ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12689 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:689 om förstärkt konsumentskydd vid köp av endast flygbiljett har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att resenärer som köper endast flygbiljett ska få likvärdig kompensation som resande som åker på så kallad paketresa. Resegarantilagen (1972:204) är en del av det svenska genomförandet av EG-direktivet (90/314/EG av ) om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang som syftar till att samordna medlemsstaternas lagstiftning om paketresor. Paketresor i direktivets mening omfattar dock inte köp av enskilda flygbiljetter utan endast paketresor där det ingår flera komponenter @ transport, inkvartering eller andra turisttjänster. har, för personer som förvärvar resan huvudsakligen för enskilt ändamål, ytterligare utvidgat resegarantilagens tillämpningsområde till att även gälla bland annat försäljning av så kallade flygstolar i direkt anslutning till försäljning av paketresor. Bakgrunden till att vi valt att gå längre i den svenska lagstiftningen är att det ur ett konsumentperspektiv ter sig omotiverat att olika skydd ska gälla för en grupp resenärer som reser med ett och samma reseföretag till samma resmål, men där några köpt en paketresa och några bara transportdelen. Jag håller med om att avgränsningen mellan flygstolar, sålda tillsammans med paketresor, och annan flygbiljettförsäljning i vissa fall kan vara svår att göra. Det finns många olika varianter av försäljning av transportdelen av en resa. Skälet till att biljetter till reguljärflyg inte kom att omfattas av resegarantilagstiftningen var bland annat att flygbolag som inleder reguljärflygtrafik måste uppfylla vissa krav för att få licens vilket säkrar en viss stabilitet i företaget. Att utsträcka resegarantin till att omfatta alla typer av flygbiljetter har alltså aldrig varit aktuellt, men jag vill understryka att jag anser att det är ytterst viktigt att värna ett högt konsumentskydd relaterat till försäljning av resor. Resegarantierna utgör en stor trygghet för konsumenterna och har en marknadssanerande effekt och regeringen följer utvecklingen på området för att kunna möta olika typer av marknadsförändringar som tenderar att sänka konsumentskyddet. Bland annat genom den ökade försäljningen av resor över Internet kan noteras förändringar i konsumenternas resmönster. Jag kan berätta att det inom pågår ett arbete kring konsumentskyddet vid köp av resor av så kallade flygreseorganisatörer, det vill säga företag som inte själva är flygföretag utan endast säljer flygresor att utföras av inhyrda flygföretag.
frs · GS12690 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:690 om tågförbindelse Stockholm@Västmanland har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tågtrafiken mellan och ska fungera och därmed också utvecklingen i och landet. menar att SJ:s neddragningar har lett till att tåg mellan och , och är fullsatta. Arbetspendlare får stå i gångarna vilket skadar tilltron till möjligheten att färdas . Detta kan i sin tur påverka och landets möjligheter att utvecklas. Jag delar åsikt om att det är mycket viktigt att ha goda kommunikationer i hela landet, inte minst i norra där arbetspendlingen är stor. Statens köp av interregional persontrafik syftar till att upprätthålla transportpolitiskt angelägen trafik som inte kan bedrivas på kommersiella villkor. Denna trafik har stor betydelse för att trygga en god tillgänglighet och en positiv regional utveckling i hela landet, inte minst genom att främja förutsättningarna för långväga arbetspendling, tjänsteresor, kompetensutveckling och turism. När det gäller norra handlar det emellertid framför allt om regional tågtrafik och tågtrafik som kan bedrivas på kommersiella villkor. Jag har stor förståelse för det missnöje som tågresenärer som upplevt olägenheter i kollektivtrafiken i norra uttrycker. Jag utgår dock från att SJ och ledning gör sitt yttersta för att erbjuda kunderna den service som efterfrågas. Nöjda kunder är en förutsättning för att ska vara lönsamt. Därför tycker jag att det är glädjande att har investerat i nya tåg som ska trafikera just för att förbättra arbetspendlarnas situation. De nya tågen är dubbeldäckare med plats för fler passagerare än tidigare tåg. Tågen har också en bättre accelerationsförmåga vilket innebär att restiden kan förkortas. SJ har dessutom satt in fler avgångar mellan och . Med dessa satsningar vill man förbättra sin service och kommunikationerna i . Avslutningsvis vill jag informera om att projektet , som ligger i den nationella banhållningsplanen och som ska genomföras under åren 2004@2015, kommer att ge ökad kapacitet för tågtrafiken i infarten till .
