ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12785 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:785 om fågelinfluensa har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att beredskapen mot fågelinfluensa ska vara god. Spridningen av fågelinfluensa i har lett till att behovet av en väl fungerande beredskap för pandemisk spridning av influensa kommit att uppmärksammas världen över. För att en influensapandemi ska uppkomma krävs dock bland annat att det fågelinfluensavirus som sprids från fåglar till människor också har en god förmåga att spridas mellan människor. Detta har inte varit fallet. Det pågående utbrottet av fågelinfluensa har tydligt visat på behovet av att samhället har en god beredskap för att hantera influensapandemier. En sådan beredskap berör en lång rad aspekter, bland annat att samhället har en god grundförmåga för att förebygga och kontrollera allvarliga epidemier, att sjukvården är väl utbyggd och förberedd för snabba omställningar till exempel mot vård av influensapatienter i hemmet och omprioritering av andra grupper i den slutna vården till förmån för svårt sjuka influensapatienter, att det finns en beredskapsplanering för driftsstörningar i vitala samhällsfunktioner till följd av stor sjukfrånvaro samt att det finns tillgång till de influensavaccin och andra läkemedel som kan behövas. Inom pågår kontinuerligt ett arbete med att säkerställa att det finns en nationell planering för en influensapandemi. I detta arbete ingår bland annat frågan om vilka riktlinjer som bör gälla inom landstingen till exempel vad gäller antalet vårdplatser, isoleringsmöjligheter och hur vården kan ställas om vid en eventuellt extrem belastning orsakad av epidemier som kan få allvarliga samhällskonsekvenser. Styrelsen har fått regeringens uppdrag att lämna en samlad redovisning av vilka planeringsinsatser för att minska riskerna för pandemisk spridning av influensa samt att begränsa konsekvenserna av en sådan pandemi som genomförs. I uppdraget ingår särskilt att analysera svagheter i nuvarande planeringsförutsättningar och att vid behov föreslå åtgärder. tog jag även initiativ till att bjuda in berörda myndigheter, bland andra , , , samt företrädare för kommuner och landsting, till en dialog om beredskapen mot influensapandemier. Syftet var att få en samlad bild av vilka insatser som vidtas, hur samverkan och samarbete mellan myndigheterna fungerar samt att diskutera behovet av ytterligare insatser. Att lösa samtliga de problemställningar som uppkommer med anledning av en influensapandemi förutsätter internationellt samarbete och ett sådant arbete pågår i bland andra WHO:s och EU:s regi. Sammantaget pågår en rad aktiviteter på nationell nivå och internationell för att säkerställa att det finns en god beredskap mot en influensapandemi. Jag avser även fortsättningsvis att aktivt verka för att få till stånd en diskussion om dessa utmaningar såväl nationellt som internationellt.
frs · GS12786 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:786 om tingsrätterna i har frågat vad jag avser att göra för att begränsa de negativa effekterna av förslag att lägga samman tingsrätterna i , och till en tingsrätt med kansliort i . Frågan har ställts mot bakgrund av befarade effekter av tingsrättssammanläggningar på det lokala näringslivets tillgång till juridisk kompetens. Utgångspunkt för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen är de målsättningar som har ställt sig bakom. Dessa är att @ med bibehållen tillgänglighet @ skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Genom utredningar och förslag tillsammans med de remissyttranden som bland andra berörda kommuner avger tillförsäkras regeringen ett brett beslutsunderlag inför sina ställningstaganden. När det gäller tillgången till juridisk service på de berörda orterna kan denna påverkas av tingsrättssammanläggningar. I några fall har det hänt att advokater efter tingsrättssammanläggningar har bytt verksamhetsort till den ort där tingsrättens kansli är beläget. Det finns emellertid andra faktorer som har väl så stor betydelse för antalet advokater på en ort som om det finns en tingsrätt på orten eller inte. Sådana faktorer kan vara till exempel ortens storlek och näringslivsstruktur samt antalet advokater på närbelägna orter. har presenterat sitt förslag till ny tingsrättsorganisation i . Förslaget bereds inom . Jag har inte för avsikt att föregripa detta arbete.
