ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121655 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1655 om åtgärder för patentarbete i har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att svenskt patentarbete i ökad utsträckning ska förläggas till och inte utomlands. Frågan är ställd mot bakgrund av att inte har krav på auktorisation av patentombud och inte heller så kallat privilege @ undantag från vittnesplikten när det gäller förtrolig information mellan patentombudet och klienten. Frågorna om vittnesplikten och krav på auktorisation av patentombud är mycket viktiga då de har betydelse för de svenska patentombudens möjligheter att verka i och . Den så kallade hade därför bland annat i uppdrag att överväga om det finns anledning att införa särskilda regler om tystnadsplikt för patentombud (dir. 2002:32). Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2003:66). När det gäller frågan om tystnadsplikt för patentombud föreslog utredningen att den som lämnar biträde i patenträttsliga angelägenheter bör, i samma mån som gäller för advokater, under vissa förhållanden befrias från skyldighet att vittna i rättegång eller på annat sätt röja vad han eller hon fått kännedom om inom ramen för uppdraget. Utredningen ansåg också att ett sådant undantag från vittnesplikten kräver att patentombudet har registrerats som auktoriserat patentombud hos ett offentligrättsligt organ. Utredningen ansåg dock att frågan om de närmare förutsättningarna för auktorisationen låg utanför utredningens uppdrag och att frågan därför borde bli föremål för ytterligare överväganden i särskild ordning. Behandling av utredningens betänkande pågår inom . Det blir inom ramen för denna behandling aktuellt att ta ställning till den fortsatta hanteringen av frågan om undantag för vittnesplikten och auktorisation för patentombud. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen på näringsministerns initiativ har tillsatt en utredning som enligt direktiven bland annat ska innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i och de viktigaste orsakerna till denna samt lämna förslag till hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer. Utredningen ska redovisas .
frs · GS121656 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1656 om narkotikaklassning av ketamin har frågat socialministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att åstadkomma en mer skyndsam narkotikaklassning av ketamin och andra nya substanser som missbrukas i berusningssyfte. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig börja med att uttala min djupa oro över missbruk av alla farliga ämnen, oavsett om dessa klassificerats eller inte. har ett internationellt sett snabbt och väl fungerande system för klassificering av missbrukssubstanser. Regeringen fattar beslut om klassificering sedan eller efter utredning föreslagit en klassificering. Av rättssäkerhetsskäl krävs att utredningen beträffande ämnet, dess användning och farlighet är tillräckligt omfattande innan en klassificering sker. Myndigheter med kunskap om missbruksmiljöer har en skyldighet att anmäla till exempel användning av nya droger eller beslag som görs för att dessa utredningar ska kunna ske så skyndsamt som möjligt. En utredning inför en klassificering som hälsofarlig vara kan göras något mindre omfattande än en inför en klassificering som narkotika. En klassificering av ett ämne medför ett tekniskt handelshinder. Att utredningarna görs tillräckligt omfattande är därför av stor vikt också för den anmälan om tekniskt handelshinder som måste göras till Europeiska kommissionen. Normalt sett inträder efter en sådan anmälan en frysningsperiod enligt direktivet om tekniska handelshinder (98/34/EG). I proposition 1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger m.m. redogör regeringen för sina överväganden beträffande generiska definitioner av narkotika. Regeringen fann att övervägande skäl talade emot att införa sådana i svensk lagstiftning men att det inte kunde uteslutas att man skulle kunna konstruera betydligt mer exakta generiska definitioner som bland annat skulle kunna accepteras från legalitetssynpunkt. godkände detta ställningstagande. Min uppfattning är att ketamin bör narkotikaklassificeras möjligt. har inkommit med en sådan begäran. Ett förslag har anmälts till kommissionen. Jag bedömer situationen sådan att förutsättningar för undantag från samrådsförfarandet och därmed även från frysningsperioden föreligger. Jag har därför begärt ett sådant undantag. väntar jag på kommissionens svar på denna begäran.
frs · GS121657 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1657 om som marint centrum i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att frågan om att vidareutveckla som ett maritimt och marinhistoriskt centrum ska studeras. Det pågår ett arbete inom myndigheten maritima museer och en beredning med bland andra avseende en framtida lokalisering av . Frågan hanteras även genom en löpande dialog mellan Utbildnings- och och Statens maritima museer. Något ytterligare initiativ därutöver är inte aktuellt.
