ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11919 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:919 av () till statsrådet om arbetsförmedlingarnas sätt att arbeta hade en debattartikel om Ams verksamhet. I artikeln beskrivs bland annat Ams nya policy med datoriserad sökverksamhet och att bara de som är attraktiva på arbetsmarknaden får jobb och att andra lämnas. Jag har fått ett antal telefonsamtal där man beskriver hur arbetsförmedlingarna arbetar. En person som är mellan 25@30 år beskrev följande processen för mig: "Jag blev arbetslös och anmälde mig på arbetsförmedlingen direkt. Man sa att jag skulle avvakta kallelse till ett första samtal. blev jag kallad på ett informationsmöte tillsammans med flera andra. Vi blev tillsagda att invänta en kallelse till ett personligt möte. fick jag kontakt med en arbetsförmedlare. Man frågade vad jag var intresserad av och noterade detta. Sedan uppmanades jag att söka lediga arbeten via internet och ringa in till en automatisk telefonsvarare och meddela vilka jobb jag sökt." Personen har låg utbildning men har aldrig varit arbetslös . På arbetförmedlingen meddelade man att det inte finns pengar till projekt för arbetslösa, starta eget-kurser eller korta utbildningar. Vad avser statsrådet att göra för att underlätta för unga arbetslösa att snabbare komma ut på arbetsmarknaden?
fr · GS11920 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:920 av () till jordbruksminister om reform av EU:s jordbrukspolitik En reformering av EU:s jordbrukspolitik är nödvändig. Under föregående år har arbetet med denna reformering påbörjats. En av utgångspunkterna och ett av målen är en rationalisering av byråkrati och administration. Förutom att det är positivt att de gemensamma resurserna används effektivare och bättre kommer bönderna till del, är det också viktigt att reformera för förtroendet ska öka. Handläggandet av de nya stödreformerna kommer tvärtemot att utsätta länsstyrelserna för en omfattande ökning av arbetsbelastningen. I ett brev till jordbruksministern påpekar flera länsstyrelser att en grundpelare för reformen, förenklad administration, försvåras av stramare regler och striktare tolkningar. Sammantaget innebär de ökade kraven att rationaliseringsmålen inte kommer att uppfyllas . Så som förutsättningarna ser ut kommer det att innebära merkostnader om . Om reformeringen inte fullföljs hotas länsstyrelserna av kraftigt ökade kostnader och i värsta fall en "administrativ kollaps". Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att rationaliseringsmålen ska uppfyllas, det vill säga minskad byråkrati och administration?
fr · GS11921 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:921 av () till statsrådet om bredbandsstöd Regeringen har frusit stödet till kommunerna för utbyggnaden av bredband på landsbygden. Statsrådet redovisade i en interpellationsdebatt att stödet skulle återinföras så snart som de statsfinansiella resurserna medgav. Efter detta har det redovisats att införandet av trängselskatter i dröjer. Införandet beräknas i statsbudgeten till med intäkter om . Periodiserat innebär detta att resurser friställs inom ministerns ansvarsområde som väl täcker en fortsatt bredbandsutbyggnad. Behovet av bredband är en nyckelfråga för landsbygdens möjlighet till utveckling och bostadsort. Stoppandet av bidragen till kommunerna är därför förödande. Alla möjligheter att skyndsamt återföra stödet till kommunerna för bredbandsutbyggnaden måste analyseras seriöst. Den nu uppkomna situationen beträffande trängselskatt ger möjlighet till omprövning av beslutet. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att skyndsamt återinföra stödet till kommunerna för utbyggnad av bredband?
fr · GS11922 · 2005-02-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:922 av () till justitieminister om domstolsbalanser har ungefär hälften av landets tingsrätter lagts ned. Den socialdemokratiska regeringen har med hjälp av och konsekvent gått genom län för län och lagt ned alla mindre tingsrätter i strävan att enbart ha en tingsrätt per län. har lika konsekvent varnat för denna utveckling och motsatt sig besluten om nedläggning. Ett av de viktigaste argumenten har varit att de mindre tingsrätterna visat en mycket god effektivitet som ofta med lätthet överträffar de riktigt stora tingsrätterna. har statistiken för visat att domstolsväsendet är på väg åt helt fel håll. Antalet öppna ärenden visar bra hur de rättsliga myndigheterna klarar sitt uppdrag. som åklagarna minskat sitt antal öppna ärenden har domstolarna ökat sin balans . Även polisen har minskat sin balans. Detta innebär att polisens och åklagarnas ansträngningar att utreda brotten inte leder till snabbare lagföring eftersom målen hamnar i domstolarnas balanser. Med anledning härav vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta med anledning av de mycket oroväckande följderna av nedläggningar av landets mindre tingsrätter?
fr · GS11923 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:923 av () till finansminister om budgetlagen Under det senaste årtiondet har gått från en situation med ett regelverk kring statens budget värdigt en bananrepublik till ett styrsystem där avsikten är att värna styrning, disciplin och möjlighet till ansvarsutkrävande. Den nya budgetlagen ställer krav på regeringens och redovisning av allas våra pengar och lagen sätter också gränser för hur snabbt utgifterna får växa. Att lagen fyller ett viktigt syfte bevisas av regeringens ständiga övertramp. Regeringen klarar bara av att uppfylla lagens mening genom fusk. Regeringen har bland annat kritiserats av utomstående experter och organisationer, av finansutskottet och av myndigheter, nu senast . I det senaste, knappast det sista, fallet vill regeringen ge pengar till kommunerna för kompetensutveckling genom att "ge en kreditering på skattekontot" i stället för att registrera det som en utgift. Att det är något skumt i görningen framgår ju tydligt av det faktum att det finns minst 127 anslag i statens budget som berör kommunerna. Varför ska kompetensutveckling behandlas annorlunda? Inte nog med att regeringen bedriver en utgifts- och underskottspolitik av sällan skådat slag. Dessutom håller regeringen på med att fuska sönder budgetlagen. Alltsedan lagen kom till har regeringen gjort allt som stått i dess makt för att luckra upp och kringgå reglerna. är på väg tillbaka till bananrepublikstadiet. Min fråga till finansministern blir: Vad avser finansministern att göra med anledning av ovanstående?
fr · GS11924 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:924 av de () till statsrådet om Nationella hjälplinjens framtid Nationella hjälplinjen är en telefonjourverksamhet för människor i kris och deras närstående. har hjälplinjen bedrivits i projektform med medel från Allmänna arvsfonden. Sju ideella organisationer är engagerade. Hjälplinjen har fått ett tillfälligt statligt stöd till en bantad verksamhet. All verksamhet behöver framförhållning och styrelsen för Nationella hjälplinjen har ansökt om medel för permanent drift. påpekas i ett brev till regeringen att besked behövs före hur det blir med den fortsatta verksamheten oavsett i vilken form den ska drivas. Avser statsrådet att före ge besked om Nationella hjälplinjens framtid?
fr · GS11925 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:925 av () till statsrådet om personliga ombud har i sin budget reserverat utöver regeringens budget till personliga ombud för psykiskt sjuka. har vetat att personliga ombud gör en stor insats för att psykiskt funktionshindrade ska få hjälp i vardagen. har i en utredning kunnat fastslå att så är fallet. Förutom att underlätta för den som är psykiskt sjuk visar utredningen också att insatserna från de personliga ombuden kan spara i storleksordningen upp till 100000kr per klient. Eftersom kostnaden för att anställa en personlig ombud ligger på en kommun medan vinsten återspeglas i såväl den kommunala som i budget vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att fler personliga ombud anställs?
fr · GS11926 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:926 av () till socialminister om bilstöd Då utrustning av den typ som bekostas enligt reglerna för det statliga bilstödet behöver repareras kan bilstödsberättigade ibland tvingas ansöka om en helt ny utrustning endast därför att utrustningen inte från början har bekostats av . Detta kan exempelvis bli fallet om en bilstödsberättigad köper en bil med färdigmonterad utrustning, utan att ansöka om bilstöd. I ett specifikt fall kostar reparationen av befintlig utrustning enligt uppgift mellan 2000 och 6000kr, medan installation av en helt ny utrustning i samma bil kostar mellan 100000 och 200000kr. Det förefaller som resursslöseri att å ena sidan kan bevilja stöd till en helt ny utrustning, men å andra sidan vägrar att betala en mindre kostsam reparation. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att klargöra hur bör förhålla sig när utrustning som omfattas av bilstödet, men som inte ursprungligen har bekostats av , behöver repareras?
fr · GS11927 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:927 av () till utbildnings- och kulturminister om konstens frihet kritiserades av vissa kristna grupper, men den fick fortsätta och visades till och med i . saboterade den israeliske ambassadören ett verk på , men det återställdes snart nog. har det i medierna framkommit uppgifter om att stoppat ett konstverk. Den första förklaringen som gavs var att museet inte ville stöta sig med , eftersom konstverket har anknytning till den i förbjudna falungongrörelsen. har andra förklaringar presenterats, till exempel att det presenterades just före pressvisningen, och att museet därför inte kunnat ta ställning till verket. Museet har angett att en av de andra deltagande konstnärerna skulle kunna få problem i hemlandet, om hon förknippas med en utställning där falungong ingår. Tyvärr går meningarna isär om vad som är sant i det ärendet. inträffar att vid i plockas ett konstverk ned efter kritik från muslimer. Jag ser mycket allvarligt på de inträffade händelserna. Jag anser att det inte får råda något tvivel om att svenska museer står helt fria och obundna i förhållande till andra stater eller religioner. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att säkra konstens frihet, även om den är känslig eller provocerande i förhållande till andra stater, kristna, judar, muslimer eller andra religioner, när offentligfinansierade myndigheter ordnar en utställning?
fr · GS11928 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:928 av () till statsrådet om kvinnors skyddsbehov i asylprocessen I anges att en flykting är en person som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning. Utöver detta flyktingskap finns i utlänningslagen en ytterligare skyddsform som ger personer rätt till uppehållstillstånd om de känner en välgrundad fruktan för förnedrande behandling eller bestraffning. Utrikesministern uttalar i sitt utrikespolitiska anförande i kammaren att rättssäkerheten i asylprocessen ska stärkas. Det finns fall där svenska myndigheter utvisat en iransk kvinna för att hon i hemlandet ska ansöka om asyl på anhörigbasis trots att kvinnan upplever en stor fruktan för förnedring och bestraffning. Enligt iransk lag riskerar en kvinna som lever i ett nytt förhållande, där maken vägrat bifalla skilsmässa, bestraffning. Säkerhetsläget är mycket osäkert för en asylsökande kvinna att återvända till för att från hemlandet ansöka om asyl. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att en mer generös inställning ska råda för kvinnors ansökningar om asyl från ?
fr · GS11929 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:929 av () till statsminister om förtroendekommission för fackföreningsrörelsen När förtroendet för näringslivet skakades av medialt uppmärksammade skandaler tyckte regeringen att det var deras ansvar att tillsätta en förtroendekommission. skakas fackföreningsrörelsen av skandaler. Det är porrklubbsbesök, intern spritrepresentation, lägenheter som förmedlats till styrelsemedlemmar och deras släktingar och sommarstugor som skulle gå till behövande fattiga arbeterskor, men som i stället gått till högavlönade fackombudsmän. senast också en skandal med tydlig koppling till det socialdemokratiska partiet i form av en riksdagsledamot som av många anses ha förbrukat sitt förtroende. Misstroendet mot makthavare ökar någon sätter egen före det förtroende och de människors intressen de är satta att representera. När jag ställde en liknande fråga till statsministern var svaret från arbetslivsministern att detta borde lösas med självreglering. har det dock framkommit andra tankar från regeringen i medierna. Jag vill därför fråga statsministern igen: Avser statsministern att lägga förslag om en förtroendekommission för fackföreningsrörelsen mot bakgrund av de skandaler som skakat rörelsen?
fr · GS11930 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:930 av () till statsrådet om våld i skolan Kränkningarna, hoten och våldet ökar i våra skolor. Såväl lärare som elever drabbas av ärekränkning, misshandel och sexuella trakasserier. har ny statistik över våldet och hotet i skolorna i presenterats. Det visar sig att tolv lärare i länet har blivit slagna eller hotade av elever . Många lärare har hotats till livet och psykiska och fysiska skador är inte ovanligt. Dessvärre ser situationen inte bättre ut för eleverna. Antalet anmälda brott om misshandel och grov misshandel av barn 7@14 år har nästan fördubblats mellan . är med stor sannolikhet inte det län som är värst drabbat, men siffrorna är ändock alarmerande. Det står helt klart att politiken har svikit rektorer och lärare genom att inte ge dem de redskap som behövs för att kunna bibehålla arbetsron på våra skolor. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga skolminister vad han avser att göra för att återupprätta ordningen på våra skolor.
fr · GS11931 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:931 av () till statsrådet om omlokalisering av statliga myndigheter Den så kallade föreslår att en lång rad statliga myndigheter ska omlokaliseras för att möta de regional- och arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna av försvarsbeslut. Tanken att myndigheter ska lokaliseras utifrån regional sysselsättning och utveckling, och inte utifrån funktioner och uppgifter, borde vara lika främmande på den civila som på den militära sidan. Men om sysselsättning och utveckling ändå ska bli vägledande kan man fundera över till exempel den administrativa enheten vid Ams i . Det förekommer uppgifter om att den enheten, till skillnad från till exempel och , kommer att flyttas. Detta trots att arbetslösheten är lägre och förvärvsintensiteten högre i dessa båda kommuner än i . När det gäller förvärvsintensiteten ligger både kommun och sämre till än alla de övriga regioner och kommuner som berörs av utredningens förslag. Mot bakgrund av vad som anförts vill jag fråga statsrådet om hon kan ställa sig bakom sysselsättningspolitiskt motiverade lokaliseringsförslag som innebär att man bortser från det arbetsmarknadspolitiska läget.
fr · GS11932 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:932 av () till statsrådet om utbyggnaden av När regeringen tog pengar avsatta för att stärka infrastruktur, för akuta åtgärder runt , så motiverades det med att det var nödvändigt för att behålla jobb i . I en enkät genomförd av uppger tre av tio skånska företag att de överväger att flytta produktion och arbetstillfällen till annat land. Det gör att de skånska företagen i större utsträckning än andra överväger att flytta. Detta är en mycket allvarlig signal. Man kan inte utesluta att det till del beror på att regeringen inte satsar tillräckligt mycket på att ta vara på den tillväxtpotential som finns i . Beslutet att skjuta på utbyggnaden av uppfattades av många som en tydlig provokation. Avser statsrådet att mot bakgrund av det ovan anförda ompröva beslutet att skjuta på utbyggnaden av ?
fr · GS11933 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:933 av () till statsrådet om planer på ett VTS-center i Som ett led i ökad säkerhet till sjöss har aviserat att de kommer att försöka få till stånd ett så kallat VTS-center, traffic center, för att leda och övervaka sjötrafiken i . Marinen har en sjöinformationscentral i som bedriver sjöövervakning. bedrivs också ett informellt samarbetsprojekt med , det så kallade . har verksamheten genom regeringens förordning (2000:55) utökats till att också omfatta sjölägesinformation för civilt bruk. uppger att den sjöinformationscentral de tänker sig bygga upp är av väsentligt annan art än den marinen förfogar över @ skarpare radar, befarna sjökaptener bakom datorerna etcetera. Man nämner i sammanhanget också att man försöker samordna verksamheten med men stöter på problem eftersom det enligt dansk modell är marinen som hanterar uppgiften @ inte ett civilt sjöfartsverk. Å andra sidan vitsordar den svenska marinen att de har ett gott samarbete med den danska marinen och säkert kan det samarbetet byggas ut ytterligare. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera att inte två myndigheter @ och Försvarsmakten @ i stället för att samarbeta bygger upp likvärdiga verksamheter och genom ett möjligt revirtänkande riskerar ett slöseri med skattemedel?
fr · GS11934 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:934 av () till justitieminister om snatteribrott I begås ca 20 miljoner så kallade snatteribrott, det vill säga någon stjäl för ett belopp på mindre än 800kr. Endast ca 67000 av dessa beräknade snatterier anmäls till polisen och av de anmälda snatterierna leder bara drygt hälften till rättslig åtgärd (Källa: ). Handeln beräknas ha en omsättning på ca och beräknas till så kallat externt svinn, det vill säga stölder och snatterier som begås av personer utanför företagen. Alltfler av stölderna begås av organiserade ligor som ofta skickar in någon minderårig till att genomföra stölden. De drabbade handlarna känner sig, med all rätt, uppgivna och anser att rättsväsendet inte gör tillräckligt för att stoppa, klara upp och beivra denna typ av brottslighet. Representanter för handeln har uppvaktat Riksåklagaren i frågan och vädjat om hjälp. Riksåklagaren kunde inte lova att nuvarande resurser kommer att räcka till ytterligare insatser. Jag anser att utvecklingen är oroande. Det behövs omedelbara och kraftiga åtgärder för att sätta stopp för nuvarande utveckling. Yttersta ansvaret vilar på regeringen och justitieministern. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att i högre utsträckning än vad som sker sätta stopp för det ökande antalet så kallade snatterier?
