ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111348 · 2005-04-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1348 av () till justitieminister om svensk hållning i kamp mot kvinnohandel , före detta minister för kvinnofrågor och parlamentariker från , är särskilda representant för frågor som rör människohandel. Den särskilde representanten är utsedd av chairman-in-office i samråd med regeringsrepresentanter som ingår i . Detta är en nyinrättad post inom , och uppgiften har varit omgärdad av höga förväntningar. Men de som följt tidigare arbete oroades av utnämningen. används denna viktiga post mer eller mindre för att aktivt främja legaliseringen av prostitution, bland annat genom själv. Som en följd av detta uppfyller inte sitt mandat, och det finns en uppenbar risk att följden blir en ökning av slavhandel med kvinnor. Att det i praktiken utsetts en särskild representant för legaliseringen av prostitution är djupt beklagligt och borde leda till starkare ställningstagande även från den . Jag har respekt för olika länders tillvägagångssätt att bekämpa slavhandel och prostitution, men med detta sagt är jag djupt orolig för utvecklingen. inbjuds för övrigt att medverka vid den parlamentariska församlingens arrangemang och sessioner. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder planerar justitieministern att vidta för att försäkra sig om att svenska ståndpunkter i förhållande till prostitution och kvinnohandel främjas i och att mandat följs av särskilda representant för människohandel?
fr · GS111349 · 2005-04-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1349 av (m) till statsrådet om stöd till vägarna Med anledning av upparbetning och uttransport av de stora kvantiteter virke som pågår i och inte minst i utsätts vägnätet för extrema belastningar. Med tanke på att detta sker under pågående tjällossningsperiod innebär det stora problem med tanke på behovet av omfattande löpande underhållsinsatser för att göra vägarna rimligt framkomliga. Inte minst det enskilda vägväsendet utsätts för omfattande slitage i samband med dessa virkestransporter. Enligt min mening är detta ett starkt skäl för att statsbidragen till de enskilda vägarna temporärt höjs kraftigt. Ansvariga för vägunderhållet i saknar enligt uppgift besked om vilka extra resurser de kan räkna med för nödvändiga insatser under den närmaste framtiden. Denna situation är inte acceptabel efter det att drabbades av en orkan. Mot bakgrund av vad som ovan anförts vill jag fråga om och när statsrådet avser att ge berörda myndigheter och ansvariga för vägarna i regionen besked om ökade resurser och villkoren för dessa.
fr · GS111350 · 2005-04-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1350 av () till utrikesminister om lämnade 2003 ännu en plan för lösning av ockupation av @ Baker II. Planen innebar flera eftergifter för , men Polisario såg vikten av att nå en lösning. Planen accepterades av Polisario och av , men inte av . Sedan Baker II lämnades har inte mycket hänt, undantaget att den humanitära situationen i flyktinglägren i öknen i södra har förvärrats. har en tradition av att stå upp för förtryckta folk och att värna internationell rätt. Min fråga är: Hur avser utrikesministern och regeringen att agera för att förmå att acceptera Baker II, så att vägen till en fredlig och rättvis lösning åter kan öppnas?
fr · GS111351 · 2005-04-04 00:00:00 — Fråga 2004/05:1351 av (-) till socialminister om barns trygghet vid vårdnads- och umgängestvister En ny undersökning från BO, När tryggheten står på spel, , visar att domstolar försummar att göra riskbedömningar i vårdnadstvister. Gemensam vårdnad av barn har blivit en för stark huvudregel efter vårdnadsreformen 1998. I av de tvistemål som undersökts dömde tingsrätten till gemensam vårdnad, trots att ena föräldern hade fällts för våldsbrott inom familjen. I av de fall som gällde umgänge tilldömdes den förälder som gjort sig skyldig till våld, oövervakat umgänge med barnen. Domstolar och socialtjänst har skyldighet att göra en bedömning av risken för att barn far illa hos en förälder som dömts för våld. En sådan riskbedömning har gjorts i mindre än var tredje fall. Enligt utredningen har utredare och domstolarna inte tillräcklig kunskap om att barn kan fara illa av att umgås med en förälder som varit våldsam mot en annan familjemedlem, det vill säga man saknar kompetens för att faktiskt förstå att barn kan fara illa av att föräldrar har gemensam vårdnad. Jag vill fråga statsrådet: Tänker statsrådet vidta några åtgärder för att barnets trygghet ska sättas främst vid vårdnads- och umgängestvister?
