ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111027 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1027 av () till statsrådet om anställning av medborgare från länder utanför EU Vid ett stort antal tillfällen har svenska arbetsgivare inte tillåtits anställa personer som besuttit kunskaper, färdigheter och egenskaper som varit av vital vikt för det egna företaget. Ofta har det rört sig om personer som kommit till för att söka asyl och som har befunnits ha kompetens som är efterfrågad och svår att få tag på hos den inhemska arbetskraften, yrkesarbetare som kan spela en nyckelroll i företaget. Trots att många företag har haft behov av att direkt tillsvidareanställa dessa personer för att trygga företagets produktion tvingas både företag och den arbetssökande till en tidskrävande och byråkratisk process som riskerar att få allvarliga konsekvenser både för den enskilde och för företaget. Trots att en anställningsbar person finns på plats tvingas företaget lysa ut det aktuella arbetet över hela Europeiska unionen. Den arbetssökande tvingas återvända till sitt hemland för att därifrån ansöka om arbete samt arbets- och uppehållstillstånd. Det är först efter att länsarbetsnämnden och gjort en bedömning av de sökande och gett sitt godkännande som en anställning kan göras. Detta är en krånglig, kostsam och utdragen process som kan vålla skada såväl för den enskilde som för företaget. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta för att underlätta för svenska företag att på ett enkelt och obyråkratiskt sätt och utan onödig tidsutdräkt kunna anställa personer som är medborgare i länder utanför Europeiska unionen.
fr · GS111028 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1028 av Sermin Özürküt (v) till statsrådet om risk för svält på @ , , och @ är drabbat av en långvarig torka. I är torkan inne på det . Världen har reagerat och hjälpt området redan tidigare under den nuvarande torrperioden. EU har anslagit till bland annat vattenförsörjning, näringstillskott och läkemedel. I har man som torkan pågått drabbats hårt av malaria. Trots dessa stora insatser hotar en ny stor svältkatastrof. I beräknar Röda Korset och att 2,3 miljoner av landets befolkning kommer att påverkas av en ny svår torrperiod. EU:s bistånd beräknas dock endast räcka till att trygga vatten- och matförsörjning för 150000 personer och en rekordstor donation av vete från räcker emellertid bara till 600000 personer. Mer medel måste alltså till. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för humanitär hjälp till med tanke på den oroväckande situationen när det gäller tillgången till livsmedel?
fr · GS111029 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1029 av () till justitieminister om personalminskningar av akademiker i kriminalvården Gapet mellan retoriken och verkligheten blir allt större när regeringen talar om kriminalvården. Regeringens påstådda satsningar är inte större än att kriminalvården måste be om för att kunna betala löner och hyra och för att inte hamna på en anslagskredit som skulle ligga på orimliga 16@17%. Det akuta effektiviseringsarbetet är mest ett bra namn på panikbesparingar, något som beror på att regeringen suttit med armarna i kors vad avser viljan att styra kriminalvården. Självklart ska kriminalvården effektiviseras @ till exempel har administrationen under den socialdemokratiska regeringen svällt över brädden, och ska äntligen de många myndigheterna bli en. Men man får inte en enda krona för att underlätta för att den nya organisationen ska komma snabbt och effektivt på plats. Tvärtom måste man sannolikt göra sig av med personal. Den personal som riskerar att få lämna kriminalvården är den senast anställda @ det vill säga den personal som i stor utsträckning är rekryterad med akademiska kunskaper i bagaget för att förstärka kompetensen i arbetet med rehabilitering och behandling. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att kriminalvården inte ska drabbas av akademikerflykt?
fr · GS111030 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1030 av () till justitieminister om handling och konsekvens i kriminalvården Verksamheten på anstalterna kan läggas upp på ett sådant sätt att den intagnes inställning till arbete, behandling och utbildning påverkar tillgången till olika förmåner under verkställigheten. Det finns anstalter som klart lägger fast att den som deltar i arbete, behandling och utbildning får tillgång till tv, dörrar på garderoberna, fullt kioskutbud, gymträning och andra fritidsaktiviteter. Detta är positivt och hjälper till med rehabiliteringen eftersom det framgår att livets hårda lagar även gäller på anstalten genom att förmåner i huvudsak följer av vilka insatser man själv gör. Dessvärre kan man konstatera att regeringen själv inte valt att på något avgörande sätt styra kriminalvården till att uppmuntra denna typ av så kallade positiva förstärkningar. På de flesta anstalter måste man i stället konstatera att det faktiskt inte gör någon större skillnad för den som bidrar till sin egen rehabilitering eller inte. Avser justitieministern att ta några initiativ för att se till att fler anstalter ska arbeta med uppmuntran och positiva förstärkningar som en följd av att den intagne medverkar i sin egen rehabilitering?
