ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12762 · 2005-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:762 om samarbete mellan rättsliga myndigheter har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att de rättsliga myndigheterna ska kunna samarbeta på ett effektivare sätt. Frågan är ställd mot bakgrund av exemplet att polisen inte får kontrollera nykterheten på de intagna som under permission har anmälningsplikt hos polisen med villkor att de även ska lämna utandningsprov. Kriminalvården bedriver verksamhet i hela landet. Det betyder att den lokala som ansvarar för området där permissionen genomförs kan bistå med att genomföra utandningsprov på till exempel anstalt, häkte eller frivårdskontor. I och med att utandningsprovet genomförs fullföljs även syftet med anmälningsplikten, nämligen att man vill veta var den intagne befinner sig . Frivården genomför också utandningsprov i alla delar av landet hos klienter som verkställer sina straff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Det finns inget som förhindrar ett liknande förfarande även för intagna som har permission. Det finns därför inget behov av att polisen genomför dessa utandningsprov. Jag delar självklart åsikt att det är viktigt att rättväsendets myndigheter har en väl fungerande samverkan såväl inom som utanför rättskedjan. I budgetpropositionen framhålls vikten av att styrningen av myndigheternas verksamhet utgår från både ett rättskedjeperspektiv och den enskilda verksamhetens behov för att åstadkomma maximal måluppfyllelse. Samarbetet är också något som tas upp i de regelbundna dialoger jag har med myndigheterna.
frs · GS12763 · 2005-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:763 om brister i kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att intagna ges en chans till en verklig återanpassning i samhället. Som jag framhållit i tidigare frågesvar kommer kriminalvården att få betydande resurstillskott. Regeringen har aviserat att kriminalvårdens anslag höjs med . För att tillskotten ska göra största möjliga nytta är det viktigt att resurserna används på rätt sätt. Frågor som rör planering av den dagliga verksamheten vid landets anstalter har kriminalvården bäst förutsättningar att själva hantera. Att förbättra de dömdas möjlighet att klara sig i samhället efter avtjänat straff är en av kriminalvårdens viktigaste uppgifter. Mot denna bakgrund har regeringen vidtagit en rad viktiga åtgärder på kriminalvårdens område, däribland en satsning på utökade frigivningsförberedelser. I en proposition som ska behandlas av föreslår regeringen att försöksverksamheten fortsätter med bland annat utökade möjligheter till utslussning genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. Regeringen har tidigare, inom ramen för sin narkotikapolitiska handlingsplan avsatt för en särskild narkotikasatsning inom kriminalvården. Då denna satsning visat sig vara framgångsrik har regeringen nu avsatt ytterligare under åren 2005@2007 för att satsningen ska fortsätta. Med de stora resurstillskott som regeringen föreslagit, parallellt med de effektiviseringar som kriminalvården själv genomför, är förutsättningarna goda för att fortsätta ett framgångsrikt frigivningsförberedande arbete.
frs · GS12764 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:737 om utbyggnaden av ett mer robust elnät, 738 om ökad driftsäkerhet vid elleveranser och 764 om ett driftsäkert elsystem i , och har alla, med lite olika infallsvinklar, frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att få till stånd ett driftsäkert och mer robust elnät. Eftersom frågorna hänger nära samman väljer jag att besvara dem i ett sammanhang. Låt mig först säga att min ambition är att vi ska ha en mycket säker elförsörjning i och att regeringen lagt stor vikt vid denna fråga. Det kraftiga oväder som drog in över helgen visar att läget är så allvarligt att det nu är dags att ta till lagstiftning för att säkra eldistributionen i . Jag avser därför att vidta följande åtgärder. Förändringar av ellagen kommer att utarbetas, som innebär att tydliga krav ställs på kraftbolagen att garantera elförsörjningen med avbrottsfri teknik. tillsyn ska inbegripa rätten att utdöma vite eller gå till domstol vid brott mot de nya reglerna. Rapportplikt införs för nätföretagen vid långa eller omfattande avbrott. Kraftbolag som allvarligt missköter sina åtaganden för driftsäkra nät ska kunna förlora sin koncessionsrätt att driva näten. Jag vill utifrån ett brett perspektiv stärka elkundens ställning. Det handlar om förbättrad information och högre ersättning till drabbade kunder vid avbrott. Det handlar om tydligare rådgivning, enklare räkningar och prisinformation samt ökade möjligheter att ställa krav på leverantören hur el och tjänster produceras. Brister som konstateras ska följas av förslag på åtgärder för att stärka konsumenternas trygghet. Jag avser att överlämna ett förslag till med de nämnda åtgärderna .
