ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS11877 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:877 av () till justitieminister om polisens möjlighet att förfölja lagöverträdare Enligt lagen får det inte förekomma att polisen förföljer någon enbart av det skälet att han inte har stannat på polismans tecken eller att han kan misstänkas ha gjort sig skyldig till en överträdelse av trafikförfattningarna som inte kan föranleda annat än bötesstraff. Det krävs att den flyende genom visad brottslighet eller av annan anledning är att anse som farlig för andra människors liv eller hälsa. Polisen får alltså inte åka efter någon som kört emot polismans tecken vid exempelvis nykterhetskontroll eller som kört mot rött eller gjort sig skyldig till hastighetsöverträdelse, om det inte finns misstanke om grövre brott. Det betyder i praktiken att polisen inte har några möjligheter att stoppa trafikanter som väljer att åka ifrån platsen i stället för att stanna när de begått en trafikförseelse och ertappas. Avser ministern att vidta några åtgärder för att ge polisen möjligheter att förfölja och stoppa trafikanter som inte stannar på polismans tecken?
fr · GS11878 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:878 av () till samhällsbyggnadsminister om sanering av förfallna fastigheter Det finns fastigheter, eller snarare ruiner till fastigheter, som ägs av upplösta juridiska personer och som saknar saluvärde. Ett sådant exempel, som prövats i flera instanser, är Hästhagen i , ett bostadsområde med ett större antal trevåningsfastigheter som totalt har förfallit. Här finns inget av värde. Förutom att fastigheterna är förfulande så är det en stor olycksfallsrisk för de barn som vistas i området. Kommunen anser sig inte ha något ansvar. Regeringen anser heller inte att man har något övergripande samhällsansvar. Visserligen kan regeringen inte ensidigt prejudicerande ansvara för samtliga fastigheter som ägs av upplösta juridiska personer. Detta skulle kunna skapa en lavin av fastigheter som lämpas över på regeringen. måste ansvarsfrågan lösas om vem som ska ta det ekonomiska ansvaret för att sanera herrelösa fastigheter utan saluvärde. Ett sätt vore att kommunerna tar ansvaret för sanering och rivning men att det efter särskild prövning utgår ett statsbidrag som täcker hela eller delar av kommunens kostnader. En sådan lösning skulle få fart på saneringen och minska olycksfallsrisken bland de ruiner som förfular miljön. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra kommuners ekonomiska förutsättningar att ta ansvar för saneringen av fastigheter utan saluvärde, som ägs av upplösta juridiska personer?
fr · GS11879 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:879 av () till jordbruksminister om medelstilldelning för har skött den praktiska jakten och viltvården på ett bra sätt. För att detta ska fungera bra även i fortsättningen krävs personal och ekonomiska resurser. Det är därför oroväckande att medelstilldelningen för det allmänna uppdraget 2005 innebär att medel endast beviljats för , i stället för begärda per helår. Det råder nu osäkerhet hur det går med resterande medelstilldelning. Följderna för jakt och viltvård, inte minst i glesbygd, kan bli omfattande. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga framtiden för ?
fr · GS11880 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:880 av () till statsrådet om internationella åtgärder för minskade färjeutsläpp Färjetrafiken är en viktig del av infrastrukturen, är betydande för export och import och också för den ekonomiska tillväxten i stort. medför denna trafik utsläpp som har negativ påverkan på människor och miljö. Utsläpp från färjorna står för en stor del av hela samlade utsläpp av miljöskadligt svaveldioxid och kväveoxider. Svaveldioxid och kväve bidrar till försurning av vatten och mark och vållar skador på växter, djur och byggnadsverk. Även om en del av det förebyggande miljöarbetet kan göras av hamnarna så är den största orsaken till utsläppen färjorna. har näst största godshamn. trafikeras hamn av tretton färjor med nästan fyrtio avgångar . Sjöfarten är internationell och alla rederier omfattas inte av svensk miljölagstiftning. Det behövs således ett samlat internationellt grepp får att komma till rätta med miljöproblemen under jämlika konkurrensförhållanden @ främst inom ramen för EU-samarbetet men också i övriga internationella forum. EU-medlemskapet har medfört nya möjligheter för att aktivt driva den svenska miljöpolitiken också utanför våra gränser. En hållbar ekologisk utveckling kan bara åstadkommas med global samverkan. Det är av stor vikt att fortsätter att utveckla samarbetet mellan berörda länder för att skärpa de internationella kraven på färjorna för att minska utsläppen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta på internationell nivå för att minska utsläppen från färjetrafiken?
