ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122066 · 2005-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2066 om rådgivning i missbruksfrågor har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att rådgivningen i missbruksfrågor ska bli effektivare. Bakgrunden är en undersökning av om möjligheterna att få rådgivning i missbruksfrågor som visar att varannan kommun inte svarar på samtal om alkohol- och narkotikaberoende. Förebyggande insatser är en viktig del av den samlade alkohol- och narkotikapolitiken. Lätt tillgänglig rådgivning av bra kvalitet kan vara av avgörande betydelse både för att bryta en destruktiv utveckling mot ett beroende eller som hjälp till det första viktiga steget mot en långsiktig rehabilitering. Förebyggande insatser har därför en central plats i regeringens handlingsplaner mot alkohol och narkotika som genomförs respektive 2002. Det är glädjande att kunna konstatera att flertalet kommuner i ökad omfattning har prioriterat insatser mot alkohol och narkotika och också antagit någon form av droghandlingsplan. För att stärka missbrukarvården, som har en viktig uppgift att hjälpa dem som redan har utvecklat ett beroende, genomför regeringen 2005@2007 en treårig satsning om för att stärka vårdkedjans alla delar och underlätta för den enskilde missbrukaren att få vård. Jag vill dock understryka att ansvaret för insatser mot missbruk och beroende vilar på kommuner och landsting, inte staten. Det gäller både förebyggande och rehabiliterande insatser och gäller såväl tjänsternas dimensionering och kvalitet som deras tillgänglighet och effektivitet. Regeringens insatser för att stärka och stimulera såväl förebyggande och rehabiliterande insatser innebär ingen förändring eller förskjutning i den grundläggande ansvarsfördelningen för dessa frågor.
frs · GS122067 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2067 om fortsatt kommunalt monopol på miljöfarligt avfall har frågat mig när jag avser att återkomma till med förslag, i enlighet med vad som anförts i kretsloppspropositionen samt två rekommendationer från , och avskaffa kommunernas ensamrätt till hantering av farligt avfall. En miljömässigt god kontroll över flödena av farligt avfall är en förutsättning för att regeringens miljökvalitetsmål God bebyggd miljö och Giftfri miljö ska kunna uppnås. Frågan om förutsättningarna för att ta bort kommunernas möjlighet till ensamrätt till hanteringen av farligt avfall är därför central inom regeringens politik på kretsloppsområdet. Det krävs således mycket noggranna analyser och överväganden innan frågan kan avgöras. rapporter Det kommunala monopolet för farligt avfall och Marknaden för avfallshantering är fortfarande under beredning inom . Jag kan därför inte redogöra för hur regeringen kommer att agera i frågan. Min ambition är dock att regeringen ska kunna ta ställning i frågan .
frs · GS122068 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2068 om dödsskjutningen i har frågat om jag avser att ta något initiativ för att försäkra mig om att metoder som liknar utomrättsliga avrättningar inte förekommer inom EU. I bakgrundstexten till frågan skriver också om dödsstraff. Dödsstraff är i fredstid förbjudet enligt . Vissa länder använder sig av möjligheten att göra undantag i krigssituationer. På ett svenskt initiativ har det dock inom utarbetats ett tilläggsprotokoll till som helt och hållet förbjuder dödsstraff, det vill säga även i krigstid. Detta protokoll kommer att träda i kraft när det har godkänts av tillräckligt många av medlemsstater. Respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är en av grunderna för allt samarbete inom EU och dessutom ett krav för medlemskap. Det gäller självfallet även vid bekämpning av terrorism. Vid ett extrainsatt rådsmöte enades EU:s justitieministrar om en deklaration mot terrorism. Där framgår att medlemsstaterna ska stärka sina åtaganden för att bekämpa terrorism och för att upprätthålla de grundläggande reglerna för frihet, säkerhet och rättvisa. Det som inträffade i var en mycket tragisk händelse som Londonpolisen också har beklagat. utrikesminister har lovat att tillsätta en oberoende utredning om vad som hände i samband med det inträffade.
frs · GS122069 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2069 om glorifiering av terrordåd har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska risken för glorifiering av terrordåd. Terrorism drabbar urskillningslöst såväl barn som vuxna och måste bekämpas på flera olika sätt. Genom strafflagstiftningen kriminaliseras terrordåden. Det är också straffbart att uppvigla till brott. Uppvigling kan avse att uppmana till eller att prisa brottsliga gärningar. Sådan uppvigling till brott skyddas därmed inte av yttrandefriheten. Att glorifiera terrorism kan alltså vara straffbart som uppvigling. I sammanhanget kan även nämnas konvention om förebyggande av terrorism som undertecknat . Den innehåller en bestämmelse om att det ska vara straffbelagt att uppsåtligen och offentligen, direkt eller indirekt, uppmana någon att begå ett terroristbrott, om det innebär en risk att brottet begås. uppfyller redan bestämmelsen. I har vidare polis och åklagare fått bättre möjligheter att förebygga och bekämpa terrorism. Vi arbetar också internationellt för att öka samarbetet i kampen mot terrorismen. Det är även viktigt att arbeta preventivt och att sätta fokus på vad som skapar terrorister.