frs · GS12765 · 2005-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:765 om diskriminering av HBT-personer i har frågat mig på vilket sätt jag agerar för att ska leva upp till EU:s inställning att motverka diskriminering av HBT-personer. Diskriminering av människor på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. En lagstiftning eller praxis som innebär diskriminering av homosexuella är självfallet oacceptabel. Frågan om de homosexuellas situation var en viktig del av de politiska Köpenhamnskriterierna för medlemskap i . bedöms ha uppfyllt dessa kriterier. Det finns ingen lagstiftning i som kriminaliserar homosexualitet. Det finns å andra sidan inte heller något uttryckligt skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Så är dessvärre situationen i ett antal EU-länder. UD begär in MR-rapporter från ambassaderna där frågan om diskriminering på grund av sexuell läggning utgör en viktig del. agerar aktivt inom bland annat och inom EU för att stärka skyddet mot diskriminering av homosexuella. antog ett direktiv (2000/87/EG) om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet. Direktivet innehåller förbud mot diskriminering på grund av bland annat sexuell läggning i arbetslivet. Alla medlemsstater är skyldiga att genomföra direktivet. har för avsikt att inom EU driva linjen att skyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning bör vara heltäckande och omfatta fler samhällsområden än vad den gör .
frs · GS12766 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:728 om bredbandsutbyggnad, 729 om bidragen till bredbandsutbyggnad och 766 om anslag till bredbandsutbyggnad har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att kommunerna ska få sina avtalade och kontrakterade pengar så att bredbandsutbyggnaden kan genomföras i en snabb takt. har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att staten ska fullfölja sin del i avtalet om bredbandsutbyggnaden och har frågat mig om jag är beredd att ändra beslutet och återuppta utbetalningarna eller . Frågorna är ställda mot bakgrund av beslutet att anslagssparandet inte kan användas vid ingången av 2005. Frågorna besvaras i ett sammanhang. Jag är medveten om de konsekvenser den temporära frysningen kan få för alla inblandade parter och då särskilt för kommunerna. Jag vill understryka att bredbandsutbyggnaden är ett prioriterat område för regeringen och vi följer utvecklingen inom området mycket noga. Det var bland annat skälet till den förlängning av bredbandsstödet som regeringen gjorde . har godkänt de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordat, inklusive regeringens bedömning av åtgärder som måste vidtas för att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket. Kommunerna kommer att få sina pengar. Det statsfinansiella läget är avgörande för när, men senast kommer pengarna åter att vara tillgängliga. Det aktuella stödet avser endast en del av statens samlade satsning på bredband till alla delar av . Stöd till områdesnät, stomnät och till nät i eftersatta områden som finansieras genom en kreditering på kommunernas skattekonto berörs inte.
frs · GS12767 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:767 om nödnumret 112 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nödnumret 112 inte ska slås ut, utan fungera också vid eventuellt kommande kriser. Frågan har ställts med anledning av den storm som dragit fram över . Jag har besvarat en fråga från (fråga 2004/05:722) med samma innehåll som den nu ställer. I mitt svar förklarade jag bland annat att funktionaliteten och reservkraften i nödnumret 112 är dimensionerad för att klara mycket stora belastningar och rädda människor som befinner sig i sådana nödsituationer där förstahandsvalet är att ringa 112. Nödnumret 112 är även dimensionerat att klara avsevärd merbelastning i situationer där vissa andra larmsystem inte fungerar och där nödnumret kan fungera som andra- eller till och med tredjehandsalternativ för den uppringande. Den överbelastning som drabbade 112-numret under stormen i berodde i allt väsentligt på stora brister i alltför många elleverantörers och teleoperatörers säkerhets- och reservsystem. Det fick till följd att många människor valde, eller kände sig tvingade, att i det läget ringa 112, eftersom de inte kunde kontakta till exempel sin elleverantör för att göra felanmälan. Dessa problem har tidigare uppmärksammats av SOS Alarm, vilket inneburit att det inletts ett samarbete mellan bland annat SOS Alarm, samt tele- och Internetoperatörer för att lösa problem av denna art.