frs · GS121658 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1658 om effektivare styrning av sjukvården har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skapa en effektivare styrning av vården som handlar om att säkra vårdkvaliteten, inte om att bestämma vem som är vårdgivare. Det system vi har med en decentraliserad politisk och ekonomisk ansvarsfördelning är en modell som visat sig fungera bra för svenska förhållanden. Landstingen har genom den lagstadgade rätten till självbestämmande de instrument som de behöver för att kunna organisera och driva hälso- och sjukvård på ett effektivt och säkert sätt. finns myndigheter, till exempel , vars uppgift är att genom uppföljning, utvärdering och tillsyn säkerställa att hälso- och sjukvården bedrivs på ett säkert sätt och håller en hög kvalitet över hela landet. Kommuner och Landsting presenterade rapporten i internationell belysning. I rapporten görs en jämförelse av vårdbehov, kostnader och resultat i 24 länder. Underlaget till studien har hämtats från () vilka initierade ett projekt () som syftar till att utveckla modeller för att mäta och analysera hur medlemsländernas hälso- och sjukvårdssystem presterar. Jämförelserna visar att svensk sjukvård presterar mycket väl jämfört med vården i andra länder. Det gäller såväl tillgång till vård som kvalitet, resultat och effekter. Att de goda resultaten uppnås med endast genomsnittliga kostnader betyder att den samlade effektiviteten i det svenska hälso- och sjukvårdssystemet är god. Jag vill också framhålla att det finns en parlamentarisk kommitté () med uppgift att undersöka den nuvarande samhällsorganisationens förutsättningar att klara de offentliga välfärdsåtagandena. Denna kommitté utvärderar bland annat just uppgiftsfördelning och styrning av hälso- och sjukvården. Kommittén kommer att redovisa resultaten av detta arbete . Jag välkomnar en mångfald av vårdgivare inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. När det gäller driften av offentligt finansierade sjukhus anser jag emellertid att två enkla regler kan uppställas. Avtalet mellan ett landsting och en entreprenör ska dels innehålla villkor om att entreprenören inte får ta emot patienter vars vård finansieras med privata medel, dels ska det finnas villkor om att eventuellt överskott i verksamheten inte ska kunna omvandlas till utdelningsbar vinst till ägarna. Vidare ska universitetssjukhusen även fortsättningsvis vara kvar i offentlig drift. De föreslagna reglerna handlar inte om att privata vårdgivare skulle utföra hälso- och sjukvård som i sig är av sämre kvalitet. Däremot anser jag att de föreslagna reglerna minskar riskerna för att ett uttalat vinstutdelningssyfte inom hälso- och sjukvården skulle kunna konkurrera med de medicinska och sociala mål som är den offentliga sjukvårdens huvuduppgift.
frs · GS121659 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1659 om vårdens bemötande av homosexuella har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att säkerställa att homosexuella bemöts med samma respekt av sjukvården som icke homosexuella. Jag vill inledningsvis framhålla att arbetet med att motverka homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning är en prioriterad fråga för regeringen. Alla har rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Det gäller givetvis också inom hälso- och sjukvården. Enligt regeringsformen ska det allmänna motverka diskriminering på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. trädde lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning i kraft. Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, innebär att det finns ett effektivt skydd mot diskriminering på grund av bland annat sexuell läggning även utanför arbetslivet. Jag vill särskilt lyfta fram att omfattar denna lag även hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) är en tillsynsmyndighet som arbetar mot homofobi och verkar för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte ska förekomma på några områden i det svenska samhällslivet. Ombudsmannen medverkar genom rådgivning och på andra sätt till att den som utsatts för diskriminering på grund av sexuell läggning kan ta till vara sina rättigheter. En patient som av olika anledningar upplever sig illa bemött av vårdpersonalen kan också ta kontakt med , som är en fristående och opartisk instans som ska finnas i varje landsting och dit patienter kostnadsfritt kan vända sig för att få råd eller stöd. Nämnden har bland annat till uppgift att hjälpa patienter att vända sig till rätt myndigheter och att främja kontakterna mellan patienter och vårdpersonal. Min bestämda uppfattning är att alla patienter har rätt till en god vård och ett tryggt omhändertagande utan att bli bemötta på ett kränkande sätt på grund av sin sexuella läggning. Jag kommer noga att följa den fortsatta utvecklingen på området.
