ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS112103 · 2005-08-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:2103 av () till justitieminister om skyddad identitet Ca 9000 personer lever med skyddad identitet i . De flesta av dem är kvinnor som varit förföljda och hotade av män. Den enklaste formen av skyddad identitet är sekretessmarkering i folkbokföringen. Det är dock inget effektivt skydd, då det enligt uppgift händer att myndigheter lämnar ut uppgifter till fel personer på grund av bristande rutiner. Ett bättre skydd är kvarskrivning, som innebär att man står skriven på annan ort än bostadsorten. Det innebär dock problem för den enskilde med hänsyn till olika typer av samhällsservice, såsom tillgång till sjukvård, barnomsorg, skolgång och bostadsbidrag. Därför är antalet kvarskrivningar förhållandevis litet. Dessa problem kan undvikas med fingerade personuppgifter som är den starkaste formen av skydd och som innebär identitetsbyte med fingerade personuppgifter i folkbokföringen och hos olika myndigheter. Det är dock förhållandevis svårt att få fingerade personuppgifter. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga om ministern avser att vidta några åtgärder för att få systemet med skyddad identitet att fungera bättre för att ge hotade kvinnor ett bra skydd.
fr · GS112104 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:2104 av () till statsminister om rymningar från Sundbo ungdomshem rymde ytterligare tre brottslingar, däribland en dubbelmördare som rymt förut och betecknas vara farlig för allmänheten, från statliga Sundbo ungdomshem i . Det är inte första gången. rymde 13 personer från Sundbo. Följderna av rymningarna blir att vanliga västmanlänningar i närområdet blir rädda som polisen tvingas lägga resurser på att fånga rymlingarna, på bekostnad av annan polisverksamhet i . Det är fel sätt att använda skattepengar och det visar hur rättssamhället, och tilltron till det, spricker. Rymningsbenägna brottslingar ska givetvis hållas inlåsta så att de inte kan rymma. Straffmyndiga personer som begår allvarliga brott eller på annat sätt är en fara för allmänheten ska kunna hållas i fängelse eller i fängelseliknande förvar på ungdomshem tills dess de är rehabiliterade och kan återvända till samhället, även om de var unga när brottet begicks. Förändringar i lagstiftningen liksom i myndigheternas regelverk och rutiner bör därför övervägas och säkerheten runt dessa personer skärpas. Eftersom flera olika statsråd och myndigheter har ansvar för situationen åvilar det yttersta ansvaret statsministern. Mot bakgrund av det ovananförda vill jag fråga statsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att samhället ska skyddas från rymningsbenägna brottslingar, också de som är unga eller begått brottet ?
fr · GS112105 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:2105 av () till statsrådet om verkningarna av regeringens beslut att minska transportstödet till företag i fyra Norrlandslän Regeringen beslutade att av budgetskäl minska transportstödet till stödområden kraftigt. Ingen information lämnades till berörda företag eller , den myndighet som handlägger utbetalningarna av transportstöd. fick , reda på vad regeringen beslutat. , informerade verket vidare (regeringen hade ju glömt den detaljen) och företag och organisationer fick då reda på att de företag som är berättigade till transportstöd och som skulle börja utgå till i vissa fall sänkts ! i , i och Lastvagnar, Umeverken, utgör exempel på företag @ bland många andra @ som klargjort att de direkt drabbas av en kostnadshöjning som i slutändan kan medföra att kunderna väljer annan leverantör. Företagen överväger flytta produktion eller senarelägga eller avstå från investeringar. Mot denna bakgrund önskar jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att motverka att regeringens beslut får negativa regionala följder för företag och sysselsättning i de berörda Norrlandslänen?
fr · GS112106 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2005/06:2106 av () till statsrådet om regeringens information om minskat transportstöd till företag i Regeringen beslutade att av budgetskäl minska transportstödet till stödområden kraftigt. Ingen information lämnades till berörda företag eller , den myndighet som handlägger utbetalningarna av transportstöd. har framkommit att regeringen anser sig ha aviserat åtgärden i . Även om så formellt skett har det uppenbarligen förbigått de flesta valda ombuden för folk, bland annat de som anförtrotts uppdraget att sitta i näringsutskott. fick reda på vad regeringen beslutat. informerade (regeringen hade ju glömt den detaljen) de företag och organisationer som var berörda att transportstödet som skulle utgå till i vissa fall sänkts ! i , i och Lastvagnar, Umeverken, utgör exempel på företag @ bland många andra @ som klargjort att de direkt drabbas av en kostnadshöjning som i slutändan kan medföra att kunderna väljer annan leverantör. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att säkerställa att företag får reda på ändringar i regeringens regler för transportstöd för att kunna undvika dramatiska förändringar i företagens verksamheter till men för sysselsättningen i ?
