ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11856 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:856 av () till statsrådet om invandrade i vårdyrken har blivit ett land för människor med olika kulturell bakgrund. Det kan därför lätt uppstå kulturkrockar inom sjukvården och särskilt situationen för våra äldre invandrare är värd att uppmärksammas mera än vad som sker. Det behövs vidgade kunskaper om både språk och kulturer. är arbetslösheten bland invandrare i arbetsför ålder betydligt högre än för genomsnittet i riket. Alltså, å ena sidan ett behov, å andra sidan en outnyttjad resurs. Fler invandrare inom vårdyrkena är önskvärt för ett bättre omhändertagande av våra äldre invandrare. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vi ska få fler invandrare inom vårdyrkena?
fr · GS11857 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:857 av () till socialminister om pensionsutbetalningar i rimlig tid har handläggningstiderna för utlandssvenskar som söker pension ökat. finns det människor som väntat på att utbetalningar ska komma i gång. Den beviljade pensionen ska betalas ut retroaktivt från ansökningsdatumen men det skapar problem där kostnaderna inte går ihop med pensionens intäkter. Antalet ansökningar har ökat . Med tanke på att antalet pensionärer kommer att öka kraftigt kommer även ansökningar från utlandssvenskar att öka ytterligare. Man undrar vilken beredskap det finns att möta den anstormningen. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att förbättra processen så att människor bland annat slipper långa handläggningstider för pensionshanteringen för utlandssvenskar, och ?
fr · GS11858 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:858 av () till socialminister om Nattvandrare i @ Organisationen i är ett riksnätverk för nattvandrarföreningar från hela landet. har aktiva föräldrar slutit sig samman för att finnas ute på stan under framför allt helgkvällar. 2003 bytte organisationen namn från Farsor och Morsor på stan till Natttvandrare i @ . Nattvandrarna är ett utmärkt exempel på en fungerande verksamhet inom den ideella sektorn. Den omfattar 300 lokalföreningar med 7000 vuxna som nattvandrar och har omvittnad betydelse för att förhindra våld, droger och kriminalitet. Nattvandrarna med sina gula jackor utgör en trygghetsfaktor för många ungdomar Organisationen har mycket begränsade ekonomiska resurser och har bedrivits endast med hjälp av sponsring från och . Trots att de som deltar gör det på ideell basis kostar det pengar att driva verksamheten. Därför har Nattvandrare i sökt statligt bidrag via . På grund av missförstånd och hänvisning till teknikaliteter har organisationen inte fått rätt att delta i ansökningsprocessen inför fördelning av statsbidrag vilket riskerar att äventyra hela denna viktiga verksamhet. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att Nattvandrare i ska komma i åtnjutande av statligt stöd så att verksamheten kan tryggas?
fr · GS11859 · 2005-02-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:859 av () till finansminister om beskattning av allmännyttiga stiftelser som ibland kallats för det alternativa delas ut vid en högtidlig ceremoni i . Det är från områden som rör mänskliga rättigheter, miljö och hållbar utveckling som pristagarna bland annat hämtas. Priset har väckt berättigad internationell uppmärksamhet och sätter fokus på frågor och arbete inom områden där det finns en stark uppslutning i det svenska samhället. Att priset delas ut i riksdag är inte bara hedersamt utan är ger också en positivt bild av såväl som långt utanför vårt lands gränser. Det torde finnas en bred uppslutning hos allmänheten bakom den typ av verksamhet och den idealitet som stiftelsen representerar. , i , beskattas stiftelsen bakom . Stiftelsen har inte betraktats som allmännyttig verksamhet. Stiftelsens ansökan hos regeringen att vara en av de stiftelser som är undantagna skatt. Bland stiftelser som av regeringen är undantagna skatt kan nämnas , , och . På grund av att stiftelsen är undantagen från skatt kan man nu tvingas att flytta från . Jag vill därför fråga finansministern vilka åtgärder han avser att vidta för att stiftelser som skattemässigt ska behandlas på ett sådant sätt att det är möjligt för dem att verka i .