frs · GS12691 · 2005-01-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:691 om bedömningar om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta avseende bedömningar av asylansökningar från människor från . I frågan hänvisas bland annat till att många personer från som söker asyl i får avslag på sina ansökningar. Alla personer som söker asyl i och som är i behov av skydd i utlänningslagens mening har rätt att få stanna här. Varje asylansökning bedöms individuellt och på sina egna meriter av och . Regeringen kan endast påverka utlänningsmyndigheternas praxis om de överlämnar ett ärende till regeringen i enlighet med utlänningslagstiftningen. Utlänningsmyndigheterna har i sin bedömning tillgång till en omfattande rapportering och en mängd informationskanaler. Det faktum att saknar en ambassad i betyder inte att vi är hänvisade till andras kunskap. I finns en svensk honorärkonsul i som är underställd ambassaden i . Ambassaden i bevakar dessutom situationen i genom regelbundna besök och följer utvecklingen fortlöpande. Därutöver har svenska myndigheter ett nära samarbete med bland annat , IOM och UNHCR. Enligt vad jag inhämtat finns det inte någon generell praxis hos utlänningsmyndigheterna avseende medborgare från , utan det är bedömningen i det enskilda ärendet som är avgörande.
frs · GS12692 · 2005-01-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:692 om frihandel med , 693 om tullar på import från och och 694 om frihandel med katastrofdrabbade länder i har frågat mig om jag vill verka för att avskaffa tullar och stärka frihandeln med länder i , särskilt och , som drabbats av flodvågskatastrofen. Jag besvarar samtliga tre frågor i ett sammanhang. för konsekvent en frihandelsvänlig linje, varför det är naturligt att vi lämnar vårt stöd för att underlätta för import från de drabbade länderna. Den yttre handelspolitiken, som exempelvis gäller tullar, är gemensam för EU. Kommissionen har redan inlett en diskussion med medlemsstaterna om förbättrade villkor för de drabbade länderna. Kommissionen har pekat på ett antal områden som kan vara aktuella för lättnader. Det handlar bland annat om det allmänna preferenssystemet, antidumpning, ursprungsregler, standardkrav för livsmedel och stöd till diskussioner i om tullförbättringar. Förhandlingar pågår om utformningen av det framtida systemet för tullförmåner för @ det allmänna preferenssystemet. Där arbetar för ett enklare och mer generöst system. Förhandlingsförslaget innebär bättre tullvillkor på EU:s marknad, vilket underlättar för länderna i , inklusive , att exportera sina produkter till oss. arbetar ständigt mot att antidumpningstullar ska användas i protektionistiskt syfte och stöder naturligtvis ansträngningar att nå lättnader för de flodvågsdrabbade länderna på detta område. Det gäller även den produkt, kumarin från och , som nämner. Mot bakgrund av ovanstående kan jag konstatera att aktivt verkar för att EU snabbt fattar beslut som innebär förbättrad frihandel och minskade tullar för de drabbade länderna.