frs · GS121660 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1660 om fjällflyget har frågat om jag avser att vidta åtgärder som medför att även det så kallade nyttoflyget kommer att omfattas av rapporteringsplikten. I propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130), som antagits av , anges under miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö, delmålet om buller från flygverksamheten, att buller från luftfartyg ska vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförordningen och inom av nationalparksarealen. Delmålet specificerar inte buller från olika slags flygverksamheter. Regeringen har lagt fram en ny proposition om miljömålen. I propositionen föreslås rapporteringsskyldighet för flygoperatörerna beträffande exempelvis om antalet starter och landningar, start- och landningsplatser samt färdväg. För att kunna följa upp utvecklingen mot målet om försumbart buller från flygverksamheten, är min utgångspunkt därför att även så kallat nyttoflyg omfattas av rapporteringsskyldigheten.
frs · GS121662 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1662 om svenska myndigheter och EU har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att svenska myndigheter ska vara bättre rustade att värna om och driva svenska ståndpunkter i EU. Utan att på något vis ringakta denna mycket viktiga fråga vill jag börja med att tydliggöra att undersökning bygger på intervjuer med representanter från sammanlagt 25 myndigheter. Det är därför inte möjligt att tala generellt om statsförvaltningen och de många myndigheter som skickligt och genomtänkt införlivar EU-dimensionen i sin verksamhet. Inte desto mindre tror jag att det går att öka förvaltningens förmåga och kompetens för att öka nyttan av EU-medlemskapet för svenska medborgare och företag. En diskussion som förs mellan EU:s förvaltningsministrar är till exempel hur medlemsländernas förvaltningar bättre kan bidra till att vi uppnår målen för Lissabonstrategin. Frågan står i fokus för det informella ministermöte som äger rum i , där jag kommer att delta. Ett styrinstrument för denna fråga är verksförordningen som tydligare än skulle kunna uttrycka vilka krav som ställs på myndigheterna med anledning av EU-medlemskapet. I den översyn av verksförordningen som pågår ingår denna fråga. Slutligen vill jag nämna att regeringen överväger ett uppdrag till en av stabsmyndigheterna att analysera huruvida det finns brister i förvaltningens EU-kompetens och vad som i så fall behöver åtgärdas.
frs · GS121663 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1663 om somatiska respektive psykosociala sjukdomstillstånd bland asylsökande barn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja missuppfattningen att det krävs ett livshotande tillstånd för att barn som riskerar störas i sin psykosociala utveckling ska få uppehållstillstånd. I debatten om barn med uppgivenhetssymtom, de så kallade apatiska barnen, har bland annat frågan ställts om livshotande sjuka barn beviljas uppehållstillstånd i . I detta sammanhang har jag redogjort för att praxis innebär att barn som lider av livshotande sjukdomar, för vilka vård inte finns att tillgå i hemlandet, ska beviljas uppehållstillstånd i . Självklart kan det finnas andra omständigheter, till exempel att ett barn kan antas ta bestående skada i sin psykosociala utveckling av att flytta tillbaka till hemlandet, som kan leda till att ett barn beviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl. Begreppet humanitära skäl är ett vitt begrepp. Vid bedömningen av om uppehållstillstånd ska beviljas på denna grund sker ofta en sammanvägning av olika omständigheter som rör den enskilde sökande. En individuell bedömning @ i vilken hänsyn tas till barnets bästa @ måste göras i det enskilda ärendet. Generellt sett gäller att i ärenden som rör barn ska särskilt beaktas barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt. De skäl som krävs för uppehållstillstånd kan vara något svagare i fråga om ett sjukt eller handikappat barn än i fråga om vuxna när ett återvändande till hemlandet på ett livsavgörande sätt skulle påverka barnets utveckling.
