ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121409 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1409 om kriminalvårdens lokalförsörjning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att klarlägga för hur den ska gå vidare med sitt effektiviserings- och säkerhetsarbete vid framtagandet av sin nya lokalförsörjningsplan. Jag vill inleda med att konstatera att numera tycks bejaka kriminalvårdens målsättning att effektivisera verksamheten. ökar anslaget till kriminalvården med . Kriminalvårdens totala anslag uppgår till ca . Även med beaktande av det pågående effektiviseringsarbetet gör dock regeringen bedömningen att kriminalvården behöver tillföras ytterligare resurser innevarande år och kommer därför att fortsätta att nära följa kriminalvårdens verksamhet för att återkomma med förslag till åtgärder i höstens budgetproposition. har kriminalvårdens säkerhetsarbete varit föremål för en genomgripande översyn, såväl internt inom kriminalvården som genom en av regeringen tillkallad utredare. Redan nu har detta lett till att kriminalvården på en rad punkter väsentligen förändrat sitt arbetssätt. Självklart är det fortsatta säkerhetsarbetet en fråga som prioriteras högt av både regeringen och kriminalvården. Kriminalvården bedriver ett omfattande effektiviseringsarbete med syfte att skapa en bättre, effektivare och säkrare kriminalvård. Kriminalvården har redovisat hur personalresurserna kan användas effektivare. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. Den redovisade analysen av verksamheten utgör självklart grunden också för bedömning av hur personalresurserna ska dimensioneras i den fortsatta utbyggnaden. Det är mot denna bakgrund min övertygelse att kriminalvården själv @ med utgångspunkt i de ramar som ställts upp inom ramen för effektiviseringsarbetet och med den pågående översynen av hela säkerhetsorganisationen @ har goda förutsättningar att själva hantera dessa frågor i framtagandet av en ny plan för den fortsatta utbyggnaden.
frs · GS121410 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1410 om den svenska välfärdsmodellen har frågat mig vad jag avser att göra för att reella åtgärder vidtas, så att den svenska välfärdsmodellen ges en möjlighet att bestå och vidareutvecklas. har en mycket bra och välutvecklad välfärd som vi gemensamt byggt upp . De offentliga välfärdssystemen är prioriterade för regeringen och därför fortsätter vi att satsa på välfärden. En viktig aspekt som frågeställaren tar upp är barnens situation. En hög personaltäthet är avgörande för kvaliteten i barns och ungdomars verksamheter. genomför därför regeringen riktade satsningar så att 6000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal kan anställas i förskolan. Dessutom fullföljs satsningen så att 15000 fler lärare och andra specialister kan anställas inom grund- och gymnasieskolan. Ohälsan i är ett stort problem. Därför har regeringen satt upp ett mål om halverad ohälsa . Vi ser nu att målet är inom räckhåll. För att nå målet har regeringen exempelvis infört ett medfinansieringsansvar på av sjukpenningkostnaderna för att ge arbetsgivarna större incitament att verka för att minska sjukfrånvaron på våra arbetsplatser. , länsarbetsnämnder, landsting och kommuner har också fått möjlighet till finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet för att använda resurserna mer effektivt. Detta är kraftfulla åtgärder för att även minska antalet sjuk- och aktivitetsersättningar. En gemensam faktor för både ohälsan i arbetslivet och barnens hälsa är sjukvården. Svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet och personalen har god kompetens. Det finns dock problem på vissa håll med långa väntetider. Därför införs en nationell vårdgaranti den 1november 2005. Ingen ska behöva vänta mer än från beslut till planerad behandling. Den svenska välfärdsmodellen är på många sätt unik och regeringen fortsätter att genomföra åtgärder så att den kan fortsätta att utvecklas och förbättras.
frs · GS121411 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1411 om har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra en långsiktig lösning för finansiering. är statens huvudsakliga organ för företagsutvecklingsinsatser på regional nivå. verksamhet har som övergripande mål att främja utvecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag och stimulera nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. ska genom marknadskompletterande finansiering och rådgivning till innovatörer, nyföretagare samt små och medelstora företag främja nyföretagandet, konkurrenskraften i företag och ett mer dynamiskt näringsliv. Verksamheten är mycket omfattande; bland annat beslutade om lån till etablerade företag om totalt , lån till nya företag om totalt och lån till innovatörer om totalt . Inom området affärsutveckling/rådgivning genomfördes en rad olika aktiviteter till exempel seminarier, utbildning, mentorprogram, ledningsutveckling, styrelsearbete, kontaktförmedling och företagsutveckling inom områden såsom marknad, internationalisering eller produktutveckling. () är en koncern bestående av ett moderbolag och 21 regionala utvecklingsbolag. Moderbolaget är helägt av staten medan de regionala bolagen ägs till av moderbolaget och av offentliga regionala ägare. Styrningen av koncernen sker gemensamt med de regionala delägarna. Grunderna för samarbetet fastställs genom konsortialavtal mellan moderbolaget och de regionala delägarna. Avtalen innehåller, förutom grunderna för verksamhetens inriktning, villkoren för finansiering av dotterbolagen. Moderbolaget är ansvarigt för statens finansiering av dotterbolagens verksamhet och finansieringen följer konsortialavtalen. Finansieringen av moderbolaget sker från staten. Då har haft en stark balansräkning med ett stort fritt eget kapital har finansiering dels skett genom årliga anslag och dels genom utnyttjande av det fria egna kapitalet. verksamhet utgör en central del av de näringspolitiska insatserna och regeringen kommer, även då det fria egna kapitalet inte kan användas, att verka för en finansiering som motsvarar verksamhetens behov. ska även vara en kraftfull aktör över hela landet.
frs · GS121413 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1413 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att besked om framtid klargörs för norra invånare. Jag svarade på en fråga från som också den rörde . Jag vill återigen inleda med en försäkran om att regeringen tror på järnvägen och på den spårbundna trafiken. Sedan mitt förra svar har regeringen hunnit fatta beslut om den överklagade arbetsplanen för väg E6 på delen Skee@Hogdal som berör . Beslutet innebar att regeringen upphävde beslut i den del som rör och överlämnade ärendet till . Skälet var att det saknades finansiering av den ombyggnad av som skulle bli följden av vägprojektet. Det innebär att nu måste ha en dialog om utbyggnaden med , kommunförbundet och . Jag känner mig trygg med att dessa aktörer tillsammans kommer fram till en lösning som ger norra invånare en god kollektivtrafik till en rimlig kostnad.
frs · GS121414 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1414 om sjösäkerhetscentrum har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att en utbildningsanläggning för sjösäkerhet byggs förslagsvis i Norvik i . Inledningsvis vill jag säga att jag delar åsikt om att sjösäkerhetsfrågor är mycket viktiga. har en viktig roll i det nationella sjösäkerhetsprogrammet, som administreras av Verket för innovationssystem (). En förstudie om den framtida sjösäkerhetsutbildningen i har genomförts med finansiering av . Den rapport som blev resultatet av uppdraget övervägs i . Jag är därför inte beredd att ta ställning till den fortsatta hanteringen av frågan.
frs · GS121415 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1415 om omflyttning av ersättningsjobb har frågat vad jag avser att göra för att de orter, som är lika utsatta när det gäller arbetstillfällen, inte drabbas negativt av denna eller framtida omflyttningar av statliga jobb. Frågan är ställd mot bakgrund av aviserade lokaliseringar av statliga verksamheter till de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Det är naturligtvis viktigt att kommande omlokaliseringar till de regioner som berörs mest av försvarsomställningen, inte, annat än rent marginellt, drabbar andra utsatta regioner. En del av de arbetstillfällen, som regeringen nu avser att omlokalisera, är beroende av omorganisationer inom myndigheterna. Det är myndigheternas uppgift att föreslå varifrån dessa arbetstillfällen ska flyttas. Myndigheterna har fått, eller kommer att få, direktiv att undvika att drabba redan utsatta regioner.
frs · GS121416 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1416 om folkmordet på armenierna har frågat statsrådet om han är beredd att verka för att erkänner att de tragiska händelserna 1915 var ett folkmord riktat mot armenierna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Hur de fruktansvärda händelserna i det , , ska rubriceras har för och förblivit en tvistefråga in i vår egen tid. Den förmörkar relationerna mellan såväl och , som mellan och assyrier/syrianer och kaldéer. Det är min uppfattning att frågan bör få en grundlig historisk genomlysning. Detta kräver en öppen process som präglas av objektivitet och grundlighet. Det är viktigt att den kan accepteras av alla parter. Att få en sådan process till stånd bör enligt min uppfattning vara en prioritet i detta skede. En mer gemensam syn på vad som faktiskt hände skulle kunna bidra till försoning och i förlängningen också till ett mer framåtblickande samarbete. Den turkiska regeringen har , tillsammans med oppositionen, föreslagit en opartisk studie om händelserna, och att historiker från bägge sidor ska studera såväl de osmanska som de armeniska arkiven. Mellan grupper i det civila samhället, historiker och i näringslivet finns också ett närmande som kan bidra till att bereda vägen för ett närmande på politisk nivå. Jag välkomnar detta och förutsätter också att den turkiska regeringen uttrycker sitt stöd för yttrandefriheten när den ifrågasätts av krafter som hellre vill begränsa den. Från den sida kommer vi att fortsätta verka för att ska kunna uppfylla kraven för EU-medlemskap. Det är min övertygelse att vi därigenom också bidrar till en ökande öppenhet och fri debatt i det turkiska samhället. Detta ökar också förutsättningarna för en positiv utveckling i frågan om en gemensam historiesyn.
frs · GS121417 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1417 om folkbildningens roll i demokratin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att stödja folkbildningen och dess roll i den svenska demokratin. Jag anser att folkbildningen har en mycket viktig roll i den svenska demokratin, den är i sig själv ett uttryck för det demokratiska och den ger deltagarna utökade möjligheter att delta i det demokratiska livet. Den socialdemokratiska regeringen prioriterar folkbildningen. För har, enligt förslag från regeringen, drygt 2,3miljarder anvisats av till folkbildningens verksamhet. Staten lägger fast syftet med de statliga bidragen till verksamheten och folkbildningens anordnare lägger själva fast målen för verksamheten. Dessutom beräknade regeringen nära , motsvarande knappt 7000 årsstudieplatser, till folkhögskolan inom ramen för den särskilda satsningen på vuxenutbildning. Därtill kommer den särskilda Sagasatsningen med 500 nya platser i folkhögskolan. Skälet till satsningen är just att folkhögskolornas särskilda pedagogik anses vara en möjlighet att nå de unga långtidsarbetslösa. Två utredningar har lämnat sina betänkanden till regeringen, Folkbildning i brytningstid en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor (SOU 2004:30) och Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke-deltagarna (2004:51). Utöver det har , på regeringens begäran, formulerat folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter, Folkbildningens framsyn @ Framtidens folkbildning, roll och uppgifter (Rapport från ). De frågor som har tagits upp i rapporten från och i utredningarna bereds i .
frs · GS121418 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1418 om validering i relation till utbildning av obehöriga lärare har frågat mig på vilka sätt jag uppmärksammat valideringsproblematiken på högskolenivå och satt detta i relation till den kommande satsningen på utbildning av obehöriga yrkeslärare. Jag tycker det är viktigt att en person ska kunna tillgodoräkna sig kunskaper och färdigheter som han eller hon förvärvat utanför det formella svenska utbildningssystemet, till exempel genom yrkesverksamhet i eller utomlands, och därigenom kunna få en utbildning avkortad. På så sätt blir det livslånga lärandet en realitet för alla. Det är inte försvarbart att en person ska tvingas genomgå kurser när hon eller han har den reella kompetens som motsvarar kursinnehållet. Valideringsdelegationens uppdrag har fokus på vuxnas kunskaper och kompetens utanför högskolesektorn. De resurser delegationen har till sitt förfogande ska användas till utveckling och främjande i samverkan med arbetsliv och utbildningsväsende. Vad gäller högre utbildning har lärosätena ett ansvar för att göra individuella bedömningar av en individs reella kompetens och när det gäller tillgodoräknande av till exempel yrkesverksamhet. Regeringen gjorde i samband med propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) en särskild satsning på utvecklingsarbete avseende värdering av reell kompetens. Detta resulterade bland annat i ett samarbete mellan lärosätena för att utveckla sådana metoder, vilket har varit mycket positivt. Regeringens ambition är att höja kvaliteten och statusen på de yrkesförberedande utbildningarna i gymnasieskolan. Den satsning på särskild lärarutbildning () riktad mot yrkeslärare som föreslagits ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) möjliggör för många obehöriga lärare med gedigna ämneskunskaper att bli behöriga lärare. Kommunerna har inom ramen för satsningen också möjlighet att nyanställa obehöriga lärare som ges tjänstledighet på deltid för yrkeslärarstudier. De erfarenheter som gjorts genom den pågående Sälsatsningen är värdefulla när det gäller tillgodoräknande av bland annat yrkeserfarenhet.