fr · GS11860 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:860 av () till finansminister om spelmissbruk satsar @ året runt @ i reklam för att få oss svenskar att spela mer. Det gör till största reklamköpare alla kategorier. Till detta ska läggas ATG:s reklambudget. De omfattande reklamsatsningarna visar på brist på det sociala ansvar som Svenska Spels uppdrag innebär. Även internationellt är unikt i sin bristfälliga sociala inriktning. Inte minst om man jämför med det på spelområdet avreglerade framstår som lång ifrån socialt. Företaget är bara ett exempel. Det är ett privatägt företag som på statlig licens driver spelverksamhet i . För att intensifiera sitt arbete med socialt ansvar och etiska frågor har företaget publicerat fyra sociala redovisningar. Genom redovisningarna vill företaget skapa en ökad medvetenhet kring företagets verksamhet och för sitt arbete med sociala frågor. Man arbetar också konkret för att stoppa ungdomar att spela. Kort och gott kan man konstatera att har mycket att lära av det sociala ansvar som de privata spelbolagen i tar. Regeringen har dessutom till yttermera visso också dragit ned stödet för arbete mot spelmissbruk från den låga nivån på till . Detta att jämföra med de ca som lägger ned på sin reklam . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet om han gör bedömningen att är tillräckligt för att minska spelberoendet.
fr · GS11861 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:861 av () till statsrådet om rätt lönebidrag för närstående anställd Med jämna mellanrum uppdagas att närstående till arbetsgivare diskrimineras i förhållande till andra anställda. En arbetshandikappad person har exempelvis inte möjlighet att få anställning hos en närstående arbetsgivare och uppbära lönebidrag. En närstående som får utbildning i samband med personalavveckling förmånsbeskattas. Barn som sommarjobbar i någon förälders företag måste betala skatt på sin inkomst eftersom han eller hon inte får göra något grundavdrag. Detta i motsats till kamraten som sommarjobbar i samma företag men som får ut hela lönen utan skatt. Jag tycker givetvis att alla dessa former av diskriminering är olycklig. För den arbetshandikappade kan det exempelvis innebära att hon eller han får leva på pension som det med hjälp av lönebidrag skulle finnas en möjlighet till en anpassad arbetsplats i en närståendes företag. Avser statsrådet att införa möjlighet för arbetshandikappade att även kunna få lönebidrag vid anställning hos närstående?
fr · GS11862 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:862 av () till statsrådet om kunskap för pengarna presenterade en rapport, Mer kunskap för pengarna, om olika skolformers effektivitet. Kommunala skolor jämfördes med fristående skolor, och slutsatsen blev att konkurrensen från friskolor gör de kommunala skolorna effektivare. Kvaliteten på friskolorna är bättre, visar en jämförelse i . Denna mycket laddade slutsats fick många att protestera. Resultaten från stämde inte överens med den bild av skolan som socialdemokrater utgår ifrån, varför skolministern ifrågasatte om ens skulle ha publicerat den. Efter kritik från ministern och facket drog generaldirektör senare tillbaka rapporten. Vad gäller hanteringen av ärendet pågår en process i KU. Vad som kommer att hända med rapportens innehåll och slutsatser är mera osäkert. Min fråga till skolministern blir därför följande: Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att åstadkomma en oberoende granskning och utvärdering av kunskap för pengarna?
fr · GS11863 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:863 av () till justitieminister om tingsrätt Jag har tidigare ställt frågor om och fått klart för mig att justitieministern delar min uppfattning om att de stora avstånden i kräver särskilda lösningar. Justitieministern har också gjort klart att planerar en utredning om hela rättsväsendet "i ". I det senaste numret av domstolsväsendets tidskrift återges delar av det anförande som ministern höll vid årets chefsdagar enligt följande. "Sammanläggningar av tingsrätter är nödvändiga, förklarar han. Däremot öppnar han för att utvecklingen i kräver ett särskilt förfarande. @ Där är faktiskt avstånden betydande. En tänkbar väg kan vara en särskild översyn av hela rättsväsendets organisation i . Jag ber att få återkomma i denna fråga." Det var bra att justitieministern utlovade en särskild utredning, men jag väntar otåligt på att denna utredning ska sjösättas. Det har gått och beskeden brådskar för att stilla all oro. Det behövs inte minst besked om den nedbrunna tingsrättsbyggnadens framtid. När avser justitieministern att tillsätta den utlovade utredningen om rättsväsendets organisation i ?
fr · GS11864 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:864 av () till justitieminister om tingsrätt Tyvärr brann tingshuset i ned , men genom mycket snabba insatser gick det att få ersättningslokaler. Det finns dock en stark önskan om att tingshuset ska återuppbyggas, men beslut i frågan tycks dröja. Många människor i och inland i övrigt är oroliga över att dröjsmålet när det gäller beslut om återuppbyggnad kan hänga samman med att man planerar att lägga ned vår tingsrätt. En nedläggning av skulle skapa mycket stora problem för både invånarna i inland och berörd personal med bland annat orimliga resor. Som exempel kan nämnas att en person som är bosatt i i fjällvärlden skulle få resa närmare enkel väg för att nå en tingsrätt om inte finns kvar. Avser justitieministern att verka för att återuppbyggs och verka för att tingsrätten i kommer att finnas kvar?
