 6000 nya förskollärare och barnskötare. Statsrådet har uttalat följande: "Förskollärarna utgör tillsammans med barnskötarna förskolans arbetslag och har tillsammans en helhetssyn på barnets behov och utveckling." Det råder alltså inget tvivel om att regeringen och ansvarigt statsråd anser att barnskötarna har en viktig roll också i framtidens förskola och att de ska få utbildning för att klara de nya krav som ställs. Men det kommer oroande signaler om att vare sig eller tjänstemän i en del kommuner har den synen på barnskötarna. De tycks i stället driva linjen att barnskötarna som grupp ska ersättas med förskollärare. Jag tycker det är anmärkningsvärt att det tydliga besked som regeringen har lämnat om barnskötarnas roll i förskolan nonchaleras på detta sätt. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att säkerställa barnskötarnas roll i framtidens förskola.
fr · GS111409 · 2005-04-13 00:00:00 — Fråga 2004/05:1409 av () till justitieminister om kriminalvårdens lokalförsörjning Med anledning av partiöverläggningar mellan s, v och mp om statsbudget har fått besked att kriminalvården ska ha 100 årsarbetskrafter i och 20 årsarbetskrafter i . Vidare ska och ligga fast i sina beställningar, det vill säga 50 slutna platser i och 20 slutna platser i . Detta innebär att kriminalvårdens lokalförsörjningsplan från tidigare inte längre gäller utan har behövts skrotas. Nya planeringar kostar stora pengar eftersom hela anstaltsbeståndet och sammansättningen av klienter och var olika klienter bäst kan placeras måste göras om i grunden. Vidare har redovisat att man eftersträvar att i större omfattning, till exempel vid sjukdom, ge vård och behandling inom kriminalvården för att minska dyrbara och riskfyllda transporter till bland annat sjukhus. S, v:s och mp:s direkta detaljstyrning vad avser kriminalvårdens verksamhet riskerar att motverka målsättning att effektivisera verksamheten och förstärka säkerheten. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att klarlägga för hur den ska gå vidare med sitt effektiviserings- och säkerhetsarbete vid framtagandet av sin nya lokalförsörjningsplan?
fr · GS111410 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1410 av () till finansminister om den svenska välfärdsmodellen Larmrubrikerna i medierna beskriver svenskens sjuksituation som framstår som en allt större ekonomisk belastning . Dagens utveckling är en direkt fara för den svenska välfärden. Antalet förtidspensionärer ökar främst bland 60-talisterna. Någon som blir förtidspensionär kan komma att kosta försäkringssystemet vid sidan av produktionsbortfallet. Parallellt med detta konstateras att en hel generation kan få förkortad livslängd på grund av fetma. Situationen i samhället är alltså alarmerande och visar på systemfel som bör analyseras och åtgärdas. Åtgärdsprogram är givetvis anknutna till olika fackområden, men gemensamt för den rådande situationen är att belastningen på ekonomin såväl som är påtaglig och bör därför kraftfullt åtgärdas. Ur såväl mänsklig som ekonomisk synvinkel måste kraftfulla åtgärdsprogram skapas. I alltför har det diskuterats om åtgärder i skolan för att minska utvecklingen av alltfler överviktiga barn. Trots detta sker för lite och frågan framstår som icke prioriterad. Frågan om hälsosituationen i är ett av landets allvarligaste ekonomiska problem, vid sidan av de mänskliga problemen. Min fråga till finansministern är: Vad avser ministern att göra för att reella åtgärder vidtas så att den svenska välfärdsmodellen ges en möjlighet att bestå och vidareutvecklas?
fr · GS111411 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1411 av () till näringsminister om möter företags och individers behov under olika skeden: från behov i samband med idéer om en ny produkt, i samband med företagsstart och till de mer etablerade tillväxtföretagens behov av råd och stöd. Opartiska bedömningar och analyser visar att kunderna är mycket nöjda, växer snabbare än andra företag och skapar många nya arbetstillfällen. arbete sker i fördjupade rådgivningsprocesser, ibland i form av särskilda utvecklingsprogram men också genom kort rådgivning och kontaktförmedling. är också en viktig marknadskompletterande finansiär med låneerbjudanden väl anpassade efter behoven. (moderbolaget) får driftsanslag från sin enda ägare, staten, som sedan fördelas på respektive dotterbolag. Därutöver betalar landsting och regionförbund eller motsvarande ett driftsanslag till dotterbolagen, grundat på konsortialavtal tecknat mellan moderbolaget och den regionala ägaren. verksamhet har bedrivits med underskott. Underskottet har uppstått på grund av sänkta ägaranslag till moderbolaget från till . Läget är på väg att bli kritiskt, moderbolagets reserver är snart uttömda. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister vilka åtgärder han tänker vidta för att säkra en långsiktig lösning för finansiering.
fr · GS111412 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1412 av () till näringsminister om investeringar i kärnkraft Den socialdemokratiska regeringens ägarstyrning av helstatliga har med rätta kritiserats, bland annat av . Den så kallade formlösa styrningen innebär att ägarstyrningen är svår att granska och möjligheterna att utkräva ansvar begränsas. stora investeringar i kolkraft i strider mot de mål som regering och riksdag har satt upp för miljö- och energipolitiken. Regeringen är ansvarig för de statliga bolagen. Ägarstyrningen brister på ett flertal punkter. kritiserar även styrelseordförande regeringen för otydlighet i styrningen. Vid utfrågning av Klackenberg efterfrågade han klara besked från regeringen hur omställningen till det gröna folkhemmet ska gå till i praktiken. Från kan vi lämna klara besked till styrelseordförande. Omställningen till en ren energiproduktion har högsta prioritet och därför bör naturligtvis få investera i det mest miljövänliga energislaget, kärnkraften. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka konkreta åtgärder avser näringsministern att vidta för att tydliggöra ägardirektiven till med avseende på bolagets möjligheter att investera i miljövänlig och lönsam kärnkraft?
fr · GS111413 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1413 av () till statsrådet om Vad händer med trafiken på , norr om till norska gränsen, efter 2007? Just nu upplever boende i norra att det pågår en uttröttningsmetod från både och i syfte att pressa fram en avveckling av norr om . I diskussionen om utbyggd och har det dock aldrig öppet redovisats att det handlade om antingen@eller. intar en topposition vad gäller tillväxt i , men vi vet hur beroende både företag och medborgare är av mycket goda kommunikationer för att kunna vara konkurrenskraftiga i en snabbt föränderlig värld. Just nu har många vaknat upp med förvåning om dyra bensin- och oljepriser, som naturligtvis kommer att påverka person- och pendlingstrafiken. Därför vore det oerhört dumt av regeringen att medverka till att avveckla en järnvägssträcka som man säger sig ha miljöambitioner. Infrastrukturminister har besökt fullmäktige men kunde då inte ge besked om framtid, vilket har lett till ytterligare spekulationer. Därför blir min fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att besked om framtid klargörs för norra invånare?
fr · GS111414 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1414 av () till statsrådet om sjösäkerhetscentrum Det är Estoniakatastrofen då 852 personer miste livet på väg till . Mycket har gjorts för att förbättra sjösäkerheten men en del återstår. En viktig del i sjösäkerheten är utbildning och övning av de ombordanställda. borde vara en ledande nation på det området! Samhället bör medverka till att det byggs upp en modern utbildningsanläggning som också omfattar brandövningsutrymmen. Det finns möjlighet att bygga upp en sådan i samband med att hamn bygger ut hamn i - en unik möjlighet för och att etablera en modern utbildningsanläggning för framtida säkra sjötransporter. Ämnar statsrådet vidta några åtgärder för att en utbildningsanläggning för sjösäkerhet byggs, förslagsvis i Norvik i ?
fr · GS111415 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1415 av () till statsrådet om omflyttning av ersättningsjobb Vid förra försvarsuppgörelsen 2000, när regementet MKN lades ned fick ett antal statliga ersättningsjobb. I och med förra årets försvarsuppgörelse riskerar flera av dessa arbetstillfällen att flytta till orter som drabbas av nedläggning i denna uppgörelse. Vad avser statsrådet att göra för att orter som är lika utsatta när det gäller arbetstillfällen inte drabbas negativt av denna eller framtida omflyttningar av statliga jobb?
fr · GS111416 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1416 av () till utbildnings- och kulturminister om folkmordet på armenierna Den turkiska regeringen har inte erkänt att folkmordet på armenierna har ägt rum. Välkända turkiska författare, akademiker och andra som uppmärksammat folkmordet trakasseras av turkiska myndigheterna. På EU-nivå förbereds medlemsförhandlingar med , och har konstaterat att utsikterna om ett EU-medlemskap bör leda till att bör förbättra sina relationer med och komma till en försoning kring händelserna 1915. högtidlighålls minnet av folkmordet på armenierna. bör nationellt och inom EU uppmärksamma det armeniska folkets tragiska historia, samt lyfta nationella minoriteters grundläggande rättigheter. Därför är det olyckligt att inte heller på ett tydligt sätt har erkänt att folkmordet på armenierna har ägt rum. Är ministern beredd att verka för att erkänner att de tragiska händelserna 1915 var ett folkmord riktat mot armenierna?
fr · GS111417 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1417 av () till statsrådet om folkbildningens roll i demokratin "Folkhögskolorna är ingen statlig verksamhet och kan därför inte räkna med några större höjningar av bidragen, utöver den årliga uppräkningen." Statsrådet uttalande i tidningen (, se exempelvis ) är anmärkningsvärt. Att statsrådet inte vill ställa ut långtgående ekonomiska löften måste självfallet respekteras. Det iögonenfallande är det skäl som statsrådet anger för att folkhögskolorna framöver inte ska prioriteras. Folkbildningen är en väsentlig del av det civila samhälle på vilket den svenska demokratin ytterst vilar. Statsrådets bristande insikter på denna punkt är djupt oroande. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att stödja folkbildningen och dess roll i den svenska demokratin.
fr · GS111418 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1418 av () till statsrådet om validering i relation till utbildning av obehöriga lärare I vårpropositionen föreslås en särskild satsning av vidareutbildning av obehöriga yrkeslärare. Den ska genomföras i samarbete med kommunsektorn och planeras att starta redan höstterminen 2005 med 500 platser. Ytterligare 500 platser ska erbjudas . Obehöriga yrkeslärare kan ha omfattande yrkeserfarenhet och betydande branschkunskap, men saknar ofta dokumenterade meriter. I ett regionalt initiativ kallat Rekyl (Rekrytering av yrkeslärare), där , , i , , med flera ingår, diskuteras behovet att stödja regionala samarbetsformer mellan flera högskolor och kommunförbund i syfte att nå legitim validering. Valideringsdelegationens uppgifter är bland annat att främja legitimitet och nationell likvärdighet, samt bedriva och stödja utvecklingsarbete. Den har inte ett lika tydligt uppdrag gentemot högskolenivån utan har fokus på gymnasienivå. Att anordna platser för utbildning av obehöriga yrkeslärare på högskolan utan motsvarande resurser för validering, kan leda till att samhällsnyttan med det utökade antalet platser riskerar att minska, eftersom få sökande kan antas till högskolan. Jag undrar därför på vilka sätt statsrådet har uppmärksammat valideringsproblematiken på högskolenivå och satt detta i relation till den kommande satsningen på utbildning av obehöriga yrkeslärare.
fr · GS111419 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1419 av () till statsrådet om prövning av asylärenden Problemet med svensk asylhantering är att den tar . Ur ett mänskligt perspektiv är det oacceptabelt med de långa väntetiderna. Grunden till att många asylsökande mår dåligt, inte bara dessa barn, är denna långsamma och omänskliga process. De långa väntetiderna innebär inte bara en stor och onödig påfrestning på de som söker asyl, de kostar samhället pengar i onödan. ligger en beställning från till regeringen att lägga en proposition om en ny asylprocess som bryter orsakerna till dagens problem. Men det är något som vi fortfarande väntar på. Vi moderater har föreslagit mer medel till migrationsmyndigheterna för att skynda på asylprocesserna @ så att asylsökande kan få snabbare besked. långa handläggningstider utgör inte ett skäl att frångå principen om att varje fall ska bedömas på egna meriter. Men det är ett gott skäl att se över arbetet för en eventuell kraftsamling inom myndigheten. För att ta itu med väntetiderna kan man fundera om det behövs en fokusering för att hantera den kö som skapat problem för så många barn. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kraftsamla och påskynda prövningen av asylärenden och minska den långa handläggningen som drabbat barn så hårt?
fr · GS111420 · 2005-04-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1420 av () till statsrådet om arbetslösheten Det var med stor förvåning jag tog del av den intervju som statsrådet gett till TT med anledning av presentationen av en socialdemokratisk rapport. I TT-telegrammet avfärdar statsrådet kritiken mot regeringen för den höga arbetslösheten och utanförskapet från arbetsmarknaden med följande: "Det är ju inte samma miljon som och som . Det går nedåt på alla områden. Det är en myt att påstå att människor bara flyttas runt i olika kolumner." Vidare säger statsrådet i intervjun med hänvisning till den förda politiken: "Vi har en politik och en modell som fungerar." Signalen kan inte tolkas på annat sätt än att statsrådet accepterar att långt över en miljon människor står utanför arbetsmarknaden. Uttalandet legitimerar att ska ha hög arbetslöshet och många människor beroende av stöd och bidrag för sin försörjning. Något som betyder att statsrådet verkar ha gett upp regeringens sysselsättningsmål. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa förutsättningar för ett bättre företagsklimat och därmed möjligheterna till riktiga jobb?
fr · GS111421 · 2005-04-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1421 av () till utrikesminister om EU:s vapenembargo mot Vid Europeiska rådets möte beslutade EU:s stats- och regeringschefer att ge en positiv signal till om att EU:s vapenembargo skulle kunna hävas . En förutsättning var emellertid att ett antal kriterier uppfylldes. Dessa var bland annat att ett hävande inte fick leda till en kvantitativ eller kvalitativ ökning av EU-ländernas vapenexport till . Vidare måste hänsyn tas till MR-läget samt stabilitet och säkerhet i regionen. Vår bedömning är att dessa kriterier inte kommer att vara uppfyllda inför . Följaktligen är inte tiden mogen att häva vapenembargot mot . Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta i EU-kretsen för att säkerställa att beslutet om att häva vapenembargot skjuts ?
fr · GS111422 · 2005-04-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1422 av () till utrikesminister om Operation Endeavour Efter terrorattackerna mot inledde Nato operationen Endeavour i . Syftet med operationen var framför allt att övervaka den civila fartygstrafiken och då särskilt fartygstrafik som misstänks ha kopplingar till internationell terrorism. Nato-operationen har varit framgångsrik och har både utvidgats och förlängts. har även beslutat sig för att delta i operationen. Att inte deltar i operationen ter sig alltmer märkligt. Från svensk sida borde det finnas ett starkt intresse av att delta i operationen Endeavour, inte minst för att visa att vi tar vår del av ansvaret i kampen mot den internationella terrorismen. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att säkerställa att kan delta i Operation Endeavour?
fr · GS111423 · 2005-04-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1423 av () till samhällsbyggnadsminister om utbyggnad av vattenkraftverk i Långforsen På grund av den förtida avvecklingen av kärnkraften eftersöks nya möjligheter till energiproduktion. En sådan är utbyggnad av redan reglerade älvar. Just nu hotas Långforsen i Långan av utbyggnad. skyddades Nedre Långan inklusive Långforsen i Naturresurslagen som riksintresse för natur- och kulturvård. har ansökt om att få bygga ut den nedlagda kraftstation som finns vid Långforsen i Nedre Långan. Ärendet har sedan haft en krokig väg: Regeringen har godkänt utbyggnaden. Regeringsrätten har upphävt regeringens godkännande. Nya ansökningar har lämnats in. Många av dem som lever och verkar vid Långforsen är oroliga för att en utbyggnad ska raserar stora miljö- och rekreationsvärden. Bland annat finns en oro för hur en utbyggnad kan komma att skada fisket. Denna oro underbyggs av yttrande över den första ansökan om utbyggnad . Då skrev att verket avstyrkte tillstånd till ombyggnad om denna innebar ändrade förutsättningar för fiskproduktion, fiskvandring och fiske i Långan. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att miljön vid Långforsen inte ska skadas till följd av vattenkraftsutbyggnad?
fr · GS111424 · 2005-04-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1424 av (-) till statsrådet om genusperspektiv i förslag kan innebära att tusentals kvinnor ställs inför valet att flytta eller bli arbetslösa. Detta för att män blir arbetslösa. av den personal som föreslår ska flytta är kvinnor, skriver de fackliga företrädarna vid , och i ett brev. erfarenheter har visat att kvinnors benägenhet att följa med sin myndighet vid en utlokalisering är mindre än männens. Regeringen har i tidigare jämställdhetspolitiska skrivelser ställt krav på utredningsväsendet att i alla utredningar beakta jämställdhetspolitiska konsekvenser. innehåller ett kapitel som beskriver konsekvenserna av förslaget för de berörda regionerna , , /och och i ett kapitel beskrivs de ekonomiska konsekvenserna. Ingenstans nämns jämställdhetsfrågorna. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder utifrån det faktum att fullkomligt saknar genusperspektiv?
fr · GS111425 · 2005-04-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1425 av () till finansminister om skatt på lyxbåtar ställde jag en fråga till dåvarande finansministern angående båtskatt. Frågan handlade om att vi betalar skatt för hur vi bor med mera, men inte för ägandet av en lyxbåt. Staten har ansvaret för liksom föroreningar som orsakas av båttrafiken, allt medan skattebetalarna i kommuner får stå för städning efter fritidsbåtar, vid kusten, skärgården och stränder. Äger man ett hus nära stranden, en villa eller ett fritidshus, får man betala fastighetsskatt. Äger man en lyxbåt och ankrar och vistats nära stranden behöver man inte skatta för sitt fritidsboende, så som fastighetsägaren. En låginkomsttagare eller pensionär kan äga huset, men knappast den dyra lyxbåten, ändå är det husägaren som måste betala för nedskräpning av miljön och användningen av den kommunala servicen som även kommer båtägaren till del. Slutsatsen av min fråga var då, , om finansministern avsåg att verka för att en båtskatt infördes på lyxbåtar. Svaret blev att regeringen skulle utreda frågan. ställde jag återigen samma fråga till dåvarande finansministern och fick svaret att haft i uppdrag att utvärdera förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister, vilket skulle vara grunden för en beskattning av lyxbåtar. Utredningen hade överlämnats till regeringen som arbetade med att bereda frågan. Då jag ej sett något resultat av denna beredning ställer jag återigen frågan till nuvarande finansminister. Avser finansministern att verka för att en båtskatt införs på lyxbåtar?
fr · GS111426 · 2005-04-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1426 av () till finansminister om arbetsskor till kvinnor kommun kom med idén att kommunalt anställda inom äldre- och barnomsorgen skulle få gratis arbetsskor av sin arbetsgivare. Äldre- och barnomsorgen är klart kvinnodominerade yrkesgrupper. Anställda som går mycket behöver bra skor, inte minst för att motverka arbetsskador i form av förslitningsskador. Precis på samma sätt som anställda inom till exempel park- och anläggningsyrken behöver bra arbetsskor och får det av sina arbetsgivare. De senare är en klart mansdominerad arbetsgrupp. Som arbetsgivare med jämställdhetsarbetet högt på dagordningen ville kommun föregå med gott exempel och ta ett steg i rätt riktning för ökad jämställdhet. Men detta har enligt uppgifter i medierna nu sagt nej till. Om kommun skulle göra detta så skulle de förmånsbeskattas, vilket givetvis innebär att det blir en orättvis behandling. Och återigen till nackdel för de kvinnodominerade yrkena. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om finansministern kommer att ta några initiativ för att komma till rätta med den ur jämställdhetsperspektiv orättvisa behandling detta innebär.
fr · GS111427 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1427 av () till statsrådet om förseningar i järnvägsutbyggnad Anslaget till minskas med i regeringens vårbudget. beräknar att stormen över har orsakat skador på järnvägarna för . En stor del av det stormfällda virket ska transporteras på järnväg, terminaler ska ordnas och timmertransporter befrias från banavgifter. I förslaget till vårbudget får emellertid ingen ersättning för stormens kostnader. För att klara kostnaderna för stormen och det minskade anslaget i vårbudgeten måste hitta besparingar på sammanlagt ca under innevarande år. kommer enligt uppgift att gå igenom vilka järnvägsbyggen som kan bli aktuella att skjuta framåt i tiden. Exempel på projekt där byggstart har varit planerad är Haparandabanan och upprustning av . I sammanhanget bör framhållas vikten av att rustas upp för att de stora investeringar som görs i ska kunna utnyttjas. kommer även att gå igenom vilka pågående järnvägsbyggen som är möjliga att sänka byggtakten i, för att på så vis sprida kostnaderna över . Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet avser att vidta i syfte att säkerställa att planerade och pågående järnvägsprojekt inte försenas.
fr · GS111428 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1428 av () till statsrådet om EU-bidrag till vägnätet Enligt uppgift från har renoveringen av vägnätet efter stormen över redan kostat 600@700 miljoner kronor. Därtill har regeringen dessutom minskat anslaget för kommunikationer med . För att rekonstruera vägnätet i de stormdrabbade delarna av landet har regeringen anslagit enligt egna uppgifter. Väl medveten om att pengarna inte räcker har regeringen därför ansökt om medel från EU för att rekonstruera skadad infrastruktur. Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga om statsrådet avser att genom bidrag från EU till fullo erhålla kostnadstäckning för rekonstrueringen av vägnätet till följd av stormen i .
fr · GS111429 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1429 av () till justitieminister om hot mot poliser har polisväsendet trappat upp insatserna mot den organiserade brottsligheten. En framgångsrik åtgärd i är exempelvis den så kallade Novasatsningen, som går ut på att punktmarkera 150 tungt kriminella personer i länet. En annan satsning är den så kallade , som tar sikte på de nätverk som opererar med utgångspunkt i stadsdelar på . När polisen ökar insatserna mot yrkeskriminella påverkas dock också den hotbild som poliserna själva utsätts för. Regelbundet inträffar hot om vedergällningar såväl mot den enskilda polisen som mot hans eller hennes familj. I en undersökning , gjord av SCB på uppdrag av , uppgav av de tillfrågade poliserna att de utsatts för hot om våld . uppgav också att den närmaste familjen utsatts för våld eller för hot om våld. På många håll i landet finns väl utvecklade rutiner för att ge hotade poliser och deras anhöriga skydd och stöd. kan hotbilden förändras snabbt. Det är alltså angeläget att göra en systematisk analys på nationell nivå av de ytterligare åtgärder som kan krävas för att stärka skyddet för hotade poliser och deras familjer. Jag vill därför fråga justitieministern: Kommer justitieministern att vidta åtgärder för att stärka skyddet för hotade poliser och deras familjer?