ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121229 · 2005-03-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1184 om lag om angrepp på , 1185 om upptrappade hot mot och 1229 om hot mot , och har med anledning av anti-secessionslagstiftning frågat mig vad jag avser att göra för att markera att hot om militärt våld mot är oacceptabelt. Regeringen ser med stort allvar på åtgärder som kan leda till ökad spänning över . Vi betonar vikten av att framtida status måste avgöras på fredlig väg genom dialog mellan parterna. Att använda hot om militärt våld som påtryckningsmedel är oacceptabelt. Detta budskap framfördes i årets utrikesdeklaration och framförs även i möten med kinesiska regeringsföreträdare. Att nu i lag har stadfäst möjligheten att använda icke-fredliga medel är oroande och riskerar att öka spänningen i regionen. EU gjorde ett uttalande med anledning av anti-secessionslagstiftningen. I uttalandet uttrycktes oro för att lagstiftningen kan få negativa konsekvenser för det närmande mellan parterna som har kunnat skönjas @ exempelvis etablerades direkta flygförbindelser under det kinesiska nyåret. EU markerade även sitt motstånd mot användning av våld för att lösa konflikten och riktade en uppmaning till alla parter att undvika åtgärder som kan leda till ökad spänning. Såväl som EU har anledning att följa utvecklingen noga. Vi kommer även framöver att framhålla vikten av fred och säkerhet över , såväl i samtal med representanter för den kinesiska regeringen som i olika internationella sammanhang.
frs · GS121230 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1230 om långsiktiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att pengar som avsatts för arbetsmarknadsåtgärder ska ge långsiktiga budgetmässiga villkor för mottagarna ute i landet så att ryckighet ska kunna undvikas. Jag vill inledningsvis säga att utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program är starkt konjunkturberoende och anpassas utifrån de snabba svängningar som sker på arbetsmarknaden. Detta kan göra att tilldelning och även utnyttjande av resurser kan ses som ryckig och variera mellan åren. Så måste det vara för att insatserna ska kunna anpassas till behoven på arbetsmarknaden och till de arbetslösas behov. Denna ordning anser jag är bra då det ger ett flexibelt utnyttjande av de avsatta medlen. Gällande de mer långsiktiga budgetmässiga villkoren för arbetsmarknadspolitiken är det så att denna fråga uteslutande beslutas av . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ska anvisa medel för arbetsmarknadspolitiken. beslutar senare, i samband med behandlingen av budgetpropositionen, hur mycket pengar som ska anvisas till anslagen. Denna årsvisa hantering av anslagen regleras i lagen (1996:1059) om statsbudgeten.
frs · GS121231 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1231 om indraget aktivitetsstöd till folkhögskolor har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att personer som drabbats på grund av plötsligt indragna aktivitetsstöd ska kunna fullfölja sina studier. Bakgrunden till frågan är att arbetslösa som gått en EU-finansierad utbildning på en folkhögskola i fått avbryta utbildningen mitt i terminen därför att fortsatt aktivitetsstöd inte beviljats. Reglerna för EU-projekt är att de ska vara samfinansierade och att medel får beviljas för högst i taget. I det här fallet har projektet pågått och aktivitetsstöd har också utgått utan avbrott. Jag ska inte gå in ytterligare på frågan eftersom det här handlar om ett enskilt ärende. Däremot vill jag generellt kommentera hur regeringen agerar för att minska arbetslösheten. Hur mycket pengar som ska anslås till arbetsmarknadspolitiken avgörs av . Anslagsnivån beräknas utifrån konjunktur och arbetslöshetsnivåer vilket betyder att arbetsförmedlingarnas budget ser olika ut . Av de medel som förmedlingarna får måste de prioritera hur de ska användas. Vi befinner oss nu i ett ansträngt budgetläge som vi behöver göra mer för att bekämpa arbetslösheten. Regeringen har därför aviserat att ytterligare stora satsningar bör göras på arbetsmarknadspolitikens områden. Därmed får arbetsförmedlingarna möjligheter att förbättra situationen för dem som är i störst behov av åtgärder för att kunna få ett arbete.