fr · GS111031 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1031 av () till statsrådet om influensaepidemi var jag på möte med arbetarkommun. Frågan om vad som skulle hända om en influensaepidemi bryter ut i diskuterades där. finns till exempel inget fungerande vaccin mot fågelinfluensan. Den mediebild av problemet som målas upp gör människor oroliga. har medierna rapporterat om beredskapsplan som ska minska konsekvenserna om en världsomfattande influensaepidemi skulle bryta ut. Hoppet står till vacciner, men tillverkningen kan inte påbörjas förrän ett virus har identifierats. Mycket talar då för att det inte kommer att finnas tillräckligt med vaccin i början av en epidemi. En annan viktig sak vid en eventuell epidemi är sjukvårdens beredskap. Det måste finnas krisplaner för hur man agerar i ett läge då många människor insjuknar . Därför frågar jag statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska effekterna av en eventuell influensaepidemi, till exempel fågelinfluensa, i ?
fr · GS111032 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1032 av () till statsrådet om den studiesociala situationen Att satsa på utbildning och kunskap är att satsa . Men i en sådan satsning krävs inte enbart många utbildningsplatser, kompetent personal och ändamålsenliga lokaler. Även den sociala situationen är viktig för den som ska tillgodogöra sig nya kunskaper. Det gäller inte minst för alla de "nya" studenter som finns på våra högskolor och universitet. Med den kraftiga utbyggnaden av högre utbildning har bilden av en student blivit mer mångfasetterad. Det som var en ung ensamstående och ofta hemmaboende person är allt oftare betydligt äldre människa med familj. Det ställer nya krav på det studiesociala systemet. Ett exempel på en lika välkommen som viktig insats som tar hänsyn till denna nya situation är det barntillägg som införs för studenter med barn. Men det behövs ännu fler åtgärder för att förbättra situationen för studenterna. Den studiesociala utredningen, som lade fram sitt betänkande , visade på stora behov av förbättringar i studenternas trygghetssystem. Utredaren lade också fram många konkreta och bra åtgärdsförslag som exempelvis rörde ett mer anpassat bostadsbidragssystemet för studenter och förkortad karenstiden för sjukdom. Min fråga till statsrådet är om hon avser att vidta några ytterligare åtgärder för att förbättra den studiesociala situationen.
fr · GS111033 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1033 av () till försvarsminister om larm och information till allmänheten VMA-systemet är ett viktigt redskap för statlig och . Det når stora grupper av människor i samband med olyckor eller händelser som riskerar att orsaka störningar i samhället. Vid kriser eller olyckor kan ett informations- eller varningsmeddelande sändas ut till allmänheten via så kallade tyfonaggregat. VMA kan också skickas in i hushållen via etermedier. Även om systemet i mångt och mycket fungerar väl, så finns det brister. Vid gasolyckan på i var det många medborgare som befann sig inomhus och inte fick vetskap om katastrofen. Många hörde inte utomhuslarmet och slog därmed heller inte på radio eller TV. Till detta ska också läggas att hörsel- och synskadade människor har svårt att ta till sig varnings- och informationsmeddelanden med dagens system. I andra länder har man valt andra lösningar. I kan myndigheterna kontakta medborgarna via telefon, vilket sker automatiskt med hjälp av databaser. Utöver fördelen att man direkt når människor i hemmet även om de inte har tv eller radio påslagna, gör en sådan lösning det möjligt att skräddarsy olika meddelanden. En annan lösning är textdosor, kopplade till telenätet, i hushållen som kan ta emot varnings- och informationsmeddelanden. Rimligtvis bör varningssystemen utvecklas och förbättras så att så många medborgare som möjligt nås av meddelandena @ oavsett var de befinner sig och oavsett om man har nedsatt syn eller hörsel. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bygga ut och förbättra system för information till allmänheten vid olyckor, katastrofer samt större händelser som kan orsaka skador och störningar i samhället?