frs · GS122070 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2060 om avrättningen av två homosexuella i , 2070 om agerande gentemot och 2081 om ambassaders rapportering om homosexuellas situation har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera både vad gäller den iranska regimen och den svenska ambassadens bristfälliga rapportering från . har frågat mig på vilket sätt jag har framfört mina protester till den iranska regimen mot avrättningarna av homosexuella och andra kränkningar av HBT-personers mänskliga rättigheter. har, med hänvisning till avrättningen av två homosexuella iranier, frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att förbättra ambassadernas rapportering om situationen för HBT-personer i länder där det finns misstankar om att övergrepp begås. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill inledningsvis uttrycka mitt och regeringens kraftfulla avståndstagande från avrättningarna i . EU:s ordförandeskap har också å medlemsstaternas vägnar uttryckt sin djupa oro över händelsen i ett uttalande . Den ser mycket allvarligt på situationen i vad gäller mänskliga rättigheter, och har vid upprepade tillfällen fördömt övergrepp som ägt rum. tar kontinuerligt upp både frågor som rör dödsstraff och andra frågor rörande mänskliga rättigheter, såsom situationen för HBT-personer, med olika företrädare för den iranska regeringen. Inom den särskilda dialog om mänskliga rättigheter som EU har med argumenterar fortlöpande för att tydliga krav ställs på och att dialogen ska leda till konkreta förbättringar. Jag konstaterar också att , med anledning av det inträffade, har meddelat att man tills vidare avvaktar med beslut och verkställighet av tidigare meddelat avvisningsbeslut i ärenden avseende iranska medborgare som åberopat förföljelse på grund av sin sexuella läggning. Verket undersöker situationen för homosexuella i . UD:s årliga rapporter om mänskliga rättigheter sammanställs för vart och ett av världens länder. görs rapporterna tillgängliga på regeringens webbplats för mänskliga rättigheter. Information om situationen för HBT-personer ingår som en stående del av dessa rapporter. De årliga rapporterna baseras på tillgänglig, offentlig information om de mänskliga rättigheterna, inklusive information från organisationer för de mänskliga rättigheterna och från FN. Därtill kommer information från ambassadernas och departementets egna kontakter med aktörer i respektive land. Men i många länder är tillförlitlig information om de mänskliga rättigheterna svår att tillgå. Den senaste rapporten om situationen i sammanställdes . Där framgår att islamisk rätt föreskriver grymma straff för homosexuella handlingar. Rapporten konstaterar dock att @ såvitt då var känt @ ingen åtalats eller dömts till spöstraff eller döden för homosexuella handlingar . Det finns självfallet anledning att behandla avrättningarna i nästa års rapport om . UD:s strävan är att de årliga rapporterna ska avspegla situationen i länderna med så hög grad av korrekthet som möjligt. Jag välkomnar därför den information och synpunkter på rapporternas innehåll som inkommer från olika håll.
frs · GS122072 · 2005-08-05 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2072 om IOM och människohandeln har frågat mig vad jag avser att göra för att IOM ska ta sitt ansvar i kampen mot den växande människohandeln. Inledningsvis vill jag betona att den prioriterar bekämpningen av prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Arbetet är viktigt för att stärka kvinnors och flickors position i samhället och är dessutom en väsentlig del av det svenska strävandet efter jämställdhet mellan kvinnor och män, både på nationell och internationell nivå. En betydelsefull del av detta arbete är att lyfta fram kopplingen mellan den internationella handeln med människor och efterfrågan på människor, främst kvinnor och barn, för prostitution och andra sexuella ändamål. () är en mellanstatlig organisation för migrationsfrågor. Organisationen bildades för att ta hand om migrationsströmmar som uppstått i efter . består IOM av drygt 100 medlemsstater, däribland och ett trettiotal stater med observatörsstatus. IOM:s huvudsakliga verksamhet består av att organisera transporter för flyktingar och för personer som avvisats. Vidare ger IOM råd till regeringar i migrationsfrågor samt fungerar som diskussionsforum för sådana frågor. Organisationen bedriver på uppdrag av medlemsstaterna migrationsrelaterade projekt som anpassas till ländernas och migranternas behov. och IOM har haft ett nära samarbete. Organisationen ansvarar till exempel för överföringen till av personer som vidarebosätts här. bidrar med finansiellt stöd till de av IOM ledda insatserna för att bekämpa människohandel i bland annat , , samt på . har även sekonderat en person till i . IOM:s arbete för att bekämpa människohandeln är omfattande, och organisationen bedriver en rad projekt med denna inriktning runtom i världen, förutom i redan nämnda områden också i , och . och de övriga nordiska länderna har inför IOM poängterat vikten av att organisationen fortsätter att fokusera på arbetet med att bekämpa människohandel. Jag avser inte att vidta några ytterligare åtgärder rörande IOM:s ansvar i kampen mot människohandeln.