frs · GS12693 · 2005-01-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:692 om frihandel med , 693 om tullar på import från och och 694 om frihandel med katastrofdrabbade länder i har frågat mig om jag vill verka för att avskaffa tullar och stärka frihandeln med länder i , särskilt och , som drabbats av flodvågskatastrofen. Jag besvarar samtliga tre frågor i ett sammanhang. för konsekvent en frihandelsvänlig linje, varför det är naturligt att vi lämnar vårt stöd för att underlätta för import från de drabbade länderna. Den yttre handelspolitiken, som exempelvis gäller tullar, är gemensam för EU. Kommissionen har redan inlett en diskussion med medlemsstaterna om förbättrade villkor för de drabbade länderna. Kommissionen har pekat på ett antal områden som kan vara aktuella för lättnader. Det handlar bland annat om det allmänna preferenssystemet, antidumpning, ursprungsregler, standardkrav för livsmedel och stöd till diskussioner i om tullförbättringar. Förhandlingar pågår om utformningen av det framtida systemet för tullförmåner för @ det allmänna preferenssystemet. Där arbetar för ett enklare och mer generöst system. Förhandlingsförslaget innebär bättre tullvillkor på EU:s marknad, vilket underlättar för länderna i , inklusive , att exportera sina produkter till oss. arbetar ständigt mot att antidumpningstullar ska användas i protektionistiskt syfte och stöder naturligtvis ansträngningar att nå lättnader för de flodvågsdrabbade länderna på detta område. Det gäller även den produkt, kumarin från och , som nämner. Mot bakgrund av ovanstående kan jag konstatera att aktivt verkar för att EU snabbt fattar beslut som innebär förbättrad frihandel och minskade tullar för de drabbade länderna.
frs · GS12694 · 2005-01-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:692 om frihandel med , 693 om tullar på import från och och 694 om frihandel med katastrofdrabbade länder i har frågat mig om jag vill verka för att avskaffa tullar och stärka frihandeln med länder i , särskilt och , som drabbats av flodvågskatastrofen. Jag besvarar samtliga tre frågor i ett sammanhang. för konsekvent en frihandelsvänlig linje, varför det är naturligt att vi lämnar vårt stöd för att underlätta för import från de drabbade länderna. Den yttre handelspolitiken, som exempelvis gäller tullar, är gemensam för EU. Kommissionen har redan inlett en diskussion med medlemsstaterna om förbättrade villkor för de drabbade länderna. Kommissionen har pekat på ett antal områden som kan vara aktuella för lättnader. Det handlar bland annat om det allmänna preferenssystemet, antidumpning, ursprungsregler, standardkrav för livsmedel och stöd till diskussioner i om tullförbättringar. Förhandlingar pågår om utformningen av det framtida systemet för tullförmåner för @ det allmänna preferenssystemet. Där arbetar för ett enklare och mer generöst system. Förhandlingsförslaget innebär bättre tullvillkor på EU:s marknad, vilket underlättar för länderna i , inklusive , att exportera sina produkter till oss. arbetar ständigt mot att antidumpningstullar ska användas i protektionistiskt syfte och stöder naturligtvis ansträngningar att nå lättnader för de flodvågsdrabbade länderna på detta område. Det gäller även den produkt, kumarin från och , som nämner. Mot bakgrund av ovanstående kan jag konstatera att aktivt verkar för att EU snabbt fattar beslut som innebär förbättrad frihandel och minskade tullar för de drabbade länderna.
frs · GS12695 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:695 om läkemedel för rökavvänjning har frågat mig om jag, med tanke på folkhälsan, gör bedömningen att det är rimligt att receptfria läkemedel mot rökavvänjning undantas från möjligheten att prövas av LFN. Jag kan i mitt svar inte annat än hänvisa till min interpellationsdebatt med i samma ämne. Jag sa då att LFN har initierat en översyn av sina föreskrifter gällande receptfria läkemedel där läkemedel för rökavvänjning undantas från möjligheten att prövas för subvention. Vad denna översyn kommer att utmynna i är det dock för tidigt att uttala sig om.
frs · GS12696 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:696 om väntetider till strålbehandling har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att väntetiderna inom cancervården ska minska. besvarade dåvarande socialministern en fråga från om cancervården. Av svaret framgick att på regeringens uppdrag redovisat en lägesstudie om väntetider, bemötande och personalförsörjning inom cancervården. fann i det sammanhanget att brister i remisshantering och hantering av provsvar framstod som det allvarligaste problemet ur patientsäkerhetssynpunkt, vilket styrelsen avsåg att följa upp. Några ytterligare åtgärder rekommenderades inte av . Som framhåller i sin fråga har genomfört en regional tematisk granskning av tumörsjukvården i och . Granskningen har redovisats i rapporten vård åt cancerpatienter @ med möjlighet till bättring (). Resultatet av tillsynen visar att cancerpatienter inom denna region som regel erbjuds en sakkunnig och omsorgsfull vård av hög kvalitet och att tillgängligheten till vården i huvudsak är god. På vissa områden finns dock utrymme för att utveckla vårdkvaliteten och förbättra patientsäkerheten. Någon väntetid för palliativ strålbehandling enligt rapporten bör i allmänhet inte accepteras. Tillgängligheten i hälso- och sjukvården har avgörande betydelse för hela hälso- och sjukvårdssystemets trovärdighet. I de senaste årens så kallade Dagmaröverenskommelser mellan staten och har inriktningen varit åtgärder för att stärka patientens ställning, vilket även omfattar kortade väntetider till behandling. I överenskommelsen för fortsätter denna inriktning och i enlighet med överenskommelsen kommer en vårdgaranti att träda i kraft . Vårdgarantin innebär att landstingen bland annat ska kunna erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Den sammanlagda satsningen på en nationell vårdgaranti och förbättrad tillgänglighet uppgår till 1,95miljarder kronor 2005. Inom ramen för överenskommelsen pågår också aktiviteter för att ta fram riktlinjer för god praxis för att organisera och administrera väntelistor. Parterna har kommit överens om att för avsätta för det fortsatta arbetet inom det nationella utvecklingsprojektet i vården. Mot här given bakgrund utgår jag från att sjukvårdshuvudmännen tar sitt fulla ansvar och vidtar nödvändiga åtgärder för att kunna erbjuda en god cancervård i hela landet. Jag förutsätter också att inom ramen för sitt tillsynsansvar följer den fortsatta utvecklingen av cancervården.
frs · GS12697 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:697 om vård av unga tjejer har frågat vad jag är beredd att göra för att unga tjejer med allvarliga sociala problem ska kunna få hjälp till ett värdigare liv. Bakgrunden är att (Sis) har beslutat lägga ned den öppna avdelningen Liljendal för flickor vid det särskilda ungdomshemmet . Beslutet att lägga ned Liljendal grundar sig i vikande efterfrågan ifrån . Sis verksamhet, både vad gäller dess inriktning och innehåll och dess dimensionering, utgår ifrån efterfrågan. När det gäller öppna behandlingsplatser för flickor vid Sis är efterfrågan alltför låg för att motivera en fortsatt verksamhet vid Liljendal. Det beror främst på att flickornas problem är så komplexa att de enligt bedömning i de flesta fall kräver behandling vid låsbara enheter. Stängningen av Liljendal innebär dock inte att det kommer att saknas öppna platser för flickor vid Sis. Så länge det finns en efterfrågan på öppna platser kommer Sis att tillhandahålla sådana. finns det öppna platser för flickor vid bland annat Bergsmansgården och Brättegården. Sis har alltsedan tillkomsten haft i uppdrag att skräddarsy sin verksamhet för flickornas speciella behov. Det handlar om att vidareutveckla och finslipa metoder och att utbilda personalen så att de på ett professionellt och medmänskligt sätt kan ge hopp och trygghet åt flickor med svåra och sammansatta sociala problem. Det kommer även framöver att vara en central uppgift för Sis. Om behandlingen ska ske på öppna eller låsbara avdelningar måste dock avgöras med utgångspunkt i uppdrag till Sis, utifrån en bedömning av varje flickas individuella vårdbehov.
frs · GS12698 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:698 om digital mobbning i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bekämpa digital mobbning i skolan. Låt mig börja med att slå fast att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och att mobbning och kränkande behandling aldrig får accepteras. Detta gäller för all form av mobbning oavsett form och forum. Att ny teknik går att missbruka är naturligtvis beklagligt och det är viktigt att skolan tar sitt ansvar. Eftersom problemet inte bara sker på skoltid måste dock även andra involveras i arbetet mot mobbning och kränkande behandling. Jag anser att flera av de exempel som tas upp i denna fråga rör grövre brott än det som kan kallas mobbning. Det är viktigt att vi nämner saker vid dess rätta namn. Att fotografera någon elev i smyg och sprida eller publicera dessa bilder på Internet är allvarligt och utgångspunkten bör vara att sådana fall ska polisanmälas. Jag anser även att det är viktigt att skollagen tydliggörs så att skolans personal får befogenheter att omhänderta föremål som kan störa undervisningen eller kränka andra människor. Att använda kameramobiltelefoner i omklädningsrum kan vara ett sådant exempel. Ett förslag till ny skollag kommer att presenteras för . Att det finns risker för att den nya tekniken missbrukas på ett sätt som kan skada andra elever ställer nya krav på lärare och skolledare. Jag vill i detta sammanhang lyfta fram några av de projekt som myndigheter deltar i. har deltagit i (Safety Awareness, Facts and Tools) som är ett EU-projekt för säkrare användning av Internet bland barn och ungdomar samt för att öka medvetenheten om både fördelar och risker med Internet och ge råd till barn, unga, föräldrar och lärare. Vidare har publicerat ett referensmaterial, Internet på gott och ont, som tar upp problem som kan uppstå vid användning av Internet i skolor. Samtliga skolor ska ha handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling. redovisade Myndigheten för skolutveckling ett regeringsuppdrag att lyfta fram exempel på handlingsprogram och arbetssätt mot kränkande behandling. I stödmaterialet Olikas lika värde identifieras viktiga framgångsfaktorer som enligt forskning och utvärderingar motverkar kränkande behandling och stärker arbetet med att skapa en god social miljö. Stödmaterialet, som tar upp att kränkningar även kan ske genom till exempel e-mail och sms, ska ge stöd till skolorna med att granska, utvärdera och förbättra sitt arbete. Ett antal konkreta hållpunkter som ett handlingsprogram bör innehålla har tagits fram. Ett annat viktigt stöd i skolornas arbete mot kränkande behandling är Statens skolverks allmänna råd för arbetet med att motverka alla former av kränkande behandling. En pågående insats är behandlingen av betänkande (SOU2004:50). Den har lämnat förslag till en ny lag om förbud mot kränkningar av elever. Lagen ska främja elevers lika rättigheter i utbildningen samt motverka diskriminering och annan kränkande behandling av elever. Förslaget har remitterats och bereds i . Regeringen avser att lämna en proposition angående förslag till lagstiftning.
frs · GS12699 · 2005-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:699 om digitalt förtal har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bekämpa digitalt förtal. Inledningsvis vill jag betona vikten av att brott bekämpas oavsett hur de begås. Förtal, ofredande och olaga hot ska naturligtvis beivras också när de begås genom användning av bland annat Internet. kan lagstiftningen behöva anpassas för att möta den tekniska utvecklingen. har anfört att påföljden för det anmälda brottet måste vara fängelse för att polisen ska kunna få uppgifter om bland annat IP-nummer från serveransvarig. I anledning av detta vill jag säga följande. Enligt lagen om elektronisk kommunikation räcker det med att brottet kan medföra fängelse för att polisen ska få uppgift om ett abonnemang. Är det fråga om information om teletrafik krävs att fängelse är föreskrivet för brottet. Beredningen för rättsväsendets utveckling utreder möjligheten för de brottsbekämpande myndigheterna att inhämta trafikuppgifter. Hemlig teleövervakning får användas för att hämta in uppgifter om telemeddelanden vid misstanke om brott för vilket är föreskrivet fängelse . får teleövervakning användas även i fråga om barnpornografibrott och dataintrång samt omfatta historiska uppgifter. Regeringen uttalade i samband med dessa ändringar att det i och för sig kan vara av intresse att ta del av teleadresser även i andra fall, till exempel då olaga hot eller ofredande begås genom telemeddelanden. Regeringen konstaterade dock att de brottsbeteckningarna rymmer ett stort antal fall där hemliga tvångsmedel inte bör användas. Dessutom kan hemlig teleövervakning redan användas vid till exempel grovt olaga hot. Regeringen har tillsatt den parlamentariskt sammansatta som bland annat ska se över skyddet för den personliga integriteten i IT-samhället. Kommittén ska överväga om det vid sidan av befintlig lagstiftning behövs generella bestämmelser till skydd för integriteten. Jag vill avslutningsvis tillägga att jag givetvis följer utvecklingen.