fr · GS11865 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:865 av () till jordbruksminister om Regeringens tillvägagångssätt att behandla förefaller märkligt. Helt plötsligt och utan förvarning får förbundet endast halva årliga driftsanslaget från staten, vilket innebär en neddragning av verksamheten och uppsägning av personal. måste förbundets styrelse ta ställning till förändringar i verksamheten, om inte medel för betalas ut. Vilka åtgärder avser jordbruksminister att vidtaga för att styrelsen ska få ett klart besked om verksamhetens framtid före ?
fr · GS11866 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:866 av () till utrikesminister om beslutades att samarbetet inom samlas till ett sekretariat med en samarbetsstruktur mellan , och . Man ville bland annat bredda samarbetet med myndigheter och näringslivet i regionen. De tidigare utlokaliserade tjänsterna i sekretariatet förlängdes . beslutades att verksamheten utvärderas i fråga om samverkansformer, ledningsstruktur med mera i samråd med de berörda länsstyrelserna. för beslutet anförde utrikesminister att överväganden om en ytterligare förstärkning av Barentskapaciteten pågick inom departementet. när utvärdering av verksamheten närmar sig vill jag därför fråga utrikesminister om hon avser att vidta åtgärder för att förstärka det utlokaliserade sekretariatet.
fr · GS11867 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:867 av () till statsrådet om dubbla kontor för myndigheter Att flytta omkring statliga myndigheter som ersättningsjobb medför problem. Myndigheterna har ofta byggt upp en kompetens . När myndigheten sedan ska flytta, ibland , medför detta att personalen, kompetensen, inte flyttas med. Det är också en del av poängen med flytten, att göra sig av med personal, eftersom det ju annars inte skulle bli några ersättningsjobb. Inte heller är det säkert att den arbetskraft som blivit arbetslös på den tilltänkta orten lämpar sig för myndighetens arbetsuppgifter. Att flytta myndigheter riskerar ofta att bli en dyr process med kortsiktigt stora förluster. Vad vi också kan se är att många myndigheter inte heller flyttar helt. Många myndigheter som ligger i landet har i alla fall ett Stockholmskontor, i flera fall med generaldirektören och ledande tjänstemän som inte flyttat med eller av andra skäl vill jobba i . Detta medför att myndigheterna måste lägga mycket tid, kraft och pengar på resor eftersom de i praktiken inte är lokaliserade där de finns i teorin. Det förfelar tanken med en utflyttning av statliga myndigheter. är en ny våg av myndighetsflyttar på gång, därför är min fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att olika myndigheter vid utflyttning inte ska ha dubbla kostnader för kontor och personal både i och på den nya orten?
fr · GS11868 · 2005-02-03 00:00:00 — Fråga 2004/05:868 av () till utrikesminister om samarbetet mellan den parlamentariska och regeringarnas Östersjöråd Den parlamentariska och Östersjöstaternas råd har blivit allt viktigare aktörer i norra , inte minst i samarbetet med där de regionala kontakterna spelar en stor roll. Huvudsyftet med den parlamentariska är att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av Östersjösamarbetet. Samarbetet mellan den parlamentariska , BSPC, och regeringarnas Östersjöråd, , är nära och mycket gott. De två organisationerna deltar ofta i varandras möten och utbyter kontinuerligt information. BSPC har status som speciell deltagare i . Omvänt har råd observatörstatus i den parlamentariska BSPC. Den permanenta parlamentariska kommittén möter regelbundet ordföranden i . Diskussioner har förts om att underteckna ett memorandum of understanding i syfte att reglera detta samarbete. I samband med session underströk utrikesministern vikten av kontakt mellan och . Öppenhet mellan parlamentarikersidan och regeringssidan kunde bidra till att stärka utvecklingen i och från svensk sida var man beredd att stödja ett memorandum of understanding mellan och . Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att fullfölja planerna på ett undertecknande av ett memorandum of understanding mellan och ?