frs · GS122073 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2073 om EU:s textilkvoter mot och 2074 om införandet av textilkvoter har frågat mig hur jag avser att agera för att dels se till så att EU avskaffar de införda kvoterna på textilimporten från , dels mildra effekten av och förändra ikraftträdandet av kvoter på textilimporten. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. och nådde en överenskommelse om att begränsa tekoexport till EU med kvoter för tio varukategorier 2005@2007. Överenskommelsen omfattar även 2008 dock utan angivande av kvoter. löper den speciella skyddsklausul ut som finns i anslutningsprotokoll till WTO och som möjliggör dessa kvoter. EU:s medlemsländer accepterade överenskommelsen vid ett möte . Endast ett fåtal länder röstade emot, däribland . Detta är en fråga där som land och jag som ansvarigt statsråd har haft en mycket tydlig uppfattning, nämligen att vi inte kan stödja restriktioner eller frivilliga exportbegränsningar beträffande tekoexport. Detta har också framförts inom EU och i andra sammanhang vid flera olika tillfällen. Tyvärr har det endast varit ett fåtal EU-länder som tillsammans med motsatt sig nya begränsningar efter det att tekohandeln liberaliserades . Jag är mycket oroad över de effekter som denna överenskommelse kommer att få och redan har fått för konsumenter och företagare i men även i . Att kvoterna fylldes så snabbt borde inte ha kommit som en överraskning. varnade också inom EU-kretsen för detta. Så är till exempel kvoten för import av tröjor redan fylld, vilket har skapat en orimlig situation och drabbat många importörer som inte kan få importlicens för redan beställda och skeppade varor. har föreslagit att årets kvot för tröjor ska utökas vilket stöder. Vi anser emellertid att den föreslagna ökningen är alltför låg och bara marginellt bidrar till att lösa problemen för vissa importörer. Vi vill i stället se en mer långsiktig och allomfattande lösning av problemet genom att kvoterna höjs till nivåer som eliminerar de negativa effekterna. Vi har därför krävt både ökad flexibilitet med ökad kvot och att skeppningar enligt bindande kontrakt som slöts innan EU:s importkvoter infördes får tas in utan att avräknas mot kvoten. För att det ska bli så krävs dock att en majoritet av EU:s medlemsländer ställer sig bakom detta. Jag kan försäkra att vi tar varje tillfälle som bjuds att tydligt framföra vår frihandelsvänliga linje och att vi även fortsättningsvis kommer att bevaka konsumenternas och företagens intressen. Att fattiga länders möjligheter att dra nytta av världsmarknaden inte ska kringskäras av protektionistiska åtgärder är en svensk hjärtefråga. Sådana åtgärder måste också motarbetas av den anledningen att de inte gynnar EU varken .