frs · GS12787 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:787 om bredbandsutbyggnad har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att staten ska fullfölja sin del i avtalet om bredbandsutbyggnaden så att arbetet kan fullföljas enligt de uppgjorda planerna . Jag är medveten om att den temporära frysningen kan få konsekvenser för alla inblandande parter och då särskilt för kommunerna på grund av redan ingångna avtal. har godkänt de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordat, inklusive regeringens bedömning av åtgärder som måste vidtas för att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket. Kommunerna kommer att få sina pengar. Det statsfinansiella läget är avgörande för när, men senast kommer pengarna åter att vara tillgängliga. Jag vill understryka att bredbandsutbyggnaden även fortsättningsvis är ett prioriterat område för regeringen och vi följer utvecklingen inom området mycket noga. Detta har bland annat resulterat i att regeringen förlängde bredbandsstödet. Det aktuella stödet avser endast en del av statens samlade satsning på bredband till alla delar av . Stöd till områdesnät, stomnät och till nät i eftersatta områden som finansieras genom en kreditering på kommunernas skattekonto berörs inte.
frs · GS12788 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:788 om statlig verksamhet till län har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få fler statliga arbetstillfällen till län. Låt mig först säga att jag och övriga regeringen är medvetna om att län är underrepresenterat när det gäller statliga arbetstillfällen. Jag är också mycket medveten om att län drabbats hårt av flera stora nedläggningar . kommer dock att få en ökning av antalet statliga arbetstillfällen i och med att det ska byggas ett nytt fängelse för 200 intagna i området. För tillfället ligger fokus när det gäller statliga verksamheter naturligen på att stödja de människor och de regioner som påverkas av förändringarna inom försvaret, förändringar för vilkas konsekvenser staten som arbetsgivare har ett särskilt ansvar. Regeringen tar ett särskilt stort ansvar i form av riktade åtgärder till de regioner som berörs mest av försvarsomställningen, och en av dessa åtgärder är omlokalisering av statliga verksamheter. Men, jag avser även att fortsatt ta till vara alla möjligheter att genom lämpliga lokaliseringar även till andra delar av landet stödja en positiv regional utveckling, så även i län. Slutligen vill jag också säga att det inte finns några förslag om att flytta statliga arbetstillfällen från med anledning av lokaliseringsutredningen. En del arbetstillfällen inom exempelvis och föreslås att flyttas men är avhängiga omorganisationer inom verken. Det ligger på dessa myndigheter att föreslå varifrån dessa arbetstillfällen ska flyttas. Regeringen utgår dock ifrån att myndigheterna anstränger sig för att inte redan regionalt utsatta orter och regioner ska beröras negativt.
frs · GS12790 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:790 om förföljelse av homosexuella i har frågat mig på vilket sätt jag har agerat mot förföljelsen av homosexuella i i samband med kontakter med företrädare för . Den är av den bestämda uppfattningen att diskriminering och bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Principen om icke-diskriminering gäller för alla människor. Rätten till privatliv liksom yttrandefriheten finns fastlagd bland annat i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, i den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som tillträtt. Friheten att leva som homo- eller bisexuell eller att förespråka dessa gruppers rättigheter är i praktiken starkt inskränkt i även om homo- och bisexualitet ej är förbjuden eller ens omnämnd i egyptisk lag. Situationen för homosexuella försämrades , särskilt genom att en rättsprocess mot homosexuella @ den så kallade Queen @ inleddes . Flera räder mot homosexuella rapporterades och många homosexuella beskrev en ökande känsla av osäkerhet. förefaller situationen ha förbättrats, och en minskning vad gäller arresteringar av homosexuella har noterats. kommer att ta upp situationen för de homosexuella i med egyptiska företrädare.