fr · GS11869 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:869 av () till finansminister om budgetlagen 17§ lagen (1996:1059) om statsbudgeten lyder "Statens inkomster och utgifter skall budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten." I ett remissvar på promemorian om kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personal kritiserar regeringens förslag att den miljard som åren 2005@2007 ska ges som stöd till kompetensutveckling av personal, ska tillföras kommunerna genom kreditering på sådant skattekonto som upprättats för dem. Stödet ska inte redovisas som en kostnad i enlighet med principen om bruttoredovisning, utan redovisas i stället som minskade skatteintäkter. Detta sätt att redovisa hur stöd till kommuner utbetalas skiljer sig påtagligt från vad som i övrigt kan anses vara brukligt. framhåller i sin kritik att ett dylikt förfarande riskerar att leda till en mindre noggrann prövning av utgifterna än om bruttoredovisning hade tillämpats. Ytterst undandras möjligheter att ta ställning till den bästa användningen av dessa statliga resurser som de offentliga finanserna riskerar att urholkas. Ordning och reda i rikets finanser är nödvändigt. En slapphänt budgetpolitik som leder till urholkade statsfinanser riskerar alltid ytterst att drabba de människor som bäst är i behov av stöd från det offentliga. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att regeringen i fortsättningen ska agera i enlighet med budgetlagen?
fr · GS11870 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:870 av () till statsrådet om kostnader och gränser för statens övervakning av teletrafik Enligt regeringens senaste propositionsförteckning bereder numera frågan om kostnadsansvaret för polisens avlyssning och övervakning. Den gällande ordningen medför att teleoperatörerna står för kostnaderna för att deras infrastruktur ska kunna användas för avlyssning @ medan polisen står för de löpande kostnaderna. Mot bakgrund av att den statliga utredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) i ett delbetänkande till föreslog att polisen utan kostnad ska kunna använda teleoperatörerna för hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning finns det skäl att väcka flera frågor om konsekvenserna av det långtgående förslaget. Till ärendet hör också att justitieminister verkar för att Europasamarbetet ska fatta beslut om utökade krav på att teleoperatörer lagrar trafikdata och sms med syftet att uppgifterna ska kunna användas för övervakning. Det ger inte bara svåröverskådliga kostnader för teleoperatörer utan riskerar också medföra en "överkonsumtion" av avlyssning och övervakning på enskilda människors privatliv och integritet. Det skulle också underlätta att övervakningssystemen byggs ut och att statens kontroll över människors privatliv ökar. Hur avser statsrådet att i beredningsarbetet utreda vilka kostnader det medför för teleoperatörerna att lagra medborgarnas telefontrafik och sms-data?
fr · GS11871 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:871 av () till statsrådet om utlokalisering av statliga myndigheter Regeringen har placerat av de nya myndigheterna i , trots att rekommenderat att just nya myndigheter bör vara föremål för utlokalisering till övriga delar av landet. är positiv till att statliga arbeten nu föreslås att utlokaliseras från till övriga för att stärka den lokala arbetsmarknaden efter försvarsuppgörelsen 2004. Men det kan inte vara rätt att omlokalisera statliga arbetstillfällen från redan drabbade orter runtom i landet på det sätt som kommer att ske, om utredarens förslag till utlokaliseringar genomförs. En genomgång av förslagen som ska kompensera andra orter efter den senaste försvarsneddragningen visar att går miste om 145 jobb, om förslaget genomförs på det sätt som utredaren föreslagit. Det innebär att jobb försvinner från på , Mediakonverteringscentrum i , , kronofogdemyndigheten, Ams IT-enhet, länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingarna. Detta är extra anmärkningsvärt eftersom inte fått alla ersättningsjobb efter förra försvarsnedläggningen 1999/2000, trots upprepade löften från regeringen. Min fråga är därför: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att inte arbeten ska flyttas från en drabbad ort till en annan?