frs · GS122074 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2073 om EU:s textilkvoter mot och 2074 om införandet av textilkvoter har frågat mig hur jag avser att agera för att dels se till så att EU avskaffar de införda kvoterna på textilimporten från , dels mildra effekten av och förändra ikraftträdandet av kvoter på textilimporten. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. och nådde en överenskommelse om att begränsa tekoexport till EU med kvoter för tio varukategorier 2005@2007. Överenskommelsen omfattar även 2008 dock utan angivande av kvoter. löper den speciella skyddsklausul ut som finns i anslutningsprotokoll till WTO och som möjliggör dessa kvoter. EU:s medlemsländer accepterade överenskommelsen vid ett möte . Endast ett fåtal länder röstade emot, däribland . Detta är en fråga där som land och jag som ansvarigt statsråd har haft en mycket tydlig uppfattning, nämligen att vi inte kan stödja restriktioner eller frivilliga exportbegränsningar beträffande tekoexport. Detta har också framförts inom EU och i andra sammanhang vid flera olika tillfällen. Tyvärr har det endast varit ett fåtal EU-länder som tillsammans med motsatt sig nya begränsningar efter det att tekohandeln liberaliserades . Jag är mycket oroad över de effekter som denna överenskommelse kommer att få och redan har fått för konsumenter och företagare i men även i . Att kvoterna fylldes så snabbt borde inte ha kommit som en överraskning. varnade också inom EU-kretsen för detta. Så är till exempel kvoten för import av tröjor redan fylld, vilket har skapat en orimlig situation och drabbat många importörer som inte kan få importlicens för redan beställda och skeppade varor. har föreslagit att årets kvot för tröjor ska utökas vilket stöder. Vi anser emellertid att den föreslagna ökningen är alltför låg och bara marginellt bidrar till att lösa problemen för vissa importörer. Vi vill i stället se en mer långsiktig och allomfattande lösning av problemet genom att kvoterna höjs till nivåer som eliminerar de negativa effekterna. Vi har därför krävt både ökad flexibilitet med ökad kvot och att skeppningar enligt bindande kontrakt som slöts innan EU:s importkvoter infördes får tas in utan att avräknas mot kvoten. För att det ska bli så krävs dock att en majoritet av EU:s medlemsländer ställer sig bakom detta. Jag kan försäkra att vi tar varje tillfälle som bjuds att tydligt framföra vår frihandelsvänliga linje och att vi även fortsättningsvis kommer att bevaka konsumenternas och företagens intressen. Att fattiga länders möjligheter att dra nytta av världsmarknaden inte ska kringskäras av protektionistiska åtgärder är en svensk hjärtefråga. Sådana åtgärder måste också motarbetas av den anledningen att de inte gynnar EU varken .
frs · GS122075 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2075 om skadeståndsnivåer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ett skadestånd bättre ska kompensera den skada som ett brottsoffer lider. Frågan är föranledd av att i en dom i förhållande till tingsrättens dom har sänkt en kränkningsersättning. Tiden för att överklaga hovrättens dom har inte gått ut och som är väl medveten om får jag inte kommentera det enskilda ärendet. Det kan dock nämnas att regeringen tog ställning till skadeståndsnivåerna, i propositionen Ersättning för ideell skada (prop. 2000/01:68). Regeringen konstaterade att det generellt sett hade skett en höjning av ersättningsnivåerna i fråga om kränkningsersättning, och regeringen och bedömde att nivåerna utvecklas på ett sådant sätt att det inte fanns anledning att ingripa med lagstiftning. Enligt en sammanställning beträffande kränkningsersättning som gjorde har nivåerna ökat markant, och i flera fall fördubblats, . Det finns inga planer på att föreslå ändringar av de aktuella reglerna. Jag kan tillägga att rätten till ersättning för personskada vid anhörigs död lagreglerades .
frs · GS122076 · 2005-08-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2076 om ekonomiutbildning för designer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att designutbildningar framöver förbereder studenterna även för en framtid som egenföretagare. Jag svarade på en liknande fråga från . Jag vill nu liksom vid det tillfället lyfta fram att alla universitet och högskolor enligt högskolelagen har i uppgift att samverka med det omgivande samhället. Denna uppgift omfattar såväl utbildning som forskning. I samband med har regeringen i uppdrag till universitet och högskolor särskilt poängterat aktiviteter som innebär samverkan mellan högskola och näringsliv. Jag vill också peka på att det är lärosätenas ansvar att utforma innehållet i utbildningen så att den är relevant för den arbetsmarknad som den förbereder för. svarade jag också på en interpellation från som handlade om hur baskunskaper i entreprenörskap och ekonomi ska få betydligt större utrymme i de konstnärliga högskoleutbildningarna, där designutbildningarna ingår. Jag kunde då konstatera att många lärosäten arbetar aktivt med såväl obligatoriska som valbara kurser på det här området. I den svenska högskolan finns förutom programstudier ett stort utbud av kurser och utbildningar som också ger goda möjligheter till fortbildning och vidareutbildning. Detta kan ytterligare stärka studenternas möjligheter till yrkesetablering. Jag vet också att det på flera lärosäten finns så kallade inkubatorer eller starthus som ger ett värdefullt stöd till studenter vid kommersialisering och utveckling av affärsverksamhet. Stiftelsen svensk industridesign (Svid), vars verksamhet huvudsakligen finansieras med statliga medel, bedriver bland annat angelägna projekt med inriktning mot entreprenörskap på designområdet. Verket för näringslivsutveckling () har vidare ett uppdrag från regeringen att genomföra ett treårigt entreprenörsprogram som syftar till att öka intresset för och kunskaperna om entreprenörskap i , gymnasieskolan, vuxenutbildningen och högskolan. har många initiativ tagits inom detta område. Jag är dock positiv till ytterligare insatser för att stärka studenternas kunskaper inom entreprenörskap, ekonomi och företagande.