frs · GS12791 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:791 om bindande utsläppskrav för nya bilar har frågat mig om jag avser att verka för bindande utsläppsgränser på EU-nivå för koldioxid från nya bilar, i linje med resolution. Liksom är jag oroad över att framsteg i form av minskade utsläpp i andra sektorer kan äventyras av ökande utsläpp från transporter. Under ministerrådsmötet i framhöll jag att den nuvarande frivilliga överenskommelsen med fordonsindustrin om att minska bränsleförbrukningen hos lätta fordon bör följas upp av ett nytt åtagande som även inkluderar tunga fordon, med syfte att möjliggöra en fortsatt teknisk utveckling. Dessutom framförde jag, liksom ministrar från flera andra medlemsländer, att EU bör överväga lagstiftning även på detta område, om de frivilliga överenskommelserna inte leder till ett tillfredsställande resultat. I har (dir. 2001:12) i sitt betänkande behandlat några av de utmaningar som ett bindande koldioxidkrav innebär. Utredningens förslag bereds i . Regeringen har också givit i uppdrag att utreda hur den miljöbilsdefinition som används vid statliga myndigheters inköp av bilar kan kompletteras med krav på högsta tillåtna koldioxidutsläpp. Vidare följer jag med intresse den amerikanska delstaten arbete med att införa någon form av bindande utsläppsgränser för koldioxid. Den kaliforniska lagstiftande församlingen försöker med stöd av sitt undantag i den federala luftvårdslagstiftningen, införa koldioxidkrav på fordon års modeller. Jag kommer aktivt att arbeta för effektiva och gemensamma styrmedel inom EU för att begränsa koldioxidutsläppen från vägtrafiksektorn.
frs · GS12792 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:792 om klimatinvesteringar i den svenska klimatstrategin och 793 utbetalning av bidrag till klimatinvesteringar har frågat mig om jag avser att verka för att lokala investeringsprogram blir en högprioriterad del i den svenska klimatstrategin och att de lokala investeringsbidrag som inte utnyttjas i stället får användas till Klimpanslag. De lokala investeringsprogrammen (LIP) och klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) har sedan start , varit en prioriterad del av klimatstrategi. Investeringsprogrammen lägger en god grund för att klimatmålen kan nås både på kort och på lång sikt. De har också stor betydelse för miljöarbetet både på lokal och på nationell nivå. Sammantaget har beslutat om för investeringsprogrammen under perioden 1998@2006. arbetar med utvärderingar av de lokala investeringsprogrammen. Enligt senaste rapport är utsläppsminskningarna i projekten över förväntan. Efter 104 avslutade lokala investeringsprogram minskar koldioxidutsläppen med jämfört med förväntade . Utvärderingarna av programmen visar förutom att de bidragit till att minska utsläppen av koldioxid, till att främja en energiomställning till förnybara bränslen, till att effektivisera och minska energianvändningen och till att minska mängden avfall till deponi. Både LIP och Klimp bidrar till en omställning av samhället i en mer hållbar riktning. En fortsättning på Klimp föreslås i det underlag som lämnats till regeringen inför utvärderingen av klimatpolitiken. Detta är en mycket viktig fråga som regeringen avser att återkomma till i en särskild klimatproposition senare i vår. Jag noterar med glädje att prioriterar frågan om investeringsprogram. Det är dock inte möjligt att direkt öronmärka och föra över outnyttjade medel från LIP-anslaget till Klimpanslaget på det sätt som föreslår eftersom beslutar om anslagen och dess ändamål. har också frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att kommuner och andra lokala aktörer ska få sina utlovade bidrag för lokala investeringsprogram och klimatinvesteringsprogram . Det är korrekt att har fått begränsningar i sitt regleringsbrev i enlighet med den överenskommelse som gjorts mellan samarbetspartierna S, V och Mp. Utgiftsbegränsningen kan tyvärr innebära att det blir nödvändigt för att skjuta upp vissa utbetalningar till /06.