fr · GS112107 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:2107 av () till utrikesminister om EU:s gemensamma Kubapolitik beslöt EU:s utrikesministrar, inklusive , att lyfta de diplomatiska sanktionerna mot . Sanktionerna infördes som en konsekvens av de massarresteringar av oppositionella och journalister som genomfördes av regimen . Anledningen till hävandet, för övrigt ett resultat av massiv lobbying från den spanska socialistregeringen, var att söka förbättra situationen på genom "kritisk dialog", snarare än isolering. beslutade samma utrikesministrar, trots starka protester från mänskliga rättighetsorganisationer, att hålla fast vid den nya gemensamma Kubapolitiken. Situationen för mänskliga rättigheter på är dock fortsatt allvarlig och angreppen mot oppositionella pågår alltjämt. Av de 50 regimkritiker som fängslades efter fredliga demonstrationer, bara efter EU-beslutet , hålls 15 personer fortsatt frihetsberövade. De riskerar långa fängelsestraff för att de öppet ifrågasatt regimen. De fortsatta brotten mot mänskliga rättigheter på visar därmed att den mjukare EU-linjen, utan några som helst krav på motprestation, är totalt verkningslös. Mot bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att tillgodose att de 15 fångarna friges eller åtalas och ges rättvisa rättegångar, samt för att EU ska ompröva beslutet att lyfta de diplomatiska sanktionerna gentemot ?
fr · GS112108 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:2108 av () till jordbruksminister om finansiering av pilotprojekt för lokal samförvaltning av fisket I linje med riksdagsbehandlingen av proposition 2003/04:51, Kust-och insjöfiske samt vattenbruk, gav regeringen i uppdrag att samordna ett antal initiativ där lokal och regional samförvaltning av fisket ska prövas. anser att genomförandet av dessa projekt är mycket viktigt för att få ett instrument för en fungerande långsiktigt hållbar förvaltning. Ett av de områden som valdes ut var norra enligt intresseanmälan från SFR avdelning 26. Efter att ha tagit del av hur arbetet fortskridit i nämnda område kan jag konstatera att det finns ett uppenbart problem vad gäller att säkra finansieringen av projektet, vilket är helt avgörande om projektet ska genomföras med ett bra resultat. Arbete läggs ned på att söka delfinansiering genom bland annat EU:s strukturstöd. Detta förutsätter dock att man även kan få fram nationell medfinansiering. En frågeställning som också uppkommer i sammanhanget är vem som ska ligga ute med pengarna. Då uppdraget kommer från regeringen har regeringen även ansvaret för att det kan genomföras på ett rimligt sätt. Då utvärdering av resultatet ska redovisas före utgången av 2006 är det klart oroväckande att mycket tid nu måste läggas på att jaga finansiering i stället för att börja arbeta med sakfrågorna. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att arbetet med samförvaltningprojekten inte fördröjs på grund av svårigheter med finansieringen?
fr · GS112109 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:2109 av () till utrikesminister om förtryck mot kurder i rapporterar angående det ökade våld som råder i iranska . 20 personer uppges ha dödats och hundratals skadats i oroligheterna. Ytterligare hundratals har arresterats. Vidare har den iranska säkerhetspolisen sedan oroligheterna startade stängt två kurdiska dagstidningar. Bakgrunden är de händelser som inträffade i staden , efter att den kurdiska oppositionspolitikern och två andra kurdiska män skjutits ihjäl av iranska säkerhetsstyrkor. Shivan Quaderis kropp ska sedan ha bakbundits på en jeep och släpats runt genom stadens gator. Dödsskjutningen samlade tusentals människor till stora demonstrationer, som alltså slagits ned av den iranska regimen. Amnesty har vädjat till den iranska regimen att tillsätta en oberoende utredning, och att myndighetspersoner som begått brott mot mänskliga rättigheter ska ställas inför rätta. Amnesty kräver vidare att de iranska myndigheterna lämnar ut uppgifter angående de som gripits och vad de anklagas för. Man uppmanar vidare att alla som fängslats ska ges omedelbar tillgång till advokat och att de som inte åtalas för något brott och ovillkorligen ska släppas på fri fot. Mot denna bakgrund frågar jag utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att mänskliga rättigheter som skydd mot utomrättslig avrättning, tortyr, misshandel och godtyckligt fängslande ska garanteras den kurdiska befolkningen av regimen i ?