fr · GS111034 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1034 av () till utbildnings- och kulturminister om bibliotek I propositionen om nationella minoriteter lyfts bland annat sverigefinnarna fram som en del av kulturarvet i . För dem gäller i hög grad vad som sägs, nämligen att de "har aktivt värnat om den egna gruppens kultur och språk så att dessa kulturer och språk än utgör en levande del av det svenska samhället". bibliotek har ett stort antal finskspråkiga böcker, talböcker, videofilmer etcetera @ och även svenska författare i finsk översättning. Både besök och utlåning har ökat och uppgår nu till över 8000 besök och 15600 lån . Därtill kommer 4000 telefonförfrågningar om finsk litteratur och kultur. Detta är betydligt mer än vad har i fråga om finskspråkig litteratur. får från svenska myndigheter en mindre summa för att sprida kulturporgram utanför , medan kostnaderna för driften beräknas till ca . hotas existens av försämrade ekonomi. Driften av riskeras, om det inte går att få ekonomiskt stöd från det svenska samhället. bibliotek fungerar väl till gagn för den stora sverigefinska minoriteten. Det skulle vara ytterst olyckligt om tvingas stänga. Jag vill mot denna bakgrund fråga kulturministern vilka åtgärder han tänker vidta för att säkerställa att bibliotek kan fortsätta sin verksamhet.
fr · GS111035 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1035 av () till statsrådet om äldrepolitik inom EU Europeiska unionen har sin utgångspunkt i strävanden till varaktig fred och till att finna gemensamma lösningar på de stora miljöproblemen. Det har visat sig och kommer att visa sig att även andra frågor vinner på att inte varje land agerar oberoende av andra länder. Till sådana frågor hör det faktum att hela befolkning blir allt äldre. Det är förvisso en nationell uppgift att leva upp till exempel till statliga åtaganden beträffande pensioner. Medlemsländernas ekonomier påverkar emellertid varandra i sådan grad att de problem, men också de möjligheter som det innebär att andelen så kallade äldre ökar kraftigt framöver motiverar en gemensam strategi inom EU. Min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inom ministerrådet aktualisera de frågor som sammanhänger med att befolkningen i blir allt äldre?
fr · GS111036 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1036 av () till utrikesminister om FN-mission i södra I syfte att stödja det fredsavtal som undertecknades av och rebellrörelsen /A har FN:s generalsekreterare föreslagit att en FN-ledd mission om ca 10000 man ska upprättas i södra . Det är avgörande att FN-missionen i södra blir framgångsrik så att en reell och långsiktig fredlig utveckling kan nås i dessa delar av landet. Detta kräver emellertid att FN:s generalsekreterare får tillräckligt stöd för sitt förslag. En förutsättning för att ska kunna spela en mer aktiv roll i internationella konflikthärdar är att vi är beredda att ta vår del av ansvaret. har nått en bottennivå när det gäller deltagande i internationella insatser. Med det fattade försvarsbeslutet riskerar svenskt deltagande i internationella operationer, trots stor efterfrågan från FN, EU och Nato, snarare att ytterligare skäras ned. Avser utrikesministern att verka för att deltar i den FN-mission i södra som generalsekreterare har tagit initiativ till?
fr · GS111037 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1037 av () till statsrådet om sänkning av arbetsgivaravgiften för mindre företag När arbetsgivarna fick ett generellt ansvar för finansieringen av sjukförsäkringen, den så kallade medfinansieringen, beslutades om kompensation. Ansvaret för den tredje sjukveckan försvann och arbetsgivaravgiften sänktes med 0,. visar det sig dock att med sänkningen av arbetsgivaravgiften minskades det särskilda avdraget i lagen om sociala avgifter från 3550kr till 3090kr. Effekten av sistnämnda ändring blev att småföretag med färre än cirka tio anställda inte fick någon nettosänkning av arbetsgivaravgiften. Ämnar statsrådet vidta några åtgärder för att även mindre företag ska erhålla en utlovad sänkning av arbetsgivaravgiften i samband med den så kallade medfinansieringen?