frs · GS12793 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:792 om klimatinvesteringar i den svenska klimatstrategin och 793 utbetalning av bidrag till klimatinvesteringar har frågat mig om jag avser att verka för att lokala investeringsprogram blir en högprioriterad del i den svenska klimatstrategin och att de lokala investeringsbidrag som inte utnyttjas i stället får användas till Klimpanslag. De lokala investeringsprogrammen (LIP) och klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) har sedan start , varit en prioriterad del av klimatstrategi. Investeringsprogrammen lägger en god grund för att klimatmålen kan nås både på kort och på lång sikt. De har också stor betydelse för miljöarbetet både på lokal och på nationell nivå. Sammantaget har beslutat om för investeringsprogrammen under perioden 1998@2006. arbetar med utvärderingar av de lokala investeringsprogrammen. Enligt senaste rapport är utsläppsminskningarna i projekten över förväntan. Efter 104 avslutade lokala investeringsprogram minskar koldioxidutsläppen med jämfört med förväntade . Utvärderingarna av programmen visar förutom att de bidragit till att minska utsläppen av koldioxid, till att främja en energiomställning till förnybara bränslen, till att effektivisera och minska energianvändningen och till att minska mängden avfall till deponi. Både LIP och Klimp bidrar till en omställning av samhället i en mer hållbar riktning. En fortsättning på Klimp föreslås i det underlag som lämnats till regeringen inför utvärderingen av klimatpolitiken. Detta är en mycket viktig fråga som regeringen avser att återkomma till i en särskild klimatproposition senare i vår. Jag noterar med glädje att prioriterar frågan om investeringsprogram. Det är dock inte möjligt att direkt öronmärka och föra över outnyttjade medel från LIP-anslaget till Klimpanslaget på det sätt som föreslår eftersom beslutar om anslagen och dess ändamål. har också frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att kommuner och andra lokala aktörer ska få sina utlovade bidrag för lokala investeringsprogram och klimatinvesteringsprogram . Det är korrekt att har fått begränsningar i sitt regleringsbrev i enlighet med den överenskommelse som gjorts mellan samarbetspartierna S, V och Mp. Utgiftsbegränsningen kan tyvärr innebära att det blir nödvändigt för att skjuta upp vissa utbetalningar till /06.
frs · GS12794 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:794 om införselregler och alkohol har frågat statsrådet om han avser att vidta några åtgärder med anledning av hälsominister uttalande om möjligheten för varje enskilt land att kunna begränsa privatinförseln av alkohol. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Att hälsominister har uttryckt förståelse för de alkoholproblem som uppstått i bland annat på grund av införselreglerna tycker jag är mycket positivt. Alkoholfrågan måste få mera tonvikt på konsekvenser för folkhälsan och mindre på konsekvenser för jordbruks- och näringspolitiken. För att ska kunna få ett nytt undantag från gällande EU-regler om privatinförsel av alkohol krävs emellertid att kommissionen lägger fram ett sådant förslag om ändring i gällande punktskattedirektiv samt att medlemsstaterna enhälligt beslutar om ett sådant undantag. Att kommissionen skulle lägga fram ett sådant förslag bedömer jag tyvärr inte som realistiskt. Vid den behandling av vissa ändringsförslag i det nämnda direktivet som pågår i rådet har dock anfört att de indikativa nivåerna avseende privat införsel av alkohol ska halveras och att dessa nivåer bör anses som en maximigräns för privat införsel för hela EU.
frs · GS12795 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:795 om lokalisering av försvarsutbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att Försvarsmakten ska leva upp till instruktionerna i regleringsbrevet. beslutade regeringen om Försvarsmaktens regleringsbrev . Vad gäller lokaliseringen av utbildningen för de delarna av säkerhetsbataljonerna framgår det att utgångspunkten ska vara att utbildningen eller delar av den genomförs i . Försvarsmakten har påbörjat arbetet i enlighet med regeringens instruktioner. Jag ser därför ingen anledning att i det här skedet vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS12796 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:796 om barn med särskilda behov vid Europeiska skolornas svenska sektion har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenskar med uppdrag inom EU:s institutioner ska kunna fullgöra sina uppdrag oavsett om deras barn är handikappade eller inte. Bakgrunden är att det har förekommit att barn med särskilda behov har nekats plats i en Europaskola. Europaskolornas uppgift är att undervisa barn till främst personalen vid EU:s institutioner tillsammans. Av konventionen med stadga för Europaskolorna framgår bland annat att åtgärder ska vidtas