fr · GS112110 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:2110 av () till utrikesminister om EU:s stöd till oppositionen i är den enda kvarvarande diktaturen i . Den vitryska regimen stärker det politiska greppet om samhället. Ideella organisationers, politiska partiers och oberoende massmediers aktiviteter stoppas. Politiska gripanden av och politiskt motiverade rättegångar mot medlemmar av oppositionen och journalister äger fortlöpande rum. hålls presidentval i landet och allt tyder på att valet blir allt annat än fritt och rättvist. Enligt uppgifter i internationell press överväger EU därför att ge ekonomiskt stöd direkt till vitryska oppositionella partier, som en del i en översyn av EU:s Vitrysslandspolitik. Mot bakgrund av det ovan sagda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Avser utrikesministern att agera för att översynen av EU:s politik gentemot ska utmynna i möjligheten att ge direkt stöd till oppositionen enligt förslaget ovan?
fr · GS112111 · 2005-08-16 00:00:00 — Fråga 2004/05:2111 av () till socialminister om bilstödet överlämnades utredningen med bil @ ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst till regeringen. En utredning som alla berörda parter väntat på. Men det räcker inte med en utredning för att avhjälpa de problem som under en följd av år funnits kring bilstödet och dess finansiering. signalerar nu att inte heller detta år kan beslut om bilstöd till personer med funktionshinder fullföljas under årets sista månader på grund av att anslagna medel inte är tillräckliga. Enligt prognosen kommer bilstödet att vara förbrukat med nuvarande anslagstilldelning. Denna ständiga eftersläpning förorsakar stora bekymmer för såväl användare som leverantörer av bilar och dess utrustning. Vid frågor från mig och andra riksdagsledamöter kring vad regeringen avser att göra för att få ett fungerande bilstöd har socialministern hänvisat till ovannämnda utredning. När sökande av bilstöd nu drabbas av regeringens "lappande och lagande" är min fråga till socialministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att upprätta ett fullt finansierat och långsiktigt hållbart system för bilstöd till personer med funktionshinder?
fr · GS112112 · 2005-08-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:2112 av () till justitieminister om översyn av lagstiftning kring människohandel presenterade justitieministern propositionen Ett utvidgat straffansvar för människohandel (prop. 2003/04:111). I denna proposition informerade regeringen om att man ska låta utreda möjligheterna att ur lagstiftningen ta bort kravet på användande av otillbörliga medel. understryker vikten av denna utredning genom att föreslå besluta om ett tillkännagivande av innebörd att regeringen bör låta utreda hur en ny bestämmelse om människohandel bör utformas i vilken det inte uppställs ett krav på att gärningsmannen använt otillbörliga medel för att han ska kunna dömas för brottet. I betänkandet från justitieutskottet utvecklas skälen ytterligare för att markera vikten av att regeringen agerar snabbt: "Som framgått av det föregående finns det starka skäl som talar i den riktningen. Med hänsyn till att den knapphändiga rättspraxis som finns pekar på att det är förenat med stora svårigheter att styrka att otillbörliga medel använts bör detta arbete sättas i gång ; människohandel är ett mycket allvarligt brott och det är angeläget att lagtexten ges en ändamålsenlig utformning utan att avkall görs på det krav på tydliga bestämmelser som bör ställas i ett rättssamhälle." Det har gått beslut och fortfarande inget besked från regeringen. När avser justitieministern att redovisa vad utredningen kommit fram till och lägga fram ett förslag till ?