frs · GS122078 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:2042 om reformer av och 2078 om regeringens ställningstagande inför har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska besluta om medlemskrav för . har frågat mig om regeringens position i frågan om att kräva att medlemmarna i det eventuellt framtida i FN kommer från länder som har en grundläggande nivå av demokrati och mänskliga rättigheter. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Från svensk sida har vi engagerat oss starkt i det omfattande arbete som bedrivits med anledning av den så kallade högnivåpanelens rapport . Ett urval av panelens alla förslag lyftes fram i generalsekreterare egen rapport @ In larger freedom @ som presenterades och som innehöll idén om ett särskilt nytt råd för mänskliga rättigheter. Annans förslag får ses dels mot bakgrund av den kritik som riktats mot den nuvarande kommissionen, dels önskemålet att ge MR-frågorna en ställning som både motsvarar deras plats i och som skulle ge MR samma ställning som säkerhets- och utvecklingsfrågorna. vill se mänskliga rättigheter som en naturlig och integrerad del av all FN:s verksamhet. Ett MR-råd är i linje med dessa önskemål och var redan på ett tidigt stadium aktivt i att skapa stöd för dessa tankar. Frågan om medlemskap är naturligtvis en av de aspekter som diskuteras när det gäller ett MR-råd. För är det viktigt att FN:s huvudsakliga forum för MR ska vara effektivt, legitimt och representativt. Medlemmarna i den nuvarande kommissionen för mänskliga rättigheter (MRK) utses enligt principen om regional representation, ett system som har mycket starkt stöd bland FN:s medlemsstater men inte hindrat länder med ett tvivelaktigt MR-engagemang att sitta med i kommissionen. Något förslag om att införa konkreta kriterier för medlemskap i ett framtida råd har inte lagts fram i de pågående förhandlingarna om FN-reformer även om jag vet att tankar åt detta håll har funnits på olika håll. Ett sådant förslag skulle också genast leda till ett antal frågor: kring vilka kriterier skulle man kunna enas, skulle de anses förenliga med kraven på legitimitet och representativitet och, inte minst, skulle de ha någon utsikt att få stöd av en majoritet av FN:s medlemsstater? stöder aktivt förslaget från FN:s generalsekreterare att medlemmar för att väljas in i ett framtida MR-råd ska ha stöd av åtminstone två tredjedelar av . Vidare arbetar för att endast länder som åtar sig att främja mänskliga rättigheter och att samarbeta med övervakningsmekanismer ska kunna väljas in i rådet.
frs · GS122079 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2079 om att påverka lönebildningen utomlands har frågat mig på vilket sätt den svenska staten i sin roll som arbetsgivare arbetar för att påverka den lokala lönebildningen. Av bakgrundsbeskrivningen framgår att frågan avser lönesättning av den lokalanställda personalen vid utlandsmyndigheterna. Inom utrikesförvaltningen finns ca 1000 lokalt anställda, det vill säga personer som är anställda direkt av de svenska utlandsmyndigheterna (ambassaderna och lönade konsulat eller generalkonsulat). Anställningsvillkoren för lokalanställd personal regleras i såväl föreskrifter som kollektivavtal. För lokalanställda som är svenska medborgare gäller bland annat lagen om offentlig anställning. Därtill finns ett särskilt kollektivavtal som slutits av och de centrala fackliga organisationerna. För lokalanställda som inte är svenska medborgare tillämpar utlandsmyndigheterna individuella anställningsavtal baserade på modellavtal som utarbetats inom departementet. Utgångspunkten för dessa avtal är givetvis att utlandsmyndigheten ska agera som en god arbetsgivare och i enlighet med landets lagar och föreskrifter. Enligt kollektivavtalet för lokalanställda svenska medborgare ska arbetstagaren ha lokal marknadslön. Detsamma gäller lokalanställda med annat medborgarskap. Tvärtemot vad som anges i fråga ska alltså lokal lönebildning tillämpas för samtlig lokalanställd personal vid svenska utlandsmyndigheter. De lokala marknadslönenivåerna fastställs med hjälp av speciellt framtagen lönestatistik som tillställs utlandsmyndigheterna. Jag anser mot denna bakgrund inte att det finns anledning för mig att vidta några ytterligare åtgärder för att påverka den lokala lönebildningen men väl se till att reglerna om lönesättning följs vid alla våra utlandsmyndigheter.