frs · GS12700 · 2005-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:700 om fuskåkning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kollektivtrafikbolag ska få möjlighet att själva besluta om tilläggsavgifter i kollektiv persontrafik. Låt mig inledningsvis säga att jag delar uppfattning att fuskåkningen är ett stort problem för kollektivtrafikbolagen och att det är viktigt att fuskåkandet stävjas. Enligt lagen (1977:67) om tilläggsavgift i kollektiv persontrafik ska tilläggsavgiftens belopp vara skäligt med hänsyn till trafikutövarens kostnader för biljettkontrollen. Man ska också ta hänsyn till den faktiska biljettkostnaden för en resa med kollektivtrafiken när tilläggsavgiften fastställs. Syftet med tilläggsavgifter är inte att trafikföretaget ska tillföras några ekonomiska vinster. En förutsättning för att trafikbolagens kostnader för biljettkontrollen ska kunna täckas av intäkterna från tilläggsavgifterna är att kontrollen bedrivs på ett effektivt sätt. En överlåtelse till trafikbolagen att själva bestämma nivån på tilläggsavgifterna kan leda till att incitamentet till en effektiv kontrollverksamhet försvinner. Som framgår ovan är lagen om tilläggsavgift i kollektiv persontrafik , då organiserades kollektivtrafiken på ett annat sätt än . Med anledning av detta kan det finnas skäl till att göra en översyn av lagen. Vid en sådan översyn kommer frågan om vem som ska fatta beslut om tilläggsavgiftens storlek naturligtvis att övervägas.
frs · GS12702 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:702 om samhällets ansvar för personer som behöver strålningsskydd och vård har frågat mig vad jag avser att göra, akut och , för att personer som har behov av det ska kunna bo strålningsskyddat och få den vård de behöver. Det allmänna begreppet strålning täcker en rad former. Begreppen elektromagnetisk strålning och elektriska och magnetiska fält beskriver ett mycket stort antal fenomen. De kan vara naturligt förekommande, till exempel solstrålning och jordmagnetism, men även vara orsakade av mänskliga aktiviteter, till exempel radio- och tv-utsändningar, mikrovågsugnar, mobiltelefoner och elektriska spisar. Det är därför tekniskt svårt att skapa elektromagnetiska frizoner. Det är enligt min mening viktigt att de personer som upplever att de får symtom på grund av elektromagnetiska fält tas på allvar och att de drabbade får den vård och det stöd som de behöver. Enligt 2a§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska vården bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. För att ge vägledning till vårdpersonal i kontakten med patienter som relaterar sina besvär till elektricitet har utfärdat allmänna råd om bemötande av patienter som relaterar sina besvär till amalgam och elektricitet (SOSFS 1998:3). I råden framhålls bland annat vikten av att de drabbade får en allsidig medicinsk utredning och att läkaren lyssnar på och respekterar patientens egen uppfattning om vad som kan vara orsak till besvären eller sjukdomssymtomen. Jag utgår från att landstingen tar sitt ansvar även i denna fråga.