fr · GS111352 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1352 av () till statsrådet om ungdomars psykiska ohälsa Att barn och unga mår dåligt är något som ingen vill se. Ändå visar en ny forskningsrapport, som bara är en i raden av larmrapporter, att den psykiska ohälsan ökar bland ungdomar och ökningen drabbar framför allt unga kvinnor. Den aktuella rapporten redogör för situationen i men tyvärr finns det anledning att tro att det är lika illa på andra håll i landet. I till exempel har antalet vårddagar inom barn- och ungdomspsykiatrin minskat med . Färre vårddagar skulle vara bra om det hade kombinerats med rapporter om att ungdomar mådde bättre men så är det ju inte. De ungas psykiska hälsa måste tas på allvar och ses som ett enskilt problem. Eventuella satsningar bör inte klumpas ihop med de så kallade Miltonpengarna utan det krävs olika åtgärder som alla har ett särskilt barn- och ungdomsperspektiv som ser varje individ och hennes unika förutsättningar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att utveckla och stärka den psykiatriska vården för barn och ungdomar?
fr · GS111353 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1353 av () till statsrådet om dyslexidiagnoser Det finns uppgifter om att större delen, kanske , av dagens dyslexidiagnoser ställs av personer utan professionell behörighet. Bristen på professionalism handlar delvis om en avsaknad av testutbildning och kunskap om kognitiv bedömning, hos den som gör diagnosen. Härtill kommer brister när det gäller testinstrument. Grundkrav för diagnos av dyslexi har utfärdats av i den internationella sjukdomsklassifikationen, ICD-10. Dock tycks saknas styrmedel för att kraven i ICD-10 ska uppfyllas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att dyslexidiagnoserna ska bli utförda på ett professionellt sätt?
fr · GS111354 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1354 av () till statsrådet om ny alkoholdryck Enligt alkohollagen är det endast drycken öl, som har en starkare alkoholhalt än 2,som får säljas i dagligvaruhandeln. lanseras en ny dryck som kringgår lagen. Produkten framställs av öl, men färg och smakämnen filtreras bort. I stället tillsätts andra smakämnen som gör att drycken i stället uppfattas som cider. med en otillåten alkoholhalt på 3,säljs därmed i dagligvaruhandeln, trots att det inte är tillåtet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stoppa denna olagliga försäljning?
fr · GS111355 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1355 av () till statsrådet om regler för friåret I är av länsarbetsnämndens budget reserverad för friåret. Pengar, som om de inte används till just friår, går upp i rök. Enligt regeringens direktiv får de inte användas för andra arbetsmarknadsåtgärder, inte ens i de fall då man inte kan fylla friårsplatserna. får inte heller flytta friårsplatser mellan kommunerna i länet utan är bunden av en strikt fördelning baserad på varje kommuns folkmängd. I är av friårsplatserna tillsatta och om den trenden håller i sig kommer det att drabba en stor mängd arbetslösa i regionen. Jag vill därför fråga om statsrådet är beredd att verka för att de nuvarande reglerna för friåret ändras så att ej utnyttjade friårsmedel ska få användas till andra satsningar och att de orimliga konsekvenserna av de nuvarande reglerna undanröjs.
fr · GS111356 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1356 av () till justitieminister om förbud av sexklubbar Det finns möjlighet att agera mot sexklubbar. I ordningsstadgans 2kap. 14§ regleras förbud mot anordnade av "offentlig pornografisk föreställning". Möjligheten för polis att upplösa dylika föreställningar bör fortsättningsvis införas. Det är angeläget att se att agera mot sexklubbar är att arbeta brottsförebyggande mot prostitution och annan kriminell verksamhet, samt markerar vikten av jämställdhet. Men ordningsstadgan bedöms av rättsväsendet som otydlig och helt otillräcklig inför ökningen av den här typen av problem som vi nu ser växa fram i samhället. Ett aktuellt exempel på detta är den sexklubb som öppnats i . Sexklubbars koppling till kriminalitet beskrevs väl i utredning (SOU 2001:14). I denna föreslogs förtydligande och skärpningar av straffsatser och överföring till . Men för de har ingen skärpning kunnat iakttas i det lagförslag som sedan följde. Annan lagstiftning som berör exempelvis prostitution riskerar att komma att undermineras som följd av detta. Min fråga till justitieminister är vilka förändringar i lagstiftningen som han avser att vidta för att stoppa sexklubbarnas utbredning och dess följder.