frs · GS12768 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:768 om ny Unicefchef har frågat mig vad jag är beredd att göra för att den viktiga posten som chef för ska tillsättas med en person som arbetar i anda. Det står nu klart att , , är utsedd att efterträda som chef för . Jag delar åsikt att är en viktig organisation med ansvar för centrala frågor i det internationella utvecklingsarbetet. Arbetet med barnets rättigheter är även ett prioriterat område i utvecklingsarbete vilket understryks i regeringens proposition Gemensamt ansvar @ politik för global utveckling, som antogs av . I budgetpropositionen 2005 uttrycks även vikten av att arbeta för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), en prioriterad fråga för . Det faktum att många tonåringar sexualdebuterar innan de fyller är ett exempel på varför det är naturligt att SRHR-frågorna också står högt upp på dagordning. har en bra verksamhet kring bland annat familjeplanering och sexualundervisning för att förebygga att exempelvis hiv sprids. Tillsättningen av chef beslutas av FN:s generalsekreterare. Inriktningen på arbete bestäms dock av medlemsländerna i organisationens styrelse. kommer fortsätta att driva att i sitt arbete ska utgå ifrån konventionen om barnets rättigheter och prioritera SRHR i sin verksamhet. Jag kommer också att ta upp dessa frågor då jag träffar och andra representanter för .
frs · GS12769 · 2005-01-28 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:769 om avseende har frågat mig om jag är beredd att verka för en ändrad inställning till resor till de drabbade kustområdena i . Jag håller med om att det är önskvärt för ekonomi att turismen kommer i gång . Reserekommendationen för ses över kontinuerligt i ljuset av den senaste utvecklingen. Den gällande reserekommendationen, som senast ändrades , lyder. "Med anledning av den flodvåg som uppstod efter jordbävningen utanför Sumatra avråder från resor till de drabbade kustområdena i ." Som framgår av texten gäller UD:s avrådan enbart de drabbade kustområdena, inte landet i övrigt. Anledningen till att fortsatt avråda från att resa till de drabbade kustområdena är att infrastrukturen fortfarande har mycket stora brister. Enligt färska uppgifter från fungerar endast 1 av 27 registrerade turisthotell i det sydvästra distriktet kring Galle. I Matatadistriktet längst i söder fungerar inte något av de sju registrerade hotellen. Detsamma gäller för de sammanlagt åtta turisthotell som finns på den . Situationen är dessutom långt värre för de många små hotell och gästhus som inte hade samma motståndskraft som de större för att stå emot härjningar. Det är nu viktigt att det internationella samfundet och vi i hjälper den drabbade befolkningen på som i många fall mist sina anhöriga, hem och ägodelar och utkomstmöjligheter. I detta ingår också att återuppbygga infrastrukturen så att den ekonomiska utvecklingen och turismen kan ta fart. Biståndsminister planerar att besöka för att på plats utröna hur vi bäst kan hjälpa till. Det kan tilläggas att UD:s rekommendation är i överensstämmelse med övriga EU-länders.
frs · GS12770 · 2005-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:770 om sänkt bränsleskatt för rennäringsföretagare har frågat mig om jag är beredd att verka för att rennäringen får nedsatt bränsleskatt. hänvisar till den nedsättning som införts av konkurrensskäl för diesel som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. anför att även rennäringen behöver öka sin konkurrensförmåga och lönsamhet. menar dessutom att det faktum att rennäringens maskiner inte sliter på våra vägar även motiverar ett lägre skatteuttag. För det första omfattas även rennäringen av den nedsättning av skatten på diesel som hänvisar till. För det andra bör undantag från de generella beskattningsnivåerna i möjligaste mån undvikas. När det gäller möjligheten att införa en lägre skattesats för yrkesmässig förbrukning av bensin inom rennäringen kan detta leda till gränsdragningsproblem gentemot andra närliggande verksamheter. Det får dessutom bedömas som svårt att upprätthålla en godtagbar kontroll av att den lägre beskattade bensinen endast kommer rennäringen till godo och inte utnyttjas privat. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att verka för införandet av en lägre bensinskattenivå för rennäringen.
frs · GS12775 · 2005-01-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:739 om exilirakiernas möjligheter till deltagande i det irakiska valet, 740 om val i och 775 om stöd till exilirakier i inför valet i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stödja exilirakiers möjlighet att bidra till uppbyggandet av ett demokratiskt och fritt . har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon har för avsikt att vidta för att underlätta för irakier i exil att delta i valet . har frågat statsrådet om han avser att ta initiativ för att underlätta för exilirakier att avlägga sin röst i eller i . Frågorna har överlämnats till mig och jag besvarar dem i ett sammanhang. Det är förhoppning att de irakiska valen, trots den svåra säkerhetssituationen, kan äga rum som planerat . Valen utgör fortsättningen på en politisk process som kan leda till ett demokratiskt, stabilt och enat . Jag delar frågeställarnas syn att exilirakiernas delaktighet i den demokratiska processen är central för den demokratiska utvecklingen. På uppdrag av den oberoende irakiska arrangerar , , val i 14 länder, däribland . IOM har beslutat att placera två vallokaler i och en i . Enligt IOM bor av de omkring 60000 valberättigade exilirakierna inom tre timmars resväg från någon av de tre vallokalerna. På fråga från UD har IOM framfört att de av praktiska och juridiska skäl inte avser bistå med transport till och från vallokalerna. Det är av vikt att valen genomförs på ett sätt som stärker trovärdigheten för den demokratiska processen. Därför har Sida på uppdrag av regeringen rekryterat och utbildat 14 valobservatörer för att övervaka den del av valen som äger rum i . Till stöd för IOM:s internationella uppdrag ger även ett substantiellt bidrag till organisationen. Det samlade svenska stödet till uppgår till högst för 2004@2006 och fokuserar främst på mänskliga rättigheter, demokrati och uppbyggnad av infrastruktur. Inom ramen för detta bistånd har betalats ut till och samordning av det internationella stödet till , IRFFI (Facility for ). Drygt hälften av det beloppet stöder åtgärder för att främja mänskliga rättigheter och demokrati, inklusive valstöd. I strategin för det svenska biståndet ingår även att Sida studerar möjligheter för hur diasporan i ska kunna medverka till uppbyggnad av . Som EU-medlem bidrar även till stöd inför de irakiska valen. Kommissionens valstöd om 31,5miljoner euro inkluderar tre valexperter som i bistår den oberoende irakiska , bevakning av valprocessen från , , samt utbildning av irakiska valobservatörer. Det är viktigt att understryka att det svenska biståndet syftar till att bland annat bekämpa fattigdom och främja demokratin i vår omvärld. Det vore därför fel att med biståndsmedel bekosta enskilda individers @ inklusive svenska medborgares @ transporter inom för resa till en vallokal bland annat då de har försörjning genom arbete eller stöd från samhället. Inte heller finns det några andra statliga medel för detta ändamål.
fr · GS111000 · 2005-02-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1000 av de () till utbildnings- och kulturminister om har redan sedan starten haft visionen att bli universitet. En mycket hög andel disputerade lärare har bidragit till att skapa en universitetskultur på högskolan. Forskarutbildning bedrivs redan, men rätten att utfärda doktorsexamen tillkommer endast universitet. lämnade en ansökan om att få universitetsstatus. Innan besked kan lämnas måste regeringen remittera ansökan till . Trots att har gått har ännu inget formellt svar kommit från regeringen. När avser statsrådet att behandla ansökan från om att få universitetsstatus?
fr · GS111001 · 2005-02-17 00:00:00 — Fråga 2004/05:1001 av () till jordbruksminister om investeringsstöd till nybyggnation av svinstallar Inom EU finns en viss överproduktion av griskött. Av denna anledning har det inte varit tillåtet för enskilda länder att lämna investeringsstöd till nybyggnation av svinstallar. I finns svinproduktion i och i viss utsträckning i . I skogslänen finns nästan ingen produktion. har i sin stödordning möjligheten att med nationella pengar stödja investeringar inom mål 1-området. Emellertid är norra samma underskottsområde på fläskkött. En framställan från och i till om att medge undantag från bestämmelsen om produktionsbegränsning för på samma sätt som i mål 1-området har avslagits av verket. Med hänvisning till satsning på stöd till lokal livsmedelsproduktion, att det i () finns ett nybyggt slakteri med egen förädling, som behöver fler grisar för sin marknad, att vi har ett överskott på fodersäd och att det finns unga lantbrukare som vill satsa på svinproduktion frågar jag jordbruksministern: Avser ministern att medverka till att riktlinjer ändras så att investeringsstöd för svinproduktion kan utgå också i norra ?