fr · GS11935 · 2005-02-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:935 av () till justitieminister om gänginsatser i förorterna anmälde s-kvinnorna och SSU Södertörnspolisen, särskilt SGI, till DO. Ledande socialdemokrater anser således att polisens arbete i särskilt utsatta områden måste läggas ned eller läggas om. Polisen i behöver allt stöd den kan få för sitt svåra arbete. Det gäller inte minst poliser som arbetar i särskilt utsatta områden med att bryta brottsutveckling, inte minst med fokus på grova brott och gängbildningar. Detta för att markera att just brottskarriärer inte är ett särskilt lämpligt livsval för unga människor. SGI arbetar personinriktat och underrättelsestyrt. Personinriktningen sker mot den aktuella målgruppen samt mot tydliga ledargestalter och andra som organiserar brott och rekryterar ungdomar till den kriminella miljön. Arbetet sker ute på gatan och på tider då gängen är som aktivast. Tanken är just att de mest brottsaktiva ska störas av SGI:s närvaro. Vid en utvärdering visade det sig att polisen inom SGI nått följande resultat: 206 lagförda med fängelsestraff på sammanlagt , 137 beslagtagna skjutvapen, ca 600 narkotikabeslag, 3000 beslagtagna gatustridsvapen och 4000 beslag av stöldgods. Krav på poliserna är höga såsom livserfarenhet, gott omdöme, engagemang, samarbetsförmåga och mental styrka. Min fråga till justitieministern är om han delar DO-anmälarnas syn på polisens arbete.
fr · GS11936 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:936 av () till justitieminister om stöd till vittnen Alltfler ungdomar utsätts för hot när de ska vittna i rättegångar. "Hot har blivit en naturlig del av vardagen för många ungdomar", konstaterar stödpersonen i . Brottsofferjourer runtom i landet har märkt en råare attityd och att de unga inte vågar berätta i rättegångar utan är mycket rädda för att senare stöta ihop med gärningsmannen i skolan eller . Färsk statistik från Brå, , visar att antalet personer som ställts inför rätta för övergrepp i rättssak genom att till exempel hindra någon från att vittna, har fyrdubblats år 2000@2003. Ökningen är störst i åldrarna . "Det är ingen nyhet att vittnet, offret och gärningsmannen ofta är bekanta med varandra i de här åldrarna. Många går i samma skola eller umgås i samma kretsar", säger på . har ansökt om medel ur Allmänna arvsfonden för att kunna starta fler stödcentrum för unga brottsoffer än de som finns i , och . Brottsofferjourerna har gjort stora satsningar genom att utbilda vittnesstödjare. Dessa personer i varierande åldrar arbetar helt ideellt med att ställa upp för brottsoffer. Både brottsoffer och vittnen behöver stöd. Vilka konkreta åtgärder ämnar justitieminister vidta för att stödet till brottsoffer och vittnen ska öka?
fr · GS11937 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:937 av () till justitieminister om mjukvarupatent Frågan om patent på datorrelaterade uppfinningar, även kallat mjukvarupatent, har två gånger varit uppe som A-punkt på dagordningen för jordbruksrådet (och ). Båda gångerna har den tagits bort på initiativ av . Frågan om patent på datorrelaterade uppfinningar är kontroversiell och komplicerad, och mycket viktig. Därför är det oroande att den behandlas på ett så här otillfredsställande sätt i ministerrådet, det riskerar att leda till ett beslut med ett flertal brister som senare kan leda till problem. Det är av yttersta vikt att denna fråga behandlas noggrant och seriöst i , det vore rimligt att ta upp frågan som en B-punkt i konkurrenskraftsrådet. Med anledning av detta vill jag fråga vad statsrådet avser att göra för att frågan om patent på datorrelaterade uppfinningar ska behandlas och på ett genomarbetat sätt i .
fr · GS11938 · 2005-02-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:938 av () till statsrådet om beredskap mot epidemier Vi har under den gångna månaden påmints om hur sårbart vårt land är. har drabbats av katastrofer av en omfattning vi inte är vana vid. Det finns all anledning att fråga oss vilken roll den har spelat i dessa sammanhang. Krisberedskap och kunskap om krishantering har saknats. Det ska utvärderas och granskas @ bland annat av . Vi vet dock att nya katastrofer kan dyka upp. finns en stor oro för att världsomfattande epidemier, så kallade pandemier, ska bryta ut @ ett utbrott som skulle kunna skörda miljontals liv världen över. Forskare är överens om att en pandemi kan bryta ut inom en mycket snar framtid, men det kan också dröja . Däremot är det omöjligt att säga vilket virus som blir det största hotet. WHO har gjort ett scenario baserat på viruset som orsakar den så kallade fågelinfluensan där de bedömer att så många som två miljarder människor kan komma att insjukna och 50 miljoner människor riskerar att dö. Mot bakgrund av de varningar som samstämmiga forskare utfärdar gällande kommande världsomspännande influensaepidemier, så kallade pandemier, så blir den naturliga frågan: Är ministern beredd att ställa de resurser till förfogande som kommer att krävas för att höja landstingens beredskap för att möta pandemier?