fr · GS111357 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1357 av () till statsrådet om återskapande av våtmarker Arealen våtmark i är tre fjärdedelar av arealen . I slättlandskapen finns av våtmarkerna kvar. Av den återstående arealen är det endast mindre än en tredjedel som anses vara hydrologiskt opåverkad. Våtmark är i Ramsarkonventionens definition ett vidare begrepp än i definition. bedrivs våtmarksbevarandet internationellt och nationellt inom Ramsarkonventionens ram. Nästan 150 länder, inklusive , har skrivit under konventionen. Ett av villkoren i konventionen handlar om att våtmarker, som är av internationellt intresse ska utpekas och bevaras. slutfördes en kartläggning av svenska våtmarker. Härvid har en bedömning av 34000 objekt bedömts. I försvinner eller skadas mer våtmarker än vad som nyskapas eller återställs. Arbeten med återställande av våtmarker pågår, men det är tydligt att omfattningen inte är tillräcklig för att vända utvecklingen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vända den utveckling som innebär att mer våtmarker försvinner än tillkommer genom restaurering och nyanläggning?
fr · GS111358 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1358 av () till statsrådet om kompensation till Försvarsbeslutet innebar ett stort antal förbandsnedläggelser och ett kraftigt minskat antal anställningar inom försvarsmakten. är den ort som på grund av sin storlek och avstånd till andra orter har svårast att klara en omställning. Antalet arbetstillfällen på K4 motsvarade direkt en tiondel av den totala arbetsmarknaden. skulle därför kompenseras särskilt. Som en konsekvens av försvarsbeslutet tillsattes en lokaliseringsutredning med uppdrag att finna kompensationsjobb för orter som förlorat försvarsjobb. är en av de orterna. I ett pressmeddelande från meddelar statsrådet och representanter för stödpartierna att de mottagit utredningen. I pressmeddelandet nämner de att det är viktigt att de orter som drabbats hårdast nu också får ersättningsjobb. skulle kompenseras med 150 arbetstillfällen genom en omlokalisering inom AMV. Det är nu uppenbart att regeringen tillsammans med sina samarbetspartier förändrat sitt ställningstagande och att inte får någon del av de utlokaliserade arbetstillfällena. Därmed är den ort som drabbats hårdast av försvarsbeslutet också den ort som inte tilldelats utlovade ersättningsjobb. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att ges kompensation för de förlorade arbetstillfällen som försvarsbeslutet innebär?
fr · GS111359 · 2005-04-05 00:00:00 — Fråga 2004/05:1359 av () till försvarsminister om ÖB:s uttalande Vid ett seminarium i går gjorde ÖB följande uttalande i samband med sitt anförande: "Eventuella framtida yttre militära hot av mer omfattande slag kommer därför knappast att kunna hanteras rent nationellt @ därtill kommer vår egen resursbas att vara för liten. Detsamma gäller för övrigt i stort sett alla europeiska länder. Det kommer alltså att krävas ett samarbete. När vi nu väljer vår egen inriktning behöver även detta vägas in. Vi måste skapa handlingsfrihet även för framtida samarbete. Tidskonstanterna är långa och vi måste så långt det är möjligt bädda för att i sådana @ eventuella @ framtida samverkanssituationer kunna hävda egna vitala intressen. Annorlunda uttryckt: Vi måste precis som alla små länder tänka särskilt noga på vad vi är beredda att låta andra bidra med respektive vad vi till varje pris vill kunna klara själva." Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga försvarsministern vilket uttalande hon är beredd att göra angående ÖB:s uttalande om att resursbas är för liten för att klara eventuella framtida yttre militära hot.
fr · GS111360 · 2005-04-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:1360 av () till justitieminister om legala knarkaffärer i Ungdomar kan köpa drogrika kaktusar via Internet. Det fordras bara några knapptryck på datorn och senare anländer ett brunt vadderat kuvert med posten. Bland skyddade bitar av frigolit ligger ett par peyotekaktusar innehållande drogen. Äter man växten kommer man åt ämnet meskalin och får sig en tripp. Substansen i sig är narkotikaklassad men själva plantan är alltså laglig att införskaffa. Under hippierörelsen missbrukades meskalin som en bland många hallucinogener. Drogen kan ge en starkt förändrad verklighetsuppfattning. Användaren tror sig till och med klara av saker som inte är mänskligt möjliga, som att ställa sig framför ett tåg och stoppa det eller flyga från höga byggnader. Trippen framkallar även kräkningar och kramper. "Det finns inga restriktioner för denna produkt vi kan skeppa den över hela världen", poängterar den holländska hemsida som lanserar "Ännu en underbar medlem i Trichocereusfamiljen". "Så här gör man legala knarkaffärer i ", säger kammaråklagare till tidningen . "Det har berörda myndigheter svårt att förstå. Vi har tjatat om det i omgångar utan att få något gensvar." Problemet är större än att bara gälla växtens eget innehåll av meskalkin. Den peyote som säljs i är ofta förfalskad och består egentligen av olika växtdelar som preparerats med LSD. Så länge växten är laglig riskerar LSD att spridas. Vad ämnar ministern vidta för åtgärder vad gäller införsel, spridning och missbruk av växter som kan förädlas och användas som droger?