frs · GS121419 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1419 om prövning av asylärenden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kraftsamla och påskynda prövningen av asylärenden och minska den långa handläggningstiden som drabbar barn så hårt. Regeringen har i regleringsbrevet för satt som mål att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning i asylärenden ska fattas från det att ansökan inkommit till verket. Jag har erfarit från att handläggningstiderna minskar och verket räknar med att uppnå målet om sex månaders handläggningstid . Framför allt gäller det barnärenden som prioriteras. Vidare minskar antalet öppna ärenden hos . Regeringen följer fortlöpande myndigheternas handläggning av asylärenden för att bedöma eventuella behov av vidare åtgärder. För att ska kunna arbeta ned ärendebalanserna och därmed minska handläggningstiderna har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen föreslagit att nämnden tillförs ytterligare . Regeringen har för avsikt att , efter Lagrådets behandling av förslaget, överlämna en proposition till angående den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden.
frs · GS121420 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1420 om arbetslösheten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa förutsättningar för ett bättre företagsklimat och därmed möjligheter till riktiga jobb. Arbetsmarknadspolitiken verkar för nya arbetstillfällen i huvudsak genom insatser på utbudssidan av ekonomin. Ett exempel är arbetsmarknadsutbildning som bidrar till att säkerställa god tillgång till kompetent arbetskraft, särskilt inom kompetensområden som av Ams karakteriseras som bristyrken. deltar ca 28000 personer i förberedande och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Detta bidrar till att lönedriven inflation undviks, vilket ger förutsättning för låga räntor. Låga räntor är en grundbult i ett gott företagsklimat och arbetsmarknadspolitiken spelar en viktig roll för att åstadkomma detta. På efterfrågesidan av ekonomin samverkar flera politikområden. satsas för att stärka möjligheterna till kommersialisering av forskningsresultat och innovationer i näringslivet. Andra insatser är åtgärder för exportsatsningar, ett handlingsprogram för minskad administration för företag samt ett utökat nationellt entreprenörskapsprogram.
frs · GS121421 · 2005-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2007/08:1421 om EU:s vapenembargo mot i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i EU-kretsen för att säkerställa att beslutet om att häva vapenembargot skjuts . Som skriver beslöt vid sitt möte att EU ska fortsätta arbeta för ett hävande av embargot mot . I slutsatserna från Europeiska rådets möte underströks att ett hävande av vapenembargot inte får leda till en ökning av vapenexport från EU-länder till , vare sig kvantitativt eller kvalitativt. I slutsatserna erinras även om att EU:s uppförandekod innehåller kriterier i fråga om respekt för de mänskliga rättigheterna och hänsyn till stabilitet och säkerhet i regionen samt till vänligt sinnade och allierade länders nationella säkerhet. Den förstärkning i tillämpningen av EU:s uppförandekod som och andra länder verkar för innebär att öppenheten kring EU-länders beslut i krigsmaterielärenden kommer att öka. Som jag tidigare framhållit är det mot bakgrund av den svenska tillämpningen av såväl våra nationella regler som EU:s uppförandekod för vårt eget vidkommande inte aktuellt med export av krigsmateriel till , oberoende av om EU:s vapenembargo består eller ej. I fråga om mänskliga rättigheter har EU i olika kontakter med och inom till exempel EU-Kina-dialogen om mänskliga rättigheter framhållit behovet av att vidtar åtgärder för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i . Frågan om stabiliteten i regionen har varit en viktig faktor i diskussionen om vapenembargot. Den lag som antog mot utträde, "antisecessionslagen", har förstärkt oron inom EU-kretsen, liksom i och , över den regionala stabiliteten. Vi för kontinuerligt samtal med andra länder där vi för fram vår syn på embargot. Vid det informella utrikesministermötet stod det klart att ett flertal länder känner att tiden inte är mogen att nu häva embargot.