fr · GS11881 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:881 av () till statsrådet om utsläpp från färjetrafiken Utsläpp av miljöskadliga ämnen från färjor som anlöper de svenska hamnarna är omfattande. är näst största godshamn. stod färjetrafiken mellan och kontinenten ensam för motsvarande en femtondel av hela samlade utsläpp av miljöskadligt svaveldioxid och kväveoxider. Svaveldioxid och kväve bidrar till försurning av vatten och mark och vållar skador på växter, djur och byggnadsverk. Även om en del av det förebyggande miljöarbetet kan göras och också görs av hamnarna så är den största orsaken till utsläppen färjorna. har alltför få rederier investerat i till exempel miljövänlig avgasrening. De som väljer att ta sitt miljöansvar får dock ekonomiska konkurrensnackdelar då det till exempel kan innebära ett högre pris för miljövänligare drivmedel. Förlorarna är miljön och medborgarna. Regeringen bör överväga hur man kan skapa incitament för rederierna att göra miljövänliga investeringar. Möjligheterna att ha differentierade farledsavgifter beroende på till exempel användning av miljövänligt bränsle och avgasrening bör undersökas. Få initiativ skulle ha så stor positiv effekt på miljön som just en reducering av färjornas utsläpp. Avser ministern att ta initiativ för att skapa incitament för rederier att finna lösningar för att minska utsläppen från de färjor som trafikerar våra hamnar?
fr · GS11882 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:882 av () till statsrådet om obligatoriskt hivtest Alla försök att hejda spridningen av hiv måste prövas. Vi vet att av alla upptäckta hivfall i är invandrare som smittats innan ankomst till . Ett sätt att hjälpa dessa människor och hejda spridningen är obligatoriskt hivtest av alla som söker asyl i . Därför vill jag fråga statsrådet om hon är beredd att vidta sådana åtgärder att obligatoriskt hivtest genomförs på alla som söker asyl i .
fr · GS11883 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:883 av () till statsrådet om Som ett resultat av försvarsbeslutet föreslår nu att ett antal myndigheter ska flyttas om. En av dessa myndigheter är , som föreslås flytta till . Institutets generaldirektör beskriver stor oro inför en förväntad kompetensförlust och minskad effektivitet om denna flytt blir av. Jag finner det lätt att dela hans oro. Mitt i all svensk välfärd finns en omfattande ofärd, som kräver aktiva folkhälsoinsatser samt fortsatt forskning. Alkoholkonsumtionen ökar dramatiskt, övervikt och fetma beskrivs som ett våra största folkhälsoproblem och den psykiska ohälsan är den näst största orsaken till sjukskrivningar. Antalet förtidspensionerade uppgår till närmare 600000 personer och ökar påtagligt bland unga . Att i detta läge riskera minskad effektivitet och kompetensförlust hos den myndighet som har en huvudroll i kampen för en bättre folkhälsa skulle vara på gränsen till "tjänstefel" av en regering. Min fråga till folkhälsominister är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av förslag om att flytta ?
fr · GS11884 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:884 av () till statsrådet om bullerstörningar i barns vardag har i sin Miljöhälsorapport beskrivit hur miljöfaktorer påverkar barn. Det barn mest störs av, enligt rapporten, är buller och höga ljudnivåer. Det finns dokumenterat att buller ger allvarliga effekter som nedsatt hörsel, tinnitus, sömnstörningar och minskad koncentrationsförmåga. Just buller, högt liksom lågfrekvent, har tagits upp som en hälsofara men inte mycket har gjorts. Det kan vara i skolor, konserter, i biosalonger och på många andra ställen i samhället. Området buller är ett komplext och gigantiskt problem som vi inte kan nonchalera längre. Det finns överallt i vår vardag men problemet är förmodligen störst och värst på våra barns "arbetsplatser" och under deras fritidsaktiviteter. Vad avser statsrådet att göra för att vi inte ska få hela generationer med olika hälsoproblem kopplade till just buller?
fr · GS11885 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:885 av () till socialminister om bonussystem på försäkringskassorna Vid samtal som jag haft med anställda på försäkringskassor och personer som sitter i socialförsäkringsnämnder runtom i landet har det vid olika tillfällen framkommit att kassorna har infört ett bonussystem. Detta innebär att det utgår bonus för handläggare som kortar ärendekön. Enligt mitt sätt att se på saken kan detta innebära en rättsotrygghet för dem som finns i systemet. Man kan ställa sig frågan om sjukskrivna får den rehabilitering och utredning som är lagstadgad. Många som är sjukskrivna vittnar om att de utan avstämningssamtal eller över huvud taget haft någon personlig handläggare på lotsas ur systemet. Många telefonsamtal till mig vittnar om människor som får sjuk- eller aktivitetsersättningar trots att de själva anser att de kan arbeta antingen på deltid eller i andra verksamheter. Dessa personer upplever att de inte fått rehabilitering eller avstämningssamtal. De signaler om bonussystem inom för tanken till om det finns samband med upplevda orättvisor för de sjukskrivna och statistiken som uppvisas. Med tanke på det jag har beskrivit ovan frågar jag statsrådet vad hon avser att göra för att sjukskrivna ska få rättssäkra prövningar.
fr · GS11886 · 2005-02-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:886 av () till statsminister om framtidsberedning i regeringen I är samarbetsorgan för regeringen, de viktigaste intresseorganisationerna och . Rådet leds av statsministern och möts en gång för att hantera frågor som är viktiga för nationens välgång. strävar efter att stärka och fördjupa en analytisk diskussion som grund för ekonomisk-politiska beslut och beslut som gäller tillväxt-, jämvikts- och strukturfrågor. I saknas motsvarande forum för denna angelägna uppgift. Forskningsberedningen, som är regeringens viktigaste kontaktyta mot forskningen, , som är ett internt expertorgan knutet till och , och slutligen Expertgruppen för samhällsekonomiska studier saknar organisatorisk möjlighet att fylla motsvarande angelägna och framgångsrika funktion som har i . Framtids- och forskningsfrågorna i behöver en ny bas för bred diskussion på regeringsnivå i , på liknade sätt som det finska . Mot bakgrund av det ovan anförda: Hur ser statsministerns tidplan ut när det gäller att inrätta en framtidsberedning, där forskningsfrågorna har en given plats?
fr · GS11887 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:887 av () till finansminister om skatt på annonser och reklam Publikationer som väsentligen framstår som organ för en sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade eller arbetshindrade medlemmar är enligt tolkning av lagstiftningen befriade från skatteplikt. Tillämpningsprinciperna är emellertid oklara. Det finns organisationer vars syften ligger inom samhälleliga intresseområden som är jämförbara med ovanstående men som inte får skattebefrielse. Det finns också organisationer med samma syften där en har skattebefrielse medan en annan inte fått det. Särskilt anmärkningsvärt är det när en större organisation får befrielse medan en mindre med samma syfte inte får det. Jag vill därför fråga om statsrådet avser att göra en översyn av tillämpningen av klassningen enligt 4§ lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, med syfte att åstadkomma en rättvis tillämpning av lagen.
fr · GS11888 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:888 av () till finansminister om bättre resursutnyttjande i stället för skattehöjning Både statsministern och finansministern har talat om höjda skatter som en nödvändighet för att säkra kvaliteten i den offentliga sektorn. I medierapporteringen som följt verkar ingen av dem oroade av en sådan utveckling, men rimligtvis borde de vara bekymrade. Att världens högsta skatter skulle bli ännu högre är ingen hållbar lösning. Fortsatta höjningar riskerar att tränga ut kapital som behövs för investeringar och privat konsumtion, faktorer som håller i gång tillväxten. Det finns alternativ till höjda skatter. Flera rapporter visar hur det går att frigöra resurser genom att samordna välfärdssystemets olika delar. Som exempel kan nämnas en undersökning från där den totala samhällskostnaden för 159 personer som väntade i vårdkö landade på . De hade gett mer än 900 höftledsoperationer. Ifall kunnat köpa vård i stället för att sjukskriva skulle samhället sparat . Den offentliga verksamheten är full av liknande exempel hur resurser kan användas effektivare. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att åstadkomma ett mera effektivt resursutnyttjande inom den offentliga verksamheten så att höjda skatter kan undvikas?
fr · GS11889 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:889 av () till statsrådet om Dramatiska institutets verksamhet i Skolbarn i utanför fick lyssna på en pornografisk novell om två små flickor som hade oralsex. Det skedde i ett samarbetsprojekt som och har med skolor i , för att studenter ska få använda barn i sina övningar. Texterna upprörde både lärarna och de andra studenterna i gruppen. Det inträffade betraktas visserligen av ledningen för som en engångsföreteelse, men institutets rektor har haft svårt att redogöra för hur det inträffade hade kunnat förhindras. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga ministern: Vad avser skolministern att göra för att garantera att föräldrar kan förlita sig på att liknande situationer inte inträffar igen?
fr · GS11890 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:890 av () till statsrådet om i svensk flyktingpolitik skriver i sin rapport att mycket arbete återstår för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Regeringen har inte nått sitt mål att låta barnperspektivet genomsyra beslutsfattande, vilket i allra högsta grad gäller asylsökande barn. En elvaårig flicka från har bott i vårt land . Hon har tidigare kunnat gå i skola och där klarat undervisningen väl. Fadern i familjen har blivit torterad i och flickans oro över vad som ska hända pappan vid utvisning har gjort henne så djupt deprimerad att skolgång är möjlig. levde hon på hoppet att få ett positivt besked men har hon enligt läkare tappat tilltron till att någon ska kunna hjälpa familjen. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att ska genomsyra flyktingpolitik?
fr · GS11891 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:891 av () till statsrådet om statsbidrag Det finns en stor vilja inom det svenska civilsamhället att hjälpa medmänniskor i andra delar av världen. Alltfler delar uppfattningen att demokrati och trygghet spelar en avgörande roll för ett lands utveckling. Tyvärr har denna syn haft svårt att få genomslag i det nuvarande bidragssystemet. Det framkom att Revolutionär Kommunistisk Ungdom, en rörelse som hyllar den nordkoreanska förtryckarregimen, erhöll 1,8 miljoner i skattefinansierade medel. Att en organisation som förnekar folkmord och undergräver demokratiska principer kan få ekonomiska bidrag av staten speglar allvarliga brister i statsbidragssystemet. Regeringen borde göra demokratiska principer överordnade för statliga bidrag och värna civilsamhällets roll i svensk demokratiutveckling här och i andra länder. Man borde förslagsvis stärka bidragen till frivilligorganisationer som arbetar med freds- och demokratifrågor. Med anledning av det ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att ytterligare stödja organisationer som arbetar med freds- och demokratifrågor.