fr · GS112113 · 2005-08-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:2113 av () till statsrådet om samordnad statlig upphandling Regering och riksdag har i flera sammanhang uttalat att statliga verksamheter ska bidra till småföretagande, regional utveckling, genusbalans och så vidare. Omlokaliseringar och spridning av statliga verksamheter i landet ger olika positiva effekter i regionerna. De statliga verksamheterna blir också kunder på regionala och lokala marknader. Deras efterfrågan på kvalificerade tjänster bidrar till att nya företag utvecklas. Med den betydelse som tillmäts den växande tjänstesektorn är detta en viktig sida av de statliga verksamheternas effekter. Statskontoret och tolv myndigheter har upphandlat ca 400 ramavtal med en omslutning på ca . Eftersom alla myndigheter ska använda sig av ramavtalen får detta betydande regionala effekter på näringslivet. , vars kapacitet är avpassad för lokala och regionala marknader kan komma att slås ut. Enpersonsföretag, som är en viktig del av kvinnors företagande är särskilt utsatta. Just nu förbereds en upphandling av ett ramavtal för översättartjänster. Den illustrerar riskerna för den regionala utvecklingen, småföretagandet och genusbalansen. Exempelvis är av de 800 medlemmarna i kvinnor. Från och norrut finns endast 44 medlemmar. De flesta är kvinnor och flertalet är ensamföretagare. I de nordliga skogs- och industrilänen är behovet att utveckla tjänstesektorn särskilt stort. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka initiativ och åtgärder avser statsrådet att vidta så att den statliga upphandlingen på ett bättre sätt ska väga in hänsyn till viktiga politiska mål som småföretagande, regional utveckling, genusbalans och så vidare?
fr · GS112114 · 2005-08-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:2114 av () till utrikesminister om frigivande av Polisariofångar i marockanska fängelser Den västsahariska befrielserörelsen meddelade att man avser att frige de officerare, underbefäl och soldater som varit krigsfångar hos Polisario. Frigivandet är en unilateral åtgärd och ännu ett bidrag utöver de eftergifter Polisario gjort för att skapa ett förhandlingsklimat så att FN:s resolution om fredlig lösning genom en folkomröstning i enlighet med det västsahariska folkets rätt till självbestämmande kan genomföras @ något som de marockanska myndigheterna sedan Houstonöverenskommelsen 1997 motsatt sig. Det torde vara en självklarhet att de krigsfångar (omkring 150 soldater) som tagit under konflikten nu friges och de marockanska myndigheterna offentliggör vad som hänt med de omkring 500 saharier som "försvunnit" sedan konflikten inleddes. De marockanska myndigheterna har påstått att man inte hyser några krigsfångar, trots att det finns åtskilliga Polisarioaktivister och gerillakämpar i de marockanska fängelserna, vilka utsatts för en behandling som strider mot de mänskliga rättigheterna. och andra stater bör i den nya situation som uppstått verka för att de marockanska myndigheterna friger de Polisarioaktivister och gerillamedlemmar som sitter inspärrade i marockanska fängelser. Min fråga till utrikesminister är: Avser ministern att ta något initiativ i EU och FN för att förmå de marockanska myndigheterna att frige fängslade Polisarioaktivister och gerillakämpar på det att framsteg kan göras och ett avgörande i enlighet med FN:s resolutioner om en folkomröstning om framtid kan uppnås?
fr · GS112115 · 2005-08-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:2115 av () till samhällsbyggnadsminister om åtgärder mot bostadsbristen senaste bostadsmarknadsenkät visar att det nu råder bostadsbrist i hela 111 kommuner. var siffran 16 kommuner och 27 kommuner . Under innevarande mandatperiod har bostadsbristen således ökat dramatiskt. Klart mer än hälften av befolkningen () bor i kommuner med bostadsbrist. Den rena bristsituationen åtföljs av stigande bostadspriser. Andelen svenskar som tror på stigande bostadspriser den kommande ökade för tredje månaden i rad. Enligt SEB:s boprisindikator tror av de tillfrågade att priserna kommer att gå upp, jämfört . Experter varnar för en bostadsbubbla som följd av dramatiska prishöjningar på bostäder och kraftigt ökad utlåning. Höga produktionskostnader och svårigheter att få tag i mark i attraktiva lägen anges av kommunerna som de största hindren för ett ökat bostadsbyggande. Därtill ökar priset på arbetskraft, vilket riskerar leda till ytterligare ökade kostnader för nyproduktionen. Vilka åtgärder är samhällsbyggnadsministern beredd att verka för i syfte att undanröja hindren för ett ökat bostadsbyggande?