frs · GS121422 · 2005-04-21 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1422 om Operation Endeavour i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att kan delta i Operation Endeavour. Natos övervakningsinsats i och sund, Operation Endeavour (OAE), inleddes som en följd av Natos beslut att tillämpa artikel 5 i Washingtonfördraget efter de fasansfulla attackerna i . Syftet var och är att förhindra att fartyg kan utnyttjas för liknande storskaliga terrordåd i . Insatsen bemannas främst av Natos stående flottenheter under ledning av södra flottkommandot i . träffade som första partnerland en överenskommelse med Nato om stöd till insatsen. Mindre långt framskridna förberedelser och diskussioner om bidrag pågår dessutom mellan Nato och några andra länder. Låt mig klarlägga att regeringen är angelägen om att ska bidra aktivt till kampen mot internationell terrorism och mot spridningen av massförstörelsevapen. Detta är en uppgift för världssamfundet och välkomnar därför den framträdande plats som FN:s generalsekreterare har givit åt kampen mot terrorismen i sin reformstrategi. Det är en beslutsamhet som vi delar med övriga EU-länder och som också kommer till uttryck i den europeiska säkerhetsstrategin, mot spridningen av massförstörelsevapen och mot terrorism; inget land kan ensamt hantera dessa hot. Vi deltar även i det arbete som pågår inom EAPR/PFF mot terrorism. stöder Initiative (PSI), är pådrivande för att åstadkomma bättre säkerhet vad gäller internationell containertrafik till sjöss, och deltar aktivt i FN-förhandlingarna om revidering av konventionen för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet. pågår ett arbete för att utarbeta ytterligare konkreta bidrag till dessa ansträngningar. När det gäller fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa ett svenskt deltagande i Operation Endeavour, så vill jag säga att Nato endast välkomnat stöd till, det vill säga inte deltagande i, OAE. Förutsättningarna för ett sådant stöd till insatsen studeras tillbaka inom . Jag kan dock konstatera att det fortfarande finns ett antal viktiga frågor av olika slag som behöver klarläggas innan regeringen kan ta ställning till frågan om stöd till Operation Endeavour.
frs · GS121423 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1423 om utbyggnad av vattenkraftverk i Långforsen har frågat vilka åtgärder avser att vidta för att miljön vid Långforsen inte ska skadas till följd av vattenkraftutbyggnad. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt är Långan nedströms en skyddad älvsträcka. Vattenregleringar i skyddade älvsträckor får inte utföras om de förorsakar mer än obetydlig miljöpåverkan. Jag kan inte närmare kommentera det enskilda ärende angående den ansökan om utbyggnad av vattenkraftverket i Långforsen som regeringen ska pröva. Jag kan dock nämna att ansökte om resning hos Regeringsrätten med en begäran om undanröjande av domen om rättsprövning. Besked från Regeringsrätten lämnas troligen . Regeringen kommer sedan att fatta beslut i ärendet så snabbt som möjligt.
frs · GS121424 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1424 om genusperspektiv i har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta utifrån det faktum att , enligt frågeställaren, fullkomligt saknar genusperspektiv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först säga att regeringen för en politik som innebär att jämställdhetsperspektivet ska integreras i alla politikområden. I kommittéförordningen (1998:1474) anges bland annat att om förslagen i ett betänkande har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män, ska dessa konsekvenser anges i betänkandet. (N2004:15) arbetade under stark tidspress, med fokus på behoven i de mottagande regionerna, för både kvinnor och män. Detta är ingen ursäkt, men kan delvis förklara att utredningen inte närmare redovisat bedömda jämställdhetskonsekvenser. Jag är medveten om att en stor del av de sysselsatta inom den statliga sektorn är kvinnor, och att det därför i hög utsträckning är kvinnor som berörs av omlokaliseringarna. Detta förstärks av att ett flertal mansdominerade myndigheter redan ligger utanför , bland annat till följd av tidigare omlokaliseringar av statliga verksamheter, och därför inte varit aktuella för överväganden. Jag vill poängtera att det är för tidigt att dra några slutsatser angående jämställdhetskonsekvenserna av lokaliseringarna, eftersom vi ännu inte vet hur stor del av jobben som tillfaller kvinnor respektive män i de mottagande regionerna.
frs · GS121425 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1425 om skatt på lyxbåtar har frågat mig om jag avser att verka för införande av en skatt på lyxbåtar och har hänvisat till tidigare av honom ställda frågor i samma ämne . Att införa en skatt på fritidsbåtar kräver att man inrättar ett fritidsbåtsregister. presenterade sin rapport för ett fritidsbåtsregister. Rapporten har remissbehandlats. bereds frågan om ett fritidsbåtsregister. Först därefter är det meningsfullt att ta upp beskattningsfrågan till övervägande.