fr · GS111002 · 2005-02-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1002 av () till statsrådet om jämställdhet för unga flickor Enligt Barnens rätt i samhället () så har unga flickors psykiska ohälsa fortsatt att öka. Det kan inledningsvis tyckas vara en fråga för hälso- och sjukvården. Men när vi ser vad många unga flickor anför som orsaken till sin ohälsa kan vi konstatera att det bland annat handlar om de olika villkor som flickor och pojkar lever under. Ett jämställt samhälle och en politik för jämställdhet måste vara gränsöverskridande för att få effekt. visar i sin senaste rapport att nästan åtta av tio stödjande kontakter är flickor. uppgav att flickor lever i en utsatthet som blivit ett samhällsproblem. Det handlar om övergrepp, ökade krav och stress. En situation som kräver en samlad offensiv från samhället. Vi menar att det också handlar om att se över den ojämställdhet som råder mellan flickor och pojkar. Många flickor har erfarenheter av trakasserier på grund av kön som underbygger känslan av utsatthet och brist på möjligheter att förändra sin situation. Min fråga till statsrådet är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att minska ojämställdheten mellan flickor och pojkar som bland annat tar sig uttryck i en känsla av utsatthet?
fr · GS111003 · 2005-02-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1003 av () till statsrådet om sysselsättning i Statliga lokaliseringar kan vara mycket viktiga för den allmänna utvecklingen i en region. De påverkar självklart även de orter från vilka arbetstillfällen flyttar. Därför är det bra att regeringen pekat på vikten i att såväl om- som nylokaliseringar av statliga verksamheter ska föregås av noggranna överväganden utifrån regionala utvecklingsperspektiv. har överlämnat sin rapport med förslag till statliga ersättningsjobb för de orter som drabbades av regementsnedläggningarna till regeringen, och beredningsarbetet pågår . När utredningen presenterades riktades mest uppmärksamhet på hur förslagen i utredningen, om de genomförs, kommer att påverka myndigheter verksamma i . Utredningens förslag har dock bäring även på andra orter, bland dessa . Runt 40 anställningar vid Ams i inom ekonomi och administration berörs av utredningens förslag. De flesta av dem som kan komma att beröras är kvinnor och hälften är @ bland dessa finns även invandrade personer, det vill säga personer som har en relativt svag ställning på arbetsmarknaden. Till detta bör också läggas att har en låg förvärvsfrekvens jämfört med landet som helhet. En omlokalisering av Ams administrativa verksamhet skulle således påverka Malmös utveckling negativt. Därför bör stor hänsyn tas till Malmös utsatta situation i fråga om sysselsättning när regeringen återkommer med förslag till om den definitiva utlokaliseringen i vårpropositionen. Vilka initiativ avser statsrådet att vidta för att regeringens förslag om statliga ersättningsjobb inte negativt ska påverka sysselsättningen i ?
fr · GS111004 · 2005-02-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1004 av () till försvarsminister om låga löner för försvarets kvinnor Män i försvaret tjänar mer än kvinnor för samma jobb, enligt en kartläggning från försvaret. Löneskillnaderna är särskilt stora mellan militära män och civila kvinnor. Försvarets handlingsplan för jämställda löner till har, enligt uppgift i medierna, dessutom varit ofullständig, vilket inte är första gången. Försvaret kan därför få betala i böter för brott mot jämställdhetslagen. Löneskillnaderna är enligt chefen för försvarsmaktens jämställdhetssektion uppseendeväckande. Statens största myndighet, med 20000 anställda varav 4000 kvinnor, borde föregå med gott exempel. Jag vill därför fråga vad försvarsministern avser att göra för att komma till rätta med de stora och osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män i försvaret.
fr · GS111005 · 2005-02-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1005 av () till försvarsminister om löneskillnaden mellan kvinnor och män i försvaret Jämställdhetsarbetet inom försvaret går trögt. Ambitionen finns, men det räcker inte. Allvarliga problem som diskriminering, till exempel vad gäller löneskillnader, illustrerar det akuta behovet av att omsätta regeringens och Försvarsmaktens vackra ord om jämställdhet till konkret handling. genomförde Försvarsmakten en lönekartläggning på skolor och förband inom försvaret. Föga överraskande visar resultatet att kvinnorna i försvaret tjänar mindre än sina manliga kolleger för samma utförda arbete, närmare bestämt . Frågan hänger intimt samma med försvarets underlåtenhet att presentera en handlingsplan för jämställda löner, trots att man enligt JämO fått anstånd i hela . Det hela kan utmynna i att JämO anmäler ärendet till domstol som i sin tur kan bötfälla Försvarsmakten. Mot bakgrund av det ovan sagda önskar jag ställa följande fråga till försvarsministern: Avser försvarsministern att vidta några åtgärder för att motverka löneskillnader i försvaret mellan kvinnor och män, exempelvis en handlingsplan för jämställda löner?