frs · GS121232 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1232 om rättssäkerheten vid personskador har frågat socialministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att öka rättssäkerheten och minska handläggningstiden i ärenden som rör personskador. Ansvarfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Jag har uppfattat fråga så att den avser försäkringsläkarna vid försäkringskassorna och att hon anser att detta system framstår som mycket rättsosäkert. Försäkringsläkarens roll har diskuterats . Bland annat har framförts från försäkrade att det är svårt att förstå hur en läkare kan uttala sig om deras sjukdom, symtom och arbetsförmåga utan att ha undersökt dem eller ens talat med dem. Regeringen ansåg mot den bakgrunden att försäkringsläkarens roll behövde tydliggöras och stärkas på ett sådant sätt att det klart framgår att denne är expert och rådgivare i medicinska frågor som ska bedöma den försäkrades medicinska situation utifrån det medicinska underlag som har tillgång till. Försäkringsläkaren ska inte heller själv undersöka eller behandla den försäkrade. Detta framgick bland annat av den proposition (prop. 1994/95:147) som låg till grund för de förändringar om bättre beslutsunderlag som infördes . biföll regeringens förslag om att försäkringsläkare även fortsättningsvis ska finnas och vara kassans expert och rådgivare i medicinska frågor. Detta synsätt gäller fortfarande och har senare även redovisats i regeringens proposition Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet (prop. 2002/03:89). Enligt lagen om allmän försäkring ska det hos den allmänna finnas en eller flera försäkringsläkare, som förtroendeläkarna benämns. Dessa ska biträda kassan i frågor som kräver medicinsk sakkunskap samt verka för ett gott samarbete mellan kassan och de läkare som är verksamma inom dess område. Försäkringsläkaren är en av anställd tjänsteman och omfattas således av de regler som gäller för sådana. Däremot står försäkringsläkaren i sin egenskap av försäkringsläkare inte under tillsyn. Hos har försäkringsläkaren således en rådgivande funktion i medicinska frågor. Försäkringsläkaren tar inte ställning i frågor om rätten till ersättning. Sådana beslut fattas av kassans handläggande tjänstemän eller av en socialförsäkringsnämnd. Redan konstaterade i sitt betänkande (SOU 1991:63) att om försäkringsläkare (dåvarande förtroendeläkare) skulle omfattas av tillsynslagen skulle detta innebära en utvidgning av lagens tillämpningsområde helt vid sidan av lagens huvudsyfte. föreslår i sin rapport inte någon förändring i denna fråga utan framhåller att en prövning kan ske inom ramen för domstolsprövningen vid förvaltningsbesvär. Regeringen har inte för avsikt att ytterligare utreda det nuvarande systemet med försäkringsläkare vid landets försäkringskassor.
frs · GS121233 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1233 om ersättning vid expropriation har frågat mig om när jag avser att presentera direktiv till en utredning om expropriationslagens ersättningsbestämmelser. Som framgår av fråga är avsikten att ersättningsbestämmelserna i expropriationslagen ska utvärderas inom ramen för en särskild utredning och att denna utredning ska påbörja sitt arbete under detta år. Jag räknar med att utredningen kommer att påbörja sitt arbete under slutet av året.
frs · GS121235 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1235 om skatteregler för scenarbetare har frågat när jag avser att komma med ett förslag med innebörd att underlätta situationen för landets många kulturskapare och för de institutioner som ska engagera dem. I ett svar på en interpellation av (2004/05:112) upplyste jag att det inom bereds ett par ärenden som gäller beskattningen av ersättningar till bland andra frilansande teater- och filmarbetare, och att jag innan beredningen är avslutad inte är beredd att uttala mig om beskattningen av den aktuella gruppen scenarbetare. Eftersom beredningen av ärendena ännu inte är avslutad är jag inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder i detta hänseende.
frs · GS121237 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1237 om åtgärder mot rökning har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag är beredd att vidta för att uppnå målet om att andelen bland de grupper som röker mest ska halveras . I propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) beslutade regeringen bland annat om fyra etappmål för att minska bruket av tobak. Ett av dessa är att andelen bland de grupper som röker mest ska halveras . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder på tobaksområdet. Hit hör bland annat förbud av indirekt tobaksreklam och det kraftfulla agerandet under det svenska ordförandeskapet i EU för att förstärka EG:s märkningsdirektiv, med skärpta krav på innehåll, märkningar etcetera av tobaksvaror. Jag vill vidare peka på att lagändringen om rökförbud på serveringsställen träder i kraft . Syftet med denna lagändring är att skydda arbetstagarna vid serveringsställen, personer som i sitt dagliga värv utsätts för exponering av tobaksrök på sin arbetsplats. Den förändringen kommer också att stödja de människor som vill avbryta sitt tobaksberoende. Att rökfria offentliga miljöer finns är en mycket viktig komponent för att människor ska kunna genomföra ett framgångsrikt rökstopp. För att stödja de människor som vill avbryta sitt tobaksbruk beslutades också i budgetpropositionen för att Sluta röka linjen vid , ska ges fortsatt statligt stöd. tillförs verksamheten Sluta röka linjen för att upprätthålla en nationell rådgivning med rökavvänjning. Vidare avsätter regeringen fortsatt stöd till frivilligorganisationer som arbetar med tobaksprevention. I den proposition som regeringen nu lämnar till om nationellt genomförande av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll med mera finns ytterligare åtgärder som regeringen föreslår ska vidtas för att uppnå det övergripande målet om ett minskat tobaksbruk.