fr · GS11892 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:892 av () till statsrådet om korruption i FN:s humanitära Irakprogram Den oberoende kommission som har granskat FN:s olja-mot-mat-program i ger svidande kritik i sin första delrapport. Olja-mot-mat-programmet lanserades för att minska lidandet för civila irakier under de FN-sanktioner som infördes efter diktaturens invasion av . fick sälja olja för , med krav på att pengarna skulle gå till humanitära förnödenheter som mat och medicin. Enligt den aktuella granskningen följde inte upphandlingsprocessen för ansvar och insyn. Den tillsatta chefen styrde själv vem som skulle få köpa irakisk olja på ett sätt som inte tillåter. FN:s egna regler bröts utan insyn och utan att ansvar utkrävdes. Det fanns även brister i ledningens tillsyn. Den oberoende kommissionen konstaterar vidare att FN:s revisionsverksamhet är underfinansierad och underbemannad. Revisionen är oförmögen att överse komplexa program, vilket väcker ytterligare farhågor för hur FN:s insatser efter tsunamikatastrofen kommer att hanteras. I svar på undertecknads tidigare fråga 2004/05:741 om riskerna för ineffektivitet i FN-biståndet skriver statsrådet: "Jag har dock fullt förtroende för FN:s ansträngningar att förhindra att sådana problem uppstår, liksom för FN:s humanitära biståndsverksamhet överlag." Mot bakgrund av den refererade aktuella granskningen riskerar en alltför naiv hållning till riskerna för korruption att öppna för ytterligare missbruk av angelägna biståndsmedel. Vilka krav kommer biståndsministern att framföra till berörda FN-organ för att uppnå kraftigt förstärkt budgetkontroll och en hårdare styrning av FN:s biståndsprogram?
fr · GS11893 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:893 av (-) till utrikesminister om genusperspektiv vid chefstillsättningar har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv. säger sig stå bakom en feministisk politik och vill att den ska genomsyra varje politikområde och naturligtvis också utnämningspolitiken. utsåg regeringen till generaldirektör och chef för . Hans föregångare är: 1945@1954, 1954@1957, 1957@1963, 1963@1977, 1977@1983, 1983@1993, Per Sörbom 1993@1997, 1997@2005. män alltså, vilket självklart får konsekvenser för vilken kunskap som kommer att spridas och bytas ut i det internationella samarbetet. Jag vill fråga statsrådet: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att bryta mansdominansen i arbetet med att sprida kunskap om i utlandet?
fr · GS11894 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:894 av () till utrikesminister om roll har dels som uppgift att förhindra spridning av kärnvapen, dels verka för mer kärnkraft i världen, vilket står i statuter, ändamålsparagrafen: "shall seek to accelerate and enlarge the contribution of atomic energy to peace, health and prosperity throughout the world." Idén att man ska förhindra kärnvapenspridning genom att sprida kärnkraftsteknik var inte särskilt logisk , och vet vi att just den så kallade fredliga kärnkraften, och inte minst , spelat en stor roll för att sprida kärnvapnen till till exempel , och . Kärnkraft är också illa lämpat för fattiga länder genom att de stora kraftverken kräver stora och stabila elnät och väldiga resurser på en gång vad gäller kapital och teknisk eller institutionell kompetensuppbyggnad. Det stora flertalet av världens länder har ingen kärnkraft och har inga planer på att skaffa kärnkraft. Om FN ska stödja någon speciell energikälla, så borde det vara förnybar energi och teknik som är mer relevant för landsbygdselektrifiering. Jag antar att utrikesministern instämmer i att borde ägna sig enbart åt övervakning av att kärnkraften inte används för att framställa kärnvapen. Men vad avser utrikesministern att göra för att roll förändras?