fr · GS111038 · 2005-02-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1038 av () till finansminister om anslag till allmänna samlingslokaler och kulturlokaler Enligt förordningarna SFS 1990:573 och SFS 1996:1593 ger staten bidrag till stöd för byggande, underhåll och handikappanpassning av allmänna samlingslokaler och icke-statliga kulturlokaler. samlingslokaldelegation beslutar om bidragen. Enligt förordningen lämnas beslut om stöd i delegationen efter ansökan från lokalorganisation innan ett projekt startas och betalas ut först efter rekvisition när ett projekt färdigställts. Eftersom projekten är omfattande tar det oftast mer än ett budgetår från projektstart till slutförande. finns det exempelvis beslut om stöd i delegationen till icke-statliga kulturlokaler innestående om . Det är ordinarie anslag enligt senaste årens beviljade anslag som beslutat om. Enligt regleringsbrev har regeringen beslutat att myndighet inte får disponera anslagssparande som byggts upp . Regeringen betraktar därmed av delegationen beslutade stöd som anslagssparande, vilket de i praktiken inte är. Detta får helt orimliga konsekvenser. Det ställer mängder av kulturinstitutioner i landet och samlingslokalorganisationer i en orimlig ekonomisk situation. För redan beviljade projekt finns enbart årets budgetanslag om 10 miljoner att betala ut. Det innebär vidare att delegationen inte kan bevilja nya stöd som ligger färdigberedda varom beslut ska fattas innevarande år. Mot den alarmerande bakgrunden vill jag fråga finansministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att stöd enligt av fattade beslut enligt förordningarna kan ges till icke-statliga kulturlokaler och allmänna samlingslokaler.
fr · GS111039 · 2005-02-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1039 av () till justitieminister om polisutbildning i Det råder oro i svenskt rättsväsende. Många delar håller inte när det gäller. Det skapar otrygghet hos människor. Trots att det utbildas fler poliser ökar inte antalet poliser runtom i landet. Det är snarare tvärtom så att antalet poliser faktiskt ute i människors vardag minskar. Det beror på att många poliser går i pension. Antalet poliser som slutar överstiger antalet som börjar. Det utbildas ungefär 800 poliser i . Men det räcker inte när ca 500 poliser går i pension och den siffran väntas öka , enligt . En tredjedel av landets alla poliser är , vilket innebär att uppemot en tredjedel av den totala polisstyrkan kommer att försvinna i pension . Dessutom är mellan 800 och 900 poliser sjukskrivna. Detta innebär att antalet poliser som faktiskt är i tjänst är mindre än det var tidigare. Denna negativa utveckling måste brytas. Antalet utbildade poliser måste öka och ganska kraftigt . Vi i alliansen har samtalat med bland annat polis, , kommuner och försvaret i och har noterat ett stort intresse för att förlägga polisutbildning till . Former som har diskuterats är polisförberedande utbildning, polishögskola på distans samt polishögskola. Är justitieministern beredd att förlägga polisutbildning till ?
fr · GS111040 · 2005-02-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1040 av () till justitieminister om förskotterat skadestånd Målet för politik är att människor som drabbats av brott ska erhålla all den kvalitativa och kvantitativa hjälp de behöver för att kunna återgå till ett normalt liv. En viktig aspekt är den ekonomiska. Det är principiellt viktigt att förövaren gottgör brottsoffret ekonomiskt för det lidande och den förlust som åsamkats. I väldigt många fall försenas eller helt uteblir dock betalningen från gärningsmannen. Det är inte rimligt att brottsoffret på nytt ska skymfas av en brottsling som inte betalar. Därför anser att man bör se över möjligheten att staten, vid skadestånd på grund av brott, förskotterar skadestånd till brottsoffret och tar över fordran på gärningsmannen. Man bör också se över nivåerna på skadestånd som utdöms för sveda och värk samt lidande så att skadestånden blir mer rimliga än . Med anledning av det ovan sagda vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att brottsoffer inte ska behöva vänta på eller helt bli utan det skadestånd som tilldömts dem?
fr · GS111041 · 2005-02-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1041 av () till justitieminister om preskriptionstider DNA-teknikens framsteg gör det möjligt att lösa mordfall där polisen tidigare misslyckats. DNA-tekniken har använts i och har mer eller mindre revolutionerat polisens arbete. Att en mördare efter en 25-årig preskriptionstid går fri uppfattas av många som stötande. I takt med att tekniken utvecklas ökar möjligheten att lösa brott . Med denna utveckling borde preskriptionstiden förlängas eller avskaffas helt för att, om chans ges, kunna lösa ett ouppklarat grovt brott. Barn som utsätts för sexualbrott förtränger ofta det inträffade. Det kan medföra att brottet inte uppdagas förrän , kanske inte förrän i vuxen ålder. Då kan brottsoffret behöva ytterligare tid för att överväga anmälan av brottet. Detta motiverar att förlänga eller helt ta bort preskriptionstiden för sexualbrott mot barn. Somliga brott ser samhället extra allvarligt på. Det är därför befogat att överväga att göra ett undantag till preskriptionsregelns principer om att gömt ska vara glömt . Vissa brott glöms inte. Med anledning av det ovan sagda har jag följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler brottsoffer ska få upprättelse, trots att har passerat efter det att brottet begicks?