fr · GS11872 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:872 av () till utrikesminister om Västpapua Människorättsorganisationer har länge uttryckt sin oro över situationen i Västpapua @ tidigare en holländsk koloni som annekterades av 1961. Det har förekommit rapporter om våld och tortyr mot civila och andra typer av övergrepp mot mänskliga rättigheter. 1969 hölls en folkomröstning under den så kallade Act of free choice @ till vilken FN skickade observatörer @ där Västpapuanerna skulle beredas möjlighet att bestämma om området skulle ges självständighet eller fortsätta att tillhöra . Omröstningen präglades av en rad tveksamheter, bland annat förekom det rapporter om inblandning och påtryckningar från den indonesiska regeringen och enbart en liten del av befolkningen gavs möjligheten att rösta. Omröstningen, som gav fortsatt kontroll över territoriet, godkändes dock av FN genom resolution , trots att FN:s sändebud, , medgav att det hade förekommit begränsningar i fråga om bland annat yttrandefrihet och andra rättigheter. Mot bakgrund av detta har det framförts krav från flera håll att en ny folkomröstning bör anordnas för att infria de förbindelser som ingicks av parterna års referendum. Det förekommer alltjämt rapporter om brott mot de mänskliga rättigheterna i Västpapua, särskilt mot de självständighetsrörelser som finns. Demonstrationer för självständighet har mötts med våld. Det finns uppgifter om att militära och polisiära förband verkar utan myndighetskontroll och med ett stort mått av självständighet. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att respekten för mänskliga rättigheter efterlevs av den indonesiska regeringen i Västpapua.
fr · GS11873 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:873 av () till utrikesminister om assyrier och Irakvalet var en historisk dag för . Valet till parlamentet blev en succé med tanke på valdeltagandet. Den demokratiska utvecklingen i landet tog sina första stapplande steg trots fortsatta bombattacker från antidemokratiska krafter. Det relativt höga valdeltagandet till trots fick hundratusentals assyrier inte rösta trots att de väntade utanför vallokalerna under hela valdagen. Vid söndagens val fattades valurnor och röstsedlar på de platser där majoriteten av befolkningen är assyrier (syrianer och kaldéer). I vissa av dessa städer dök inte ens valtjänstemännen upp. Dessa oegentligheter är en del av en medveten strategi att driva assyrier ut ur . Röstfusket kan innebära att ca 150000 valdeltagare i , Baghdeda, Bartille, Karemlesh, Shekhan, och hindrades från att rösta. Situationen för de kristna är ohållbar! Den demokratiska trovärdigheten står nu på spel och det är en angelägenhet för såväl FN som EU. Min fråga till statsrådet är vad hon avser att vidta för åtgärder för att de som inte fick rösta får en andra chans.
fr · GS11874 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:874 av () till utrikesminister om situationen i tog kung makten genom att avsätta den sittande regeringen och tillsätta en administration bestående rojalister med sig själv i spetsen. agerande har väckt stark kritik från omvärlden. Han har genom detta agerande stärkt sin egen makt på bekostnad av demokratin. Parallellt infördes begränsningar i yttrandefriheten: Nyhetsrapportering som kritiserar det undantagstillstånd som kungen infört och hans beslut att sparka den förra regeringen förbjuds . är nu både stats- och regeringschef. Telekommunikationen till landet har spärrats av och flera oppositionspolitiker och fackledare har placerats i husarrest. På vilket sätt avser utrikesministern att protestera med anledning av utvecklingen i ?
fr · GS11875 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:875 av () till utrikesminister om Nordliga dimensionen I Europasamarbetet finns två överordnade politiska processer för samarbetet med och EU:s östra grannar. Den nordliga dimensionen har en klar inriktning mot norra medan den nya europeiska grannskapspolitiken försöker ta ett helhetsgrepp på samarbetet med det utvidgade EU:s nya grannar. För att dessa processer ska få genomslag är det viktigt att stärka det regionala samarbetet i norra . Handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004@2006 är ett viktigt bidrag till detta arbete. Ett annat bidrag skulle vara att bilda ett nordiskt forum, som föreslagit, i syfte att främja diskussionen i sakfrågor av gemensamt intresse och stärka möjligheterna att utöva ett samlat parlamentariskt tryck i frågor av regionalt intresse. Vid ett besök i framkom att den nordliga dimensionen fortfarande saknar en egen budget. Åtgärder inom Nordliga dimensionens verksamhetsområde ska implementeras via regionala organisationer och befintliga finansieringsinstrument. förslag om ett har inte heller väckt något gensvar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att stödja utvecklingen av den nordliga dimensionen såväl finansiellt som i utarbetandet av konkreta handlingsplaner?
fr · GS11876 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:876 av () till justitieminister om mötes- och demonstrationsfrihet har fredliga demonstrationer, för att protestera mot förföljelserna av falungong utövare i , pågått utanför i . Enligt uppgift har polisen i , efter påtryckningar från konsul, tvingat demonstrationen från dess vanliga plats och förhindrat utdelandet av flygblad på allmän plats. Frågan uppstår därmed om har fått ett otillbörligt inflytande på svensk mötes- och demonstrationsfrihet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skydda den svenska mötes- och demonstrationsfriheten?