ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122080 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2080 om säkerhetstjänsters informationsutbyte angående Palestinaaktivister har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av uppgifter som han menar tyder på ett informationsutbyte angående svenska aktivister mellan och israelisk säkerhetstjänst. Säkerhetspolisen har givetvis ett samarbete med andra länders säkerhetstjänster då detta är ett nödvändigt instrument för att bedriva verksamheten. Lika självklart är det att detta samarbete ska ske med eftertänksamhet och försiktighet. Som förstår tänker jag inte närmare kommentera Säkerhetspolisens operativa arbete. I frågan framkommer även att undrar över Säkerhetspolisens registrering av fredsaktivister. Säkerhetspolisen registrerar självklart inte någon på grund av att han eller hon är fredsaktivist. Säkerhetspolisens möjligheter att registrera eller i övrigt behandla personuppgifter är reglerat i lag. I 33§ polisdatalagen regleras vilka uppgifter Säkerhetspolisens register får innehålla. Dessutom granskar Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter enligt polisdatalagen.
frs · GS122081 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2060 om avrättningen av två homosexuella i , 2070 om agerande gentemot och 2081 om ambassaders rapportering om homosexuellas situation har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera både vad gäller den iranska regimen och den svenska ambassadens bristfälliga rapportering från . har frågat mig på vilket sätt jag har framfört mina protester till den iranska regimen mot avrättningarna av homosexuella och andra kränkningar av HBT-personers mänskliga rättigheter. har, med hänvisning till avrättningen av två homosexuella iranier, frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att förbättra ambassadernas rapportering om situationen för HBT-personer i länder där det finns misstankar om att övergrepp begås. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill inledningsvis uttrycka mitt och regeringens kraftfulla avståndstagande från avrättningarna i . EU:s ordförandeskap har också å medlemsstaternas vägnar uttryckt sin djupa oro över händelsen i ett uttalande . Den ser mycket allvarligt på situationen i vad gäller mänskliga rättigheter, och har vid upprepade tillfällen fördömt övergrepp som ägt rum. tar kontinuerligt upp både frågor som rör dödsstraff och andra frågor rörande mänskliga rättigheter, såsom situationen för HBT-personer, med olika företrädare för den iranska regeringen. Inom den särskilda dialog om mänskliga rättigheter som EU har med argumenterar fortlöpande för att tydliga krav ställs på och att dialogen ska leda till konkreta förbättringar. Jag konstaterar också att , med anledning av det inträffade, har meddelat att man tills vidare avvaktar med beslut och verkställighet av tidigare meddelat avvisningsbeslut i ärenden avseende iranska medborgare som åberopat förföljelse på grund av sin sexuella läggning. Verket undersöker situationen för homosexuella i . UD:s årliga rapporter om mänskliga rättigheter sammanställs för vart och ett av världens länder. görs rapporterna tillgängliga på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter. Information om situationen för HBT-personer ingår som en stående del av dessa rapporter. De årliga rapporterna baseras på tillgänglig, offentlig information om de mänskliga rättigheterna, inklusive information från organisationer för de mänskliga rättigheterna och från FN. Därtill kommer information från ambassadernas och departementets egna kontakter med aktörer i respektive land. Men i många länder är tillförlitlig information om de mänskliga rättigheterna svår att tillgå. Den senaste rapporten om situationen i sammanställdes . Där framgår att islamisk rätt föreskriver grymma straff för homosexuella handlingar. Rapporten konstaterar dock att @ såvitt då var känt @ ingen åtalats eller dömts till spöstraff eller döden för homosexuella handlingar . Det finns självfallet anledning att behandla avrättningarna i nästa års rapport om . UD:s strävan är att de årliga rapporterna ska avspegla situationen i länderna med så hög grad av korrekthet som möjligt. Jag välkomnar därför den information och synpunkter på rapporternas innehåll som inkommer från olika håll.
frs · GS122082 · 2005-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2082 om EU:s tekopolitik har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att bryta den nya tekoprotektionismen mot och andra . och nådde en överenskommelse om att begränsa tekoexport till EU med kvoter för tio varukategorier 2005@2007. Överenskommelsen omfattar även 2008, dock utan angivande av kvoter. löper den speciella skyddsklausul ut som finns i anslutningsprotokoll till WTO och som möjliggör dessa kvoter. EU:s medlemsländer accepterade överenskommelsen vid ett möte . Endast ett fåtal länder röstade emot, däribland . Detta är en fråga som som land och jag som ansvarigt statsråd driver mycket hårt. Vi kan inte stödja restriktioner eller frivilliga exportbegränsningar beträffande tekoexport. Den europeiska tekoindustrin har haft på sig att förbereda sig för kvoternas avskaffande och vidta nödvändiga strukturåtgärder. Tyvärr har det endast varit ett fåtal EU-länder som tillsammans med motsatt sig nya begränsningar efter det att tekohandeln liberaliserades . Jag är mycket oroad över de effekter som denna överenskommelse kommer att få och redan har fått för konsumenter och företagare i och även i . har föreslagit att årets kvot för tröjor ska utökas , taget års kvot, för att lösa de mest akuta problemen. har godtagit detta förslag, som dock är otillräckligt för att lösa problemen. Vi verkar för både ökad flexibilitet och ökade kvoter och för att varor som levereras enligt bindande kontrakt som slöts innan EU:s importkvoter infördes får tas in utöver kvot. En sådan lösning skulle lindra de akuta problemen. För att det ska bli så krävs dock att en majoritet av EU:s medlemsländer ställer sig bakom detta. Jag vill dock se en mer långsiktig och allomfattande lösning. Jag har därför skrivit till kommissionär och begärt att en långsiktig lösning skapas för svenska och europeiska företag som oförskyllt hamnat i en mycket besvärlig situation. Det är oacceptabelt att företag som handlat i god tro riskerar att gå i konkurs till följd av plötsligt ändrade spelregler. Regeringen kommer även fortsättningsvis att aktivt motarbeta varje utbredning av den protektionism som vi ser tendenser till på tekoområdet. Vi kommer också fortsatt att aktivt verka för att de begränsningar som EU antagit ska bli så lindriga som möjligt för de företag som drabbas. Jag kan försäkra att vi också konsekvent och målmedvetet kommer att verka för så generösa regler och åtgärder som möjligt på det handelspolitiska området till gagn för såväl utvecklingsländerna som de europeiska konsumenterna.
frs · GS122083 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2083 om beskattning av fordon med alkolås har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att fordon med alkolås inte ska beskattas. Jag har tidigare svarat på frågor om förmånsbeskattning av bilar med alkolås (2004/05:500, 814 och 1939). Jag svarade då, efter att i korthet ha redogjort för reglerna om beskattning av bilförmån, att regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda möjligheterna att införa krav på alkolås i nya bilar och att jag ville avvakta utredningens förslag innan jag tog ställning till om skattereglerna borde förändras i något avseende. Om ett krav på alkolås i nya bilar blir verklighet innebär det att alkolåsen blir standard i bilarna och inte en extrautrustning, vilket har betydelse för beräkningen av värdet av bilförmån. Jag vill fortfarande avvakta utredningens förslag innan jag tar ställning till om skattereglerna behöver förändras.
frs · GS122084 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2084 om konkurrenssituationen för bärföretag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa en konkurrensneutral situation för svenska bärföretag. Den fråga ställer har aktualiserats genom en skrivelse till finansministern från . Det är dock för tidigt att säga något om vad beredningen av skrivelsen kan resultera i och jag är därför inte beredd att uttala mig i frågan.
frs · GS122085 · 2005-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2085 om svensk livsmedelsproduktions konkurrensförutsättningar har frågat mig om jag är beredd att fortsättningsvis verka för konkurrensneutralitet inom jordbrukssektorn och därmed driva konkurrenspåverkande reformer via EU. Jag värnar om det svenska jordbruket där primärproduktionen ger inhemsk livsmedelsförädling som ger arbetstillfällen och konsumenterna mat av hög kvalitet. De svenska mervärdena säker mat, god djuromsorg och miljöhänsyn ger en god potential för att försvara de inhemska marknadsandelarna och för export av livsmedel. På djurskyddsområdet har i vissa fall strängare djurskyddsregler än de minimikrav som ställs genom EU:s lagstiftning. Av såväl djurskydds- som konkurrensskäl är därför frågan om en höjd djurskyddsstandard i andra länder viktig. verkar därför aktivt för en sådan utveckling. Arbetet med nya djurskyddsregler inom EU för slaktkycklingar är ett exempel där varit mycket delaktigt vid framtagandet genom att vi bland annat deltagit i den grupp som arbetat fram utkastet till förslaget samt genom ett kommissionsarbetsgruppsmöte som förlagts till där kommissionen och andra medlemsländer kunnat se svensk produktion av slaktkyckling och även möta forskare och diskutera de slutsatser som ligger till grund för svenska djurskyddsbestämmelser på området. I sammanhanget får man heller inte glömma att de svenska kraven på god djuromsorg ger mervärden för den svenska produktionen. En ökad djurvälfärd behöver inte innebära en minskad produktivitet utan kan i många fall också öka avkastningen. Det är i detta sammanhang oerhört viktigt att dessa mervärden tydligt förmedlas för att de ska generera en adekvat ersättning. Jag har en stor tilltro till jordbrukarnas möjligheter att marknadsföra sina produkter på ett sådant sätt att man kan få ut ett tillräckligt pris. Jag och regeringen är beredda att medverka i den mån det är möjligt.
frs · GS122086 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2086 om bevakningen av nationella arrangemang har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ska få ett förutsägbart och fungerande system för finansieringen av bevakningen av nationella arrangemang med förhöjda säkerhetskrav. och jag har tidigare diskuterat denna fråga och jag svarar nu som jag gjorde då att det är som ansvarar för att fördela polisens resurser och kostnader över landet. Det gäller även i samband med arrangemang där förhöjda säkerhetskrav är nödvändiga. har också stor erfarenhet av att göra detta.
frs · GS122087 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2087 om Öresundsintegration har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att arbetet med Öresundsintegrationen påskyndas från såväl den danska regeringens sida som den svenska. Inte bara de flyttströmmar som pekar på utan också de dagliga pendlingssiffrorna, nu kring 8000@10000 personer, visar på att regionens 3,6 miljoner stora befolkning integreras alltmer. har antalet personresor ökat . Trafiken över har ökat . I regionen produceras en fjärdedel av och samlade BNP. I finns flera innovationsmiljöer av världsklass och ett välutvecklat samarbete mellan industri, universitets och myndighetsvärlden som spänner över två nationella system. Malmö@Köpenhamn var den stadsregion i som 2003 lockade till sig flest internationella investeringsprojekt. En fortsatt positiv utveckling i är självklart viktig för regionen. Den är också betydelsefull för hela och för . har bidragit med till Science Region @ den sammanhållande och koordinerande organisationen för framför allt kommersialisering av forskningsresultat inom bland annat områdena medicin, miljö livsmedel och IT. har regeringen också satsat 2 miljoner på marknadsföring av regionen genom bidrag till samt 2 miljoner till information för eventuella pendlare och företag genom bidrag till informationsbutiken på i . Sedan invigdes har vi därmed satsat sammanlagt på information och marknadsföring i . Ett fortsatt arbete för att minska gränshinder är betydelsefullt. Under det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet utgjorde gränshindersarbetet den högst prioriterade frågan. Den tidigare danske statsministern tillsattes av mig och han arbetar fortfarande aktivt med dessa frågor. invigdes en ny nordisk skatteportal på Internet. Tillsammans med den informationstjänst för medborgarna som har etablerats i och innebär skatteportalen en väsentligt förbättrad informationsgivning för danskar och svenskar men också för övriga nordbor. Dessutom arbetar regeringen för borttagandet av onödiga skattemässiga hinder. Ett omfattande skatteavtal träffades med . Regelbundna kontakter och samtal äger rum mellan de svenska och danska regeringarna. I ökande utsträckning sker detta tillsammans med de regionala aktörerna, framför allt på svensk sida. Regeringen är fortsatt inriktade på att främja integrationen i . Men regionens eget engagemang är den främsta nyckeln till en fortsatt framgångsrik utveckling.
frs · GS122088 · 2005-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2088 om a-kassa för Öresundspendlare anför att är mycket expansiv men att det är långt ifrån oproblematiskt att arbeta i båda länderna . Om man inte är fast anställd utan arbetar deltid, på timvikariat, som frilansare etcetera, måste man om man inte arbetar i båda länderna under samma vecka, enligt Ams, också pendla mellan de båda ländernas arbetslöshetskassor. Arbejdsdirektoratet i däremot ser till var man haft sin huvudsakliga sysselsättning och hävdar att det är i det landet arbetslöshetsförsäkringen ska finnas. frågar vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa samordningsproblemen. En grundprincip för båda ländernas arbetslöshetsförsäkringar är den som gäller inom hela EU/EES-området nämligen att man ska vara försäkrad där man arbetar. Det leder till exempel till att den som arbetar endast i och endast arbetar i ska byta arbetslöshetskassa. Rutinerna för detta har upplevts vara krångliga. Klagomål har inte främst gällt svårigheten att få inträde i en arbetslöshetskassa respektive att få ersättning utan det förhållandet att man ska behöva byta kassa. Här har min och regeringens inställning varit att information om vad som gäller är det viktigaste och att man som arbetande omväxlande i två länder med olika nationella system kanske får acceptera att sända in handlingar så att ett byte av kassa kan ske. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har informerat att det , och fortsatt efter semestrarna, pågår ett intensivt samarbete mellan IAF och dess motsvarighet i för att lösa problem som kvarstår. IAF har också skapat förutsättningar för arbetslöshetskassorna att göra administrativa och andra förenklingar med utgångspunkt i synpunkter som kommit från . Mot bakgrund av de förenklingar som redan skett i arbetet myndigheterna emellan och det nu aktuella samarbetet finner jag inte skäl att vidta några åtgärder i fråga om arbetslöshetsförsäkringen i .
frs · GS122089 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2089 om arbetsmarknadspolitiska erfarenheter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att svensk arbetsmarknadspolitik drar nytta av de goda erfarenheterna från vad gäller skatteavdrag för tjänster utförda i hushållet. Frågan är ställd tidigare i flera interpellationer och frågor. Fler statsråd har förklarat att regeringen inte kommer att vidta några åtgärder inom skattesystemet för att stimulera köp av hushållsnära tjänster. Ingenting nytt har i sak framkommit som gör att det finns anledning att ändra detta ställningstagande. Det finska systemet för hushållsavdrag tillämpas i huvudsak på renoveringstjänster @ motsvarande möjligheter finns i vårt ROT-avdrag. Antalet nya årsarbetsplatser inom städtjänster understiger 1000. Även svartarbete tas upp i frågan. Det finns inte några enkla samband mellan förekomsten av illegalt arbete och skatternas nivå. Det är inte heller det illegala arbetets andel i en sektor som ska vara avgörande för skattetryckets nivå.
frs · GS122092 · 2005-08-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2092 om situationen för svenskt yrkesfiske har frågat mig om vilka åtgärder jag planerar att vidta för att ge svenskt yrkesfiske rättvisa förutsättningar och långsiktiga spelregler så att svenskt yrkesfiske kan fortsätta att leverera mat till de svenska konsumenternas middagsbord. Regeringens ambition är att skapa förutsättningar för en livskraftig och hållbar svensk fiskerinäring. Detta innebär att förutom fiskeri- och näringspolitiska hänsyn måste även regional- och miljöpolitiska hänsyn beaktas. Då fisk dessutom är ett viktigt livsmedel är det angeläget att konsumenter även ges möjligheter att köpa färsk svensk fisk i lokala livsmedelsbutiker. Regeringen har i propositionen Kust- och insjöfiske samt vattenbruk (2003/04:51) utvecklat förutsättningarna för ett livskraftigt kust- och insjöfiske samt vattenbruk. Där lyfts bland annat fram vikten av goda kunskaper om fiskbeståndens utveckling. För kommersiellt viktiga arter, som till exempel torsk, sill och havskräfta, gör ICES en biologisk bedömning av tillståndet och utvecklingen av bestånden. Motsvarande bedömning och rådgivning har tidigare saknats för flera arter av stor betydelse för det småskaliga kust och insjöfisket, som till exempel abborre, gädda och gös. I vår har gjort motsvarande bedömningar även för dessa okvoterade bestånd. Dessa kunskapsunderlag kommer att utgöra en grundförutsättning för den framtida svenska fiskerinäringen. Vidare har regeringen i propositionen uppdragit åt att leda och samordna minst fem pilotprojekt som syftar till att utveckla en lokal eller regional samförvaltning av fisket. I detta sammanhang ska särskild hänsyn tas till den regionala utvecklingen och främjandet av kustfisket. Länsstyrelserna har redovisat för regeringen utvecklingen av fiskerinäringen ur ett regionalt perspektiv. I uppdraget redovisas de viktigaste bakomliggande faktorerna för utvecklingen samt föreslås kustområdesspecifika åtgärder för att skapa förutsättningar för ett livskraftigt småskaligt fiske. Detta uppdrag bereds inom . En ytterligare fråga av vikt för yrkesfiskarna är regleringen av flottan. I den gemensamma fiskeripolitiken understryks bland annat att fiskeflottans kapacitet ska anpassas till resurstillgången. Genom stöd till skrotning har genom nuvarande strukturprogram för 2000@2006 medverkat till en reducering av kapaciteten. Dessutom tillämpar ett in- och utförselsystem som innebär att den som vill föra in en fiskebåt i flottan själv måste se till att motsvarande eller större kapacitet förs ur flottan.
frs · GS122093 · 2005-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2093 om konkurrens inom dagligvaruhandeln har frågat mig vilka initiativ jag har vidtagit som har gått sedan jag svarade på hennes interpellation 2004/05:479 om konkurrenslagen, eller vilka initiativ jag står i begrepp att vidta för att främja konsumentnyttan eller stärka konkurrensen inom dagligvarumarknaden. Jag vill ha en utveckling inom dagligvarubranschen som leder till ökad konkurrens och valfrihet till nytta för konsumenterna. Ett viktigt verktyg i denna process är konkurrenslagen. Jag vill framhålla att regeringen bedriver ett fortlöpande arbete för att tillse att konkurrenslagen har en ändamålsenlig utformning och att den tillämpas effektivt. Detta skapar förutsättningar för fungerande konkurrens på dagligvarumarknaden, likväl som på andra marknader. Av central betydelse för att värna en sund utveckling av dagligvarumarknaden är vidare , som har att tillämpa konkurrenslagen och även kan peka på förhållanden och regelverk som hindrar en utveckling mot ett högre konkurrenstryck. Dagligvarusektorn är därvid ett område som verket fokuserar på. Det finns givetvis även andra regleringar som i sin tillämpning kan ha betydelse för utvecklingen inom dagligvarumarknaden. Ett exempel är plan- och bygglagstiftningen, som ju är föremål för översyn. Min förhoppning är att den parlamentariska kommitté som ser över detta regelverk i sin redovisning till regeringen kommer att lägga fram ett förslag som skapar förutsättningar för att kommunerna i sin planering ska ta ökad hänsyn till behovet av mer konkurrens inom bland annat dagligvarumarknaden.
frs · GS122094 · 2005-08-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2094 om sänkningen av transportbidraget till Norrlandsföretag och 2096 om transportstöd för Norrlandsföretagen har frågat mig vad jag tänker göra för att kompensera de norrländska företagen för den sänkta transportersättningen. har frågat näringsministern hur han avser att hantera den uppkomna situationen för enskilda företag med anledning av de hastigt och kraftigt sänkta transportstöden. Arbetsordningen är så fördelad i regeringen att det är jag som ska svara på båda frågorna. och har ställt två liknande frågor varpå jag väljer att svara gemensamt på frågorna. Låt mig först understryka att regeringen kontinuerligt arbetar med att stärka näringslivets generella förutsättningar. Regeringen har beslutat om ett stort antal åtgärder, bland annat inom kapitalförsörjning, regelförenkling och infrastrukturinvesteringar, som gynnar företagen i hela , även Norrlandsföretagen. Regeringen aviserade i vårpropositionen förslag om att sänka anslaget inom utgiftsområde 19 Regional utveckling med för att finansiera utgifter till följd av stormen i . De anslag som är möjliga att sänka inom utgiftsområdet är anslag 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder som primärt avses regional medfinansiering av tillväxtprogram, strukturfondsinsatser och företagsstöd, och anslag 33:3, Transportbidrag. I samråd med samarbetspartierna har regeringen fördelat besparingen med på vartdera anslaget. Det innebär att anslaget 33:3, Transportbidraget sänks från till . Frågan kommer att prövas på nytt i samband med budgetpropositionen . Nuvarande transportbidrag är godkänt till och med av kommissionen. Därutöver har anslaget 33:3 Transportbidrag belastats på grund av stigande transportkostnader i samband med ökad transportvolym. Att det går bra för de norrländska företagen vilket leder till ökad transportvolym är i sig självklart positivt för hela . Vidare har en större aktör beviljats stödet retroaktivt , vilket innebär ytterligare belastning på anslaget . Sänkningen av stödnivåerna behövde därför bli större än vad som krävs för att enbart finansiera utgifter till följd av stormen. Då bidraget betalas ut i efterhand behövde ändringarna träda i kraft för att få genomslag på statsbudgeten 2006. Utgiftsområdet för regional utveckling är viktigt för hela vårt lands möjligheter till positiv utveckling och livskraft. Jag är medveten om hur oerhört viktigt transportstödet är för våra företag i norra och kommer därför att följa besparingarnas konsekvenser noga. Besparingar innebär alltid svåra prioriteringar och vägval.
frs · GS122095 · 2005-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2095 om utländska kvinnors rätt till abort har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att inom nuvarande lagstiftning öka utländska kvinnors möjligheter till abort i . Regeringen har tillsatt en utredning om utländska kvinnors rätt att få abort i (S2003:10). Utredningen har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att även utländska kvinnor, som inte är bosatta i och som inte är asylsökande, får rätt att göra abort i under förutsättning att de själva står för kostnaderna. Uppdraget ska redovisas och därefter kommer frågan i sedvanlig ordning att beredas i . Någon ytterligare åtgärd är inte aktuell .