fr · GS111042 · 2005-02-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1042 av () till justitieminister om brottsofferstatus anmäldes 8211 fall av misshandel av barn i åldrarna , vilket är en ökning . Förutom de barn som själva utsätts för misshandel eller andra övergrepp anser att även de barn som växer upp med misshandel i sin familj i realiteten är att betrakta som brottsoffer. Konsekvenserna av att barn bevittnar våld eller hot om våld i sina hem är ett underskattat och inte tillräckligt belyst problem. Studier som genomförts visar att av alla barn upplevt våld i hemmet åtminstone . Att se sin mamma bli misshandlad är en allvarlig form av psykisk misshandel som sätter sina spår. menar att en otillräcklig lagstiftning måste förändras till skydd för barnens rätt till ett liv i trygghet utan rädsla för våld, övergrepp och kränkningar. är barnet straffrättsligt övergivet. Utan brottsofferstatus saknas rätt till eget målsägandebiträde, vars uppgift består i att bevaka barnets intressen under förundersökning och rättegång. Med anledning av det ovan sagda har jag följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att barn som bevittnat brott ska tillerkännas status som brottsoffer?
fr · GS111043 · 2005-02-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1043 av () till justitieminister om kriminalisering av familjevåld Brottsligheten kan drabba alla men det är särskilt allvarligt när barn blir brottsoffer. När barn blir vittnen till att en förälder misshandlar sin partner ska de enligt socialtjänstlagen behandlas som offer. Men det sker inte i den omfattning det borde och stödet till dem är otillräckligt. Barnens utsatta situation i familjevåldssituationer måste uppmärksammas bättre. Ett sätt kan vara att kriminalisera att ett barn tvingas bevittna när en förälder slår den andre så att även barnet blir målsägande och en tydlig part i rättsprocessen. Då kan det garanteras att barnet får den uppmärksamhet deras situation kräver. Att bevittna våld mellan de personer som barnet är beroende av kan vara svårare än att själv bli misshandlad och gör dem definitivt till offer. Ett barn i en familj där hot och våld när som helst kan förekomma lever i ett förhöjt spänningstillstånd som är oerhört pressande. Hemmet som ska ge trygghet blir i stället en plats som skapar ångest och rädsla för vad som kan hända. Barnen kan inte relatera sådana händelser utan ser det i förlängningen som ett hot mot sig själv. En vuxen som misshandlar sin partner utsätter medvetet barnen för denna psykiska terror och jag anser att ett sådant beteende borde kriminaliseras på samma sätt som direkt fysisk barnmisshandel. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att kriminalisera att barn utsätts för en situation där de tvingas bevittna familjevåld i hemmet?
fr · GS111044 · 2005-02-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1044 av () till justitieminister om tullens befogenheter att utföra nykterhetskontroll frågade jag justitieministern vad han avsåg att vidta för åtgärder för att öka möjligheter att göra alkoholkontroller i färjelägena. Bakgrunden var att en tragisk olycka med fem döda precis inträffat, som ett resultat av att en lastbilschaufför lämnat en färja i berusad. vet vi att kör uppskattningsvis mellan 14000 och 16000 bilförare onyktra i . dör 150 personer i alkoholrelaterade olyckor. Olyckan i , med fem döda, är ett tydligt exempel på att kampen mot rattfylleriet måste skärpas. Myndigheter måste samarbeta i kampen mot brottsligheten. Vi har inte råd att, som , genom otidsenlig lagstiftning förslösa resurser. Ett bra exempel på detta skulle kunna vara att ge tullen befogenheter och utrustning att utföra alkoholkontroller i färjelägena. När frågan ställdes valde justitieministern att hänvisa till , som presenterade sina förslag . Denna utredning innehöll inga förslag om tullens befogenhet att utföra nykterhetskontroll. föreslår regeringens alkoholutredare att tullen ska få utföra alkoholtest av förare som lämnar färjor. Jag vill därför fråga justitieministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ge tullen befogenhet att utföra alkoholkontroll i färjelägena.