frs · GS121664 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1664 om arbetsmarknadspolitiska program har frågat mig om jag avser att ta initiativ som möjliggör för arbetssökande som erbjuds adekvata arbetsmarknadspolitiska program att delta i dessa. Till att börja vill jag klargöra att det är (Ams) och länsarbetsnämnderna som ansvarar för hur de arbetsmarknadspolitiska medlen fördelas regionalt och lokalt. Det är också Ams ansvar att se till att arbetsförmedlingens resurser anpassas och riktas till de arbetslösa som är i störst behov av insatserna. är det totala ekonomiska utrymmet för konjunkturberoende program större än vilket innebär att fler arbetssökande får möjlighet att delta. I vårpropositionen aviseras, inom ramen för ett större sysselsättningspaket, bland annat ett ökat antal anställningsstöd. Dessutom föreslås fler platser för arbetsmarknadsutbildning och höjning av taket i lönebidragen från till . Utrymme för ytterligare 20000 anställningsstöd skapas vilket motsvarar . Resurserna för yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning ökas genom dels ett medelstillskott på , dels omprioriteringar inom nuvarande resurstilldelning med . Sammantaget innebär detta 2000 fler utbildningsplatser . För att försäkra mig om att det finns tillräckligt med programplatser för att hävda arbets- och kompetenslinjen följer jag utvecklingen på arbetsmarknaden noga. Jag förutsätter att arbetsförmedlingarna gör de nödvändiga prioriteringar som krävs för att uppnå de mål regeringen angett för och som följs upp i den löpande resultatdialogen med Ams.
frs · GS121665 · 2005-05-24 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1665 om Ams personalpolitik har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att (Ams) personalpolitik ska präglas av ett medvetet genusperspektiv. Frågan är ställd mot bakgrund av () bidrag till omlokalisering av tjänster till kommuner som drabbats av försvarsnedläggningen. Till att börja med vill jag förtydliga att det är AMV som beslutar om vilka tjänster och funktioner inom myndigheten som kommer att beröras av omlokaliseringen. Ams har i uppdrag att verka för att myndighetens chefer och medarbetare ska ha en grundläggande kunskap om vad jämställdhet innebär och om de centrala jämställdhetspolitiska frågorna inom det egna ansvarsområdet, i syfte att integrera ett genusperspektiv i myndighetens organisation. Vidare ska Ams övergripande och länsvis redovisa vilka kompetensutvecklingsinsatser som genomförts i syfte att integrera genusperspektivet bland verkets personal. Jag förutsätter att AMV:s interna jämställdhetsarbete har fortsatt hög prioritet och att AMV gör de nödvändiga prioriteringar som krävs för att främja kvinnors och mäns lika rätt inom myndigheten i fråga om arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetslivet.
frs · GS121668 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1668 om konsekvenserna av EU:s sockerreform har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sockerbetor fortsättningsvis ska vara en lönsam gröda att odla både i och i fattigare delar av värden. Betodlingen i är en av de mest lönsamma grödorna och var så redan innan EU-medlemskapet då priset steg . Svensk betodling bedöms av både kommissionen och av svenska analyser kunna fortleva även efter en genomförd reform, dock något reducerad. Vad gäller utvecklingsländernas möjligheter till produktion är det oundvikligt att reformen resulterar i att vissa länder blir tvungna att överväga om det är klokt att fortsätta med sockerproduktion eller gå över till andra alternativ. Den handlingsplan för AVS-länderna som kommissionen lagt fram innebär att varje land analyseras individuellt för att hitta stöd som passar det enskilda landet. Sockersektorn är den enda oreformerade jordbrukssektorn och regleringen har varit till stor skada för tredjeländer. En reform är nödvändig, inte minst för skull. Även yttre påtryckningar från WTO gör att en reform måste ske då det kom ett panelutslag som slog fast att EU:s sockerreglering är oförenlig med WTO-reglerna. Kommissionens förslag väntas komma .
frs · GS121670 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1670 och 1671 om forskning om pälsdjur har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mer forskning kring pälsdjurens villkor och behov ska tas fram innan ett beslut om nya regleringar etcetera för pälsdjursnäringen blir aktuellt. Vidare har frågat vilka åtgärder utbildningsministern avser att vidta för att de forskningsmedel som anslår används för att öka kunskapen så att framtida beslut bygger på empirisk vetenskap. Frågorna berör forskningsmedel varför det ankommer på mig att besvara båda frågorna. Regeringens överenskommelse med samarbetspartierna innebär att en proposition med förslag på skärpta djurskyddskrav för pälsdjursnäringen ska lämnas till senast . Den nya lagstiftningen syftar till att fullt ut tillgodose djurskyddet för minkarna. Detta innebär att djuren ska vistas i en stimulerande miljö som ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Regeringen utarbetar en departementspromemoria vilken kommer att remissbehandlas . I promemorian redogörs bland annat för skärpta krav. Tillgänglig kunskap om minkar och minkars behov kommer att ligga till grund för det kommande förslaget. ska enligt sitt regleringsbrev förebygga djurskyddsproblem och verka för ökad kunskap om djurskydd genom att bland annat ge stöd till forskning och utveckling som främjar djurskyddet. bereder och beslutar självständigt om fördelningen av forskningsmedel. Jag ser ingen anledning för regeringen att styra till vilka forskningsområden som medel ska fördelas.
frs · GS121671 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1670 och 1671 om forskning om pälsdjur har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mer forskning kring pälsdjurens villkor och behov ska tas fram innan ett beslut om nya regleringar etcetera för pälsdjursnäringen blir aktuellt. Vidare har frågat vilka åtgärder utbildningsministern avser att vidta för att de forskningsmedel som anslår används för att öka kunskapen så att framtida beslut bygger på empirisk vetenskap. Frågorna berör forskningsmedel varför det ankommer på mig att besvara båda frågorna. Regeringens överenskommelse med samarbetspartierna innebär att en proposition med förslag på skärpta djurskyddskrav för pälsdjursnäringen ska lämnas till senast . Den nya lagstiftningen syftar till att fullt ut tillgodose djurskyddet för minkarna. Detta innebär att djuren ska vistas i en stimulerande miljö som ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Regeringen utarbetar en departementspromemoria vilken kommer att remissbehandlas . I promemorian redogörs bland annat för skärpta krav. Tillgänglig kunskap om minkar och minkars behov kommer att ligga till grund för det kommande förslaget. ska enligt sitt regleringsbrev förebygga djurskyddsproblem och verka för ökad kunskap om djurskydd genom att bland annat ge stöd till forskning och utveckling som främjar djurskyddet. bereder och beslutar självständigt om fördelningen av forskningsmedel. Jag ser ingen anledning för regeringen att styra till vilka forskningsområden som medel ska fördelas.
frs · GS121672 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1672 om invandrarelevers gymnasiebehörighet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att öka antalet skolelever som klarar och blir behöriga för de nationella gymnasieprogrammen. Det är väl känt att det i många svenska kommuner finns utsatta områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en kraftig överrepresentation av elever som har svårigheter att nå utbildningens mål och de flesta av dessa elever har utländsk bakgrund. Arbetet med att bryta segregationens negativa effekter kräver samordnade insatser från många olika sektorer i samhället men skolans roll i sammanhanget måste betraktas som central. Det är en mycket angelägen utbildningspolitisk fråga att arbeta för förbättrade utbildningsvillkor i utsatta och segregerade områden. Det är av denna anledning som regeringen beslutade att ge Myndigheten för skolutveckling som sitt största och viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Syftet med uppdraget är att en större andel av eleverna i dessa områden ska nå målen för utbildningen. Myndigheten ska kartlägga, samla in och analysera framgångsfaktorer samt sprida lärande exempel. I sitt arbete med uppdraget ska myndigheten särskilt uppmärksamma bland annat undervisningen i ämnet svenska som andraspråk samt hur skolan använder skönlitteratur i undervisningen och hur bibliotek utnyttjas. Uppdraget ska slutrapporteras . Att vända utvecklingen för dessa elever är en mycket tids- och resurskrävande process. Regeringen har därför bedömt att det finns behov av ytterligare insatser för att förbättra måluppfyllelsen för dessa elever. I budgetpropositionen aviserade regeringen att det ska avsättas 70 respektive för detta ändamål. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram en planering för hur överenskommelser om användning av dessa medel ska kunna träffas mellan å ena sidan myndigheten, och å andra sidan kommuner samt andra centrala aktörer. I uppdraget anges att myndigheten ska fästa särskild vikt vid bland annat insatser för språkutveckling för elever med utländsk bakgrund, såväl vad gäller svenska språket som modersmålet. Insatser för läsutveckling ska prioriteras. I detta sammanhang ska skolbibliotekets pedagogiska funktion och roll som kreativ språk- och läsmiljö särskilt uppmärksammas. Uppdraget ska redovisas till regeringen .