fr · GS111361 · 2005-04-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:1361 av () till justitieminister om förslag till ny tingsrättsorganisation i har överlämnat förslag till regeringen om förändringar av tingsrättsorganisationen inom . Förslaget innebär att läggs samman med till en tingsrätt med som kansliort. Det innebär i praktiken att skulle ta över . Jag anser det mycket olyckligt om tingsrätten i läggs ned, enligt förslag. Största möjliga antal medborgare bör så enkelt som möjligt kunna ta del av offentliga handlingar och övervara rättegångar. God tillgänglighet och lokal förankring är av största vikt. Geografiskt sett är i jämförelse med och en centralt placerad ort i . Dessutom har goda allmänna kommunikationer. Således kan många sörmlänningar snabbt få kontakt och ta sig till den befintliga tingsrätten i . Sett ur ett lokalt arbetsmarknadsperspektiv innebär en nedläggning av tingsrätten att en redan hårt drabbad kommun får ytterligare en ekonomisk börda. Statliga ersättningsjobb efter industriella kris har fortfarande uteblivit. När regeringen nu behandlar förslag vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förhindra en nedläggning av .
fr · GS111362 · 2005-04-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:1362 av () till statsrådet om regler mot diskriminering på krogen Trots ny lagstiftning är diskriminering inom krog- och restaurangbranschen fortfarande ett utbrett problem som bidrar till utanförskap och segregation. Det är straffbart för näringsidkare, och dess personal, att särbehandla personer på grund av etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning eller funktionshinder. Exempelvis är det förbjudet att neka en person tillträde till en restaurang på dessa grunder. Ändå får vi återkommande rapporter om personer som har blivit diskriminerade på restauranger och nattklubbar på grund av hudfärg eller sexuell läggning. Riksdag och regering har sagt nej till antidiskrimineringsvillkor i serveringstillstånden som skulle leda till att tillståndet automatiskt dras in om ägaren döms för diskriminering. Därför måste vi finna andra vägar. Till exempel skulle man kunna införa obligatorisk skyltning vid ingången för att reglerna ska vara lika för alla besökande kan man tydligt skylta med åldersgräns, klädkod och om det krävs medlemskap. Andra åtgärder kan vara kameraövervakade entréer och obligatorisk utbildning för såväl dörrvakter som krogägare. Med anledning av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vad är statsrådet beredd att göra ytterligare för att minska diskrimineringen inom krog- och restaurangbranschen?
fr · GS111363 · 2005-04-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:1363 av () till statsrådet om E4:an mellan och Det är med stor oro jag tagit del av planer på att bygga "två plus en väg" i stället för fyrfilig motorväg på nya sträckningen av mellan och . räknar med att spara in genom att inte bygga motorvägen med två filer i vardera riktningen. Detta trots att infrastrukturminister lovat att det ska byggas en fyrfilig motorväg mellan och . På E4 mellan och färdas mycket tung trafik. Ser man till näringslivets behov av rationella transporter är därför en fyrfilig motorväg viktig, inte bara för , utan för stora delar av . En fullt utbyggd motorväg ger också ökade möjligheter för pendling till och från arbete inom regionen. Sammantaget ger detta ökade möjligheter att få tillväxt i regionen, vilket också skapar fler arbetstillfällen. Att inte bygga ut en fyrfilig motorväg på sträckningen mellan och är att skada framtidstron för hela regionen. Avser infrastrukturministern att vidta åtgärder som innebär att den utlovade fyrfiliga motorvägen mellan och kommer att byggas?