för att underlätta skolgången för barn med särskilda undervisningsbehov. Det är en av de bärande principerna för skolornas pedagogiska uppbyggnad. Undervisningen i skolorna bedrivs enligt särskilda läro- och kursplaner. Alla de första 15 medlemsländerna har anslutit sig till detta skolsystem och flertalet av de nya medlemsländerna är på väg in. Antalet elever är ca 20000 fördelade på 13 skolor i sju olika länder. De svenska eleverna uppgår till ca 450 och återfinns huvudsakligen i skolorna i och . har medlen för elever i behov av särskilt stöd i Europaskolorna varit begränsade. har dock dessa medel ökat. Främst för elever på primärnivån, 6@11-åringar, finns numera ett nytt utbud av inlärningsstöd som bland annat innebär en mer differentierad undervisning från samtliga lärare och ett mer specialiserat stöd av speciallärare. För elever på sekundärnivån, 12@18-åringar, är medlen för särskilda stödinsatser fortfarande begränsade men även här sker en viss utveckling. Dessa stödinsatser gäller dock främst elever med lindrigare inlärningsproblem. Vad avser elever med behov av särskilda stödinsatser, till exempel elever med grava funktionshinder, har Europaskolorna enligt vad jag erfarit små möjligheter erbjuda en utbildning som tillgodoser deras behov. En motsvarighet till den undervisning som en elev med grava funktionshinder får i eller särskolan i börjar dock successivt utvecklas inom Europaskolorna, men ännu kan inte skolorna tillhandahålla den stödundervisning som många nationella skolor erbjuder. Enligt min mening är det angeläget att också elever med grava funktionshinder erbjuds en skolgång av hög kvalitet i Europaskolorna. kommer också inom befintliga budgetramar att målmedvetet verka för att möjligheterna till stöd ska öka. I avvaktan på mer långsiktiga förändringar är jag beredd att pröva möjligheten att kunna ge stöd till sådana elever vilkas föräldrar är statligt anställda eller som i en officiell kapacitet representerar utomlands.
frs · GS12797 · 2005-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:797 om invandrade och arbetslösa kvinnors integration i har, med hänvisning till en undersökning om sambandet mellan arbetslöshet och ohälsa bland invandrare ur ett könsperspektiv, frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationen för invandrade kvinnor. Diskriminering och ohälsa hindrar många kvinnor att komma in på arbetsmarknaden. Det är viktigt att ohälsa uppmärksammas på ett tidigt stadium och att man i detta sammanhang särskilt beaktar könsaspekten. För att minska ohälsans effekter vid etablering i har initierat samverkan mellan ett antal aktörer på området i syfte att identifiera och åtgärda ohälsans riskfaktorer under de nyanländas första tid. pågår arbete med förslag till vårdlag för asylsökande med flera. Lagen beräknas kunna träda i kraft . Olika åtgärder behövs inom flera samhällsområden. Hälsofrågor, utbildning i svenska, yrkesutbildning och arbetsmarknadsinsatser är exempel på angelägna områden. Personer med bristfälliga kunskaper i svenska och kort skolgång måste få hjälp att få arbete. Här behövs en rad åtgärder för att höja kompetensnivån hos den enskilda och att skapa arbetstillfällen. Jag delar uppfattningen att den ojämna fördelningen av hushållsarbete och andra traditionella könsmönster och attityder i familjen kan innebära problem för kvinnor vid deras inträde på arbetsmarknaden och bidra till ohälsa. Jag har för avsikt att ta upp en diskussion kring dessa frågor i min fortlöpande dialog med företrädare för olika grupper vars medlemmar huvudsakligen har sin bakgrund i andra länder. Låt oss dock inte glömma att de vi kallar "invandrare" inte är en homogen grupp och att traditionella könsroller även finns i "svenska" familjer. Det pågår ett förändringsarbete för att underlätta för nyanlända invandrare att etablera sig snabbare i . Detta innebär bland annat en tydlig inriktning på förvärvsarbete för både kvinnor och män. Bestämmelserna för bedömning av vissa utländska utbildningar ses över. Inom arbetsmarknadspolitiken införs prova-på-platser och arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens för dem som saknar arbetslivserfarenheter i . Inom ramen för storstadsarbetet har flera arbetsmarknadsinsatser varit inriktade mot kvinnor med utländsk bakgrund. Erfarenheterna visar att kvinnors hälsotillstånd har förbättrats efter att de har fått arbete eller börjat studera. De goda exemplen från storstadsarbetet ska införlivas i ordinarie strukturer och spridas till andra kommuner i . Det är viktigt att kvinnor får det stöd de behöver men detta kan inte ges utifrån ett kollektivt synsätt. Kvinnor har, på samma sätt som män, behov och rätt till individuella lösningar. De åtgärder som bör vidtas för att förbättra situationen måste alltid utgå från att varje individ har specifika behov men också individuella förutsättningar och möjligheter.