fr · GS112116 · 2005-08-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:2116 av () till samhällsbyggnadsminister om markpolitik De allt högre priserna på mark hämmar byggandet av bostäder. Främst i tillväxtkommunerna och för byggande av bostadsrätter har priserna ökat drastiskt . Priserna på tomtmark har i vissa fall ökat med . Byggkostnadsforum har tittat närmare på olika avgifter och kostnader i samband med byggandet av nya bostäder. Undersökningen visar att kostnaden för mark utgör den enskilt största delen av de kostnader som direkt kan påverkas av kommuner vid bostadsbyggande. Taxor, avgifter och markpriser varierar dock stort mellan kommuner, vilket får genomslag i boendekostnaderna. Differensen i månadshyran för en normalstor och likvärdig lägenhet kan vara mellan den billigaste och dyraste den kommunen. Enligt Byggkostnadsforums analys av kommunernas markpolitik kan bostadsbristen på vissa håll delvis förklaras av höga markpriser, vilket bland annat visar sig i att kommuner med bostadsbrist har betydligt högre markpriser. Undersökningen visar också att kommunerna tolkar kommunallagen olika. Vissa utgår från marknadsanpassade priser, vissa från försiktiga marknadspriser, vissa från öppen budgivning och vissa från ett självkostnadsresonemang. Vilka åtgärder avser samhällsbyggnadsministern att vidta med anledning av Byggkostnadsforums slutsatser rörande kommunernas markpolitik?
fr · GS112117 · 2005-08-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:2117 av () till statsminister om alkoholskatten och Systembolagets försäljning Enligt senaste försäljningsstatistiken ökar Systembolagets försäljning i jämförelse med föregående år. Trots detta föreslår nu statsministern sänkta alkoholskatter. Ett starkt bärande argument för sänkta spritskatter har varit att rädda Systembolaget eftersom det håller på att konkurreras ut av importerad sprit. Men när Systembolagets försäljning ökar ter sig det argumentet något överspelat. Ett flertal forskare och annan expertis varnar för konsekvenserna av sänkta alkoholskatter men deras varningar tycks allt färre lyssna på. Med anledning av detta vill jag fråga statsministern på vilket sätt han anser det motiverat att sänka alkoholskatten som försäljningskurvorna för Systembolaget pekar uppåt.
fr · GS112118 · 2005-08-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:2118 av () till justitieminister om mobiltelefoner i fängelserna Som ett led i arbetet att öka säkerheten på landets fängelser har fått tillstånd av att använda störningssändare på de högst säkerhetsklassade fängelserna för att förhindra att interner använder sig av mobiltelefoner. Dessutom ska stängsel byggas runt fängelserna för att förhindra utomstående att kasta in mobiltelefoner till interner. Mot denna bakgrund är jag minst sagt förvånad när det i KVVFS 2005:2 4kap 3§ om telefon står att "skall tillhandahålla telefonutrustning och en intagen får inte använda eller inneha annan telefonutrustning än denna". Därefter följt av anvisningar under Allmänna råd: "Med telefon avses mobiltelefon, batteri till sådan telefon, laddare, modem, eller annan utrustning som kan användas vid telefonsamtal eller annan elektronisk kommunikation." Av skrivningarna kan man förledas att tro att ska tillhandahålla mobiltelefon, vilket inte bör vara fallet. Det är enligt min mening lämpligt att ändringar sker i regelverket så att det klart framgår att användandet av mobiltelefon i fängelserna är helt förbjudet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att ändras så att det klart framgår att mobiltelefoner inte får användas på landets fängelser?
fr · GS112119 · 2005-08-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:2119 av () till försvarsminister om anmälningsplikt inom Försvarsmakten är övergrepp och trakasserier av värnpliktiga, kvinnor och sexuella minoriteter vanliga inom Försvarsmakten. Det framstår som uppenbart att många av de ärenden som handläggs inom utgör brott som faller under allmänt åtal. Någon generell skyldighet att polisanmäla företeelser som försvarsmaktanställda utsätts för föreligger inte vare sig i nämnden eller bland övriga chefer eller anställda på myndigheten. Hur kommer ministern att verka för att samtliga anställda i Försvarsmakten ska vara skyldiga att till polis anmäla överträdelser som kan utgöra brott?
fr · GS112120 · 2005-08-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:2120 av () till finansminister om arbete lämnade ett delbetänkande till . Utredningen har arbetat under och beräknas lägga fram sitt slutbetänkande . I direktiven står bland annat att utredningen ska redogöra för "nuvarande regler om reducerade skattesatser och undantag" samt göra "en analys av skattesatsernas struktur" och redovisa möjliga alternativ till denna. I delbetäknandet finns ett förslag om införande av en enhetlig momsnivå på 21,. Detta skulle bland annat innebära att böcker, tidningar och biobiljetter blir dyrare och maten dyrare än . Betänkandet är nu ute på remiss fram till . Men som utredningen lade sitt förslag gick finansministern ut i medierna och avvisade alla förslag om att ersätta dagens momssatser med en enhetlig moms. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansminister : Är det statsrådets avsikt att ska arbeta trots att regeringen ändå inte avser att justera momssatserna?