fr · GS111364 · 2005-04-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:1364 av () till statsrådet om statliga institutioners politiska opinionsbildning Lärarutbildningskonventet har använt omkring en kvarts miljon kronor av skattebetalarnas pengar för att finansiera en annons i i vilken syn på lärarutbildningen attackeras. Konventets ordförande bekräftar att lärosätena har betalat ca vardera för annonsen (TT 27/3 2005). Detta väcker på nytt den principiella frågan om statliga institutioners opinionsbildning på sin spets. Är det rimligt att statliga myndigheter använder skattepengar till politisk propaganda? Såväl som har tidigare spenderat mångmiljonbelopp i kampanjer med tydlig politisk slagsida. genomförde Försvarsmakten till en kostnad av en enkät bland annat till riksdagsledamöter för att ta reda på de folkvalda representanternas åsikter om just Försvarsmakten. Försvarsmaktens enkät föranledde mig att 29/11 2004 fråga (fråga 2004/05:469) förvaltningsministern vilka åtgärder han avsåg att vidta i syfte att utreda och reglera myndigheternas politiska opinionsbildning. Statsrådet menade i sitt svar till mig att det var viktigt att det skedde en öppen debatt om gränsdragningen mellan vad som bör vara myndigheternas uppgifter och vad som bör förbehållas den politiska opinionsbildningen. Han förklarade att han avsåg att "ta initiativ till att dessa frågor tas upp till diskussion i den chefsutbildning som anordnar för samtliga myndighetschefer". Det är uppenbart att det initiativ som statsrådet deklarerade att han avsåg att ta inte har haft någon nämnvärd effekt; myndighetspropagandan fortsätter. Jag vill därför fråga statsrådet vilka nya initiativ han avser att vidta i syfte att stävja statliga institutioners och myndigheters politiska opinionsbildning.
fr · GS111365 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1365 av de () till finansminister om totalkostnaden för utlokalisering av jobb från För att kompensera de orter som drabbas av försvarsneddragningarna föreslås att ca 2700 statliga arbetstillfällen ska flyttas från i huvudsak till övriga . Detta sker trots att förlorar ca 1500 arbetstillfällen när försvarets verksamhet läggs ned eller förändras i och på Berga@Muskö. Kostnaden för utlokaliseringen av den statliga verksamheten är mycket stor. Hur stor den är verkar det dock vara svårt att få fram. Helt klart är att ett fåtal anställda verkligen kommer att flytta med till de nya placeringsorterna. Detta ökar kostnaderna dramatiskt. Det handlar om kostnader för särskild pensionsersättning, dubbelbemanning, distansarbetsplatser, pendlingsresor, rekrytering, inskolning samt avvecklingskostnader i form av löner, pensioner och hyror för tomma lokaler och så vidare. Det är viktigt att den totala kostnaden för denna gigantiska flyttkarusell av arbetstillfällen redovisas öppet och på ett begripligt sätt. Det kan då konstateras att själva flytten i sig inte innebär ett enda nytt jobb. Hur kommer finansministern att redovisa den totala kostnaden för den berörda utlokaliseringen av statlig verksamhet?
fr · GS111366 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1366 av () till finansminister om bensinskatten Bensinen är just nu rekorddyr. Sanningen om en svensk barnfamilj är att hela barnbidraget går åt till att betala bensinskatten. I mitt hemlän, , är bilen nästan ett måste. Många hushåll i tvingas till och med att ha två bilar för att klara "dagliga körningar" som att ta sig till och från jobbet, skjutsa barn till skolor och fritidsevenemang, att ta sig till andra nödvändiga platser. Det finns ingen tunnelbana i och den högt skattesubventionerade kollektivtrafiken kan utnyttjas av långt ifrån alla. Då regeringen talar om att höja barnbidraget så kommer den höjningen direkt att tas tillbaka av staten via bensinskatten. Avser finansministern att agera så att en skattesänkning på bensin kan genomföras?
fr · GS111367 · 2005-04-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:1367 av () till finansminister om åtgärder mot skattebedrägeri har det förts en offentlig debatt om överutnyttjandet av socialförsäkringssystemen, sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkringar. En del kallar detta för bidragsfusk. Mot detta har regeringen vidtagit åtgärder. I finansplanen finns också förslag på åtgärder mot dem som begår skattebedrägeri. Argumentet i finansplanen är att skattebedrägeriet snedvrider konkurrensen, skadar legitimiteten i skattesystemet och är ett hot mot välfärden. föreslog i betänkandet Skärpning gubbar (SOU 2002:115) ett inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för uppdragsgivare för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. har sedan färdigställt en departementspromemoria som varit på remiss. Regeringen har lovat att återkomma med förslag inom byggsektorn för att minimera skattefusket inom denna sektor. Jag inser att det är lättare att klämma åt enskilda personer som begår försäkringsbedrägeri än att få bort skattebedrägerierna på företagssidan. Men för den allmänna legitimiteten är det inte minst viktigt att komma åt den ekonomiska brottsligheten i bland annat byggsektorn. Min fråga till finansministern är följande: Hur länge tänker statsrådet att avvakta med en proposition mot denna typ av bedrägeri, som är angelägen för att seriösa företag ska kunna konkurrera på lika villkor?