fr · GS11895 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:895 av de () till jordbruksminister om veterinärutbildningen enda veterinärutbildning ges vid , , i . De senaste årens sparkrav har inneburit fler studenter, färre lärare, mindre lokaler och nattstängd jour för stora djur, bland annat hästar. beslutar universitet självt om hur mycket av de sammanlagda resurserna som ska gå till olika verksamhetsområden. Tilldelningen av resurser till veterinärmedicin konkurrerar alltså med all annan verksamhet på SLU. Om vi i även ska kunna ha veterinärer med hög kompetens, bedriva en bra djursjukvård samt leva upp till djurskyddslagen så behöver veterinärutbildningen vara garanterad vissa resurser på samma sätt som läkarutbildningen. Är statsrådet beredd att öronmärka pengar till veterinärutbildningen?
fr · GS11896 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:896 av () till utbildnings- och kulturminister om barnkultur och ansvarstagande Utnämningen av och övriga experter och ledamöter i aktionsgruppen för barnkultur gjordes med presskonferens och webbsändning . Barn bör ges möjlighet att närma sig sexualitet på egna villkor, inte som objekt för konstnärliga studenters självförverkligande. De uttalanden som gjort kring projektet där barn fått lyssna till pornografiska noveller och lyssnat till samlagsstön visar tydligt att hon inte förstår problematiken i projektet som hon själv ledde. Enligt en artikel i tycker projektledaren "att det hela fått för stora proportioner @@@ Barnen satt och mumsade banan och såg inte chockade ut". Så sade hon i går till ." Rimligtvis borde landets kommuner och dess skolor kunna lita på att de av regeringen utsedda experterna är kunniga och ansvarstagande. Avser kultur- och utbildningsministern att skilja från uppdraget som expert i regeringens aktionsgrupp för barnkultur?
fr · GS11897 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:897 av () till justitieminister om ökande våldsbrott i Tidningen publicerade en sammanställning över antalet misshandelsbrott i . är den stadskärna där flest misshandelsfall begås i . På den centrala i sker nästan så många överfall som på den stora nöjesgatan i . 2004 misshandlades 124 personer i stadskärna. Det är en ökning , då antalet misshandlade var 77. Det civila samhället agerar för att motverka våldet i stadskärnan genom att restaurangerna tillsammans med polisen och kommunen till exempel har startat projektet . Fler poliser på är ett sätt att öka tryggheten i staden och minska antalet misshandelsfall. Med nuvarande anslag är utmaningarna stora för polismyndigheten i hela . Antalet poliser räcker inte alltid till. Länspolismästaren anförde i ett brev till att när man ser till antalet poliser per 100000 invånare ligger på 18:e plats, trots att länet ligger på 9:e plats när det gäller antalet brott per 100000 invånare. ligger på 7:e plats när det gäller antalet invånare, men först på 14:e plats när det gäller storleken på anslaget från . För del krävs det enligt polismyndighetens beräkningar minst 35 poliser ytterligare för att länet ska komma i en mer rimlig resursnivå i förhållande till övriga län. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för ett större anslag till i ?
fr · GS11898 · 2005-02-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:898 av () till näringsminister om arbetsmarknaden i och Arbetsmarknadsläget i är i fokus till följd av försvarsomställningen, vilken i första hand drabbat och . Utlokalisering av myndigheter diskuterades vid näringsministerns besök i . Näringsministern var mycket bestämd att utlokaliseringarna ska genomföras. som dessa frågor får stor uppmärksamhet finns det andra delar av som just nu drabbats hårt av varsel, nämligen och . Över 200 arbetstagare riskerar att förlora sina jobb. Det handlar i första hand om unga människor, många är kvinnor. Uteblivna arbetstillfällen kommer att påverka dessa kommuners ekonomi negativt som möjligheten att ta till vara kompetens minskar. I den situation som uppstått bör bland annat ökade möjligheter till arbetspendling prövas, till exempel genom ökade möjligheter till avdrag för dubbelt boende. Naturligtvis kan även andra åtgärder bli nödvändiga. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förbättra läget på arbetsmarknaden i och ?