frs · GS121238 · 2005-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1238 om möjligheter för personal att stanna kvar i tjänst har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmå fler anställda i att arbeta vidare . Rätten för arbetstagare att kvarstå i anställning till utgången av den månad då han eller hon fyller framgår av 32a § lagen om anställningsskydd (Las). Möjligheten att kvarstå i anställning infördes mot bakgrund av det nya pensionssystemet och den överenskommelse som träffats mellan de partier som står bakom pensionsreformen, enligt vilken en arbetstagare ska ges möjlighet att fortsätta med förvärvsarbete längre upp än vad som fram till dess varit möjligt. Regeln om rätt att kvarstå i anställning är tvingande och utan undantag. Varje arbetstagare ges därmed möjlighet att själv avgöra om han eller hon vill utnyttja sitt anställningsskydd och tjäna in pension än vad som var möjligt tidigare. En fördel med ett tvingande alternativ utan undantag är att ingen yrkesgrupp särbehandlas i förhållande till andra grupper. Arbetstagarens rätt att kvarstå i anställning till är således oberoende av om han eller hon är anställd i statlig, privat eller sektor. Att rätten är klar och individuell har inneburit att behov av speciella åtgärder för att förmå anställda i just att arbeta vidare ännu inte aktualiserats. Självfallet följer gällande lagar och avtal inom området. Om medarbetaren vill kvarstå efter ser positivt på att behålla den kompetens som de äldre har. Denna ordning visar att som arbetsgivare har en policy i frågan. Efterhand som möjligheten att kvarstå i anställningen tillvaratas av fler sänder det också signaler till andra anställda som närmar sig att arbeta vidare.
frs · GS121239 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1239 om könsfördelningen i statliga utredningar har frågat mig om jag avser att verka för att fler kvinnor får ordförandeskap i utredningar som regeringen tillsätter och i så fall hur. Bakgrunden till frågan är statistik som visar att andelen kvinnor som var ordförande i utredningar enbart uppgår till . Regeringen har bedrivit ett arbete som syftar till en jämnare representation av kvinnor och män i statliga styrelser och kommittéer. Detta arbete har varit framgångsrikt. Men våra ansträngningar måste naturligtvis fortsätta. I regeringens handlingsplan för jämställdhetspolitiken under innevarande mandatperiod anges att regeringen avser att utvärdera de arbetsformer som tillämpas i syfte att effektivisera arbetet med att säkra en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser och kommittéer.
frs · GS121240 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1240 om handelslättnader för jätteräkor har frågat om hon vill verka för att kommissionen omprövar sitt beslut om handelslättnader för jätteräkor. Ärendet faller under mitt ansvarsområde, så därför kommer jag att lämna svaret. Det är riktigt att EU har beslutat att förbättra handelsvillkoren för länder som är drabbade av . Arbete pågår med att tidigarelägga ikraftträdandet av det allmänna preferenssystemet som ger tullättnader för utvecklingsländer. Detta sker med tanken att de tsunamidrabbade länderna snabbt ska kunna ta del av tullättnader vid import till EU. Det är bra att handelsvillkoren förbättras för utvecklingsländerna och, i detta fall, de tsunamidrabbade utvecklingsländerna. driver en konsekvent politik för att stödja utveckling genom bland annat ökat marknadstillträde till EU för , inklusive de tsunamidrabbade länderna. har inte begärt internationellt katastrofstöd, men ser gärna att stöd lämnas på annat sätt genom internationellt samarbete. Att stödja hållbar utveckling är ett svenskt prioriterat område. Beträffande produktion av jätteräkor så har den branschen drabbats hårt i de områden där flodvågen sköljde in med stor förstörelse av fiskeområden och produktionsanläggningar till följd. Vid återuppbyggnaden ser jag det som mycket viktigt att aspekten hållbar utveckling finns med, så att produktionen kan ske utan negativ påverkan på miljön. Produktion av jätteräkor sker dessutom på flera olika sätt och det är inte alla verksamheter som får negativa ekologiska effekter. lämnar även stöd till organisationer som regionalt arbetar med hållbar utveckling. Jag ser det som angeläget att i sitt arbete med att förbättra handelsvillkoren för länder som drabbats av väger in såväl vikten av att stödja utveckling, bland annat genom ökat marknadstillträde till EU, som behovet att stödja en hållbar odling av jätteräkor.
frs · GS121241 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1241 om Natura 2000 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ingrepp i Natura 2000-områden inte genomförs. Frågan ställs med utgångspunkt i en planerad utbyggnad av vattenkraft i Ejforsen i i . Regeringen konstaterar i beslut att verksamheten inte omfattas av 4kap. 6§ tredje stycket och att det i det aktuella ärendet inte är fråga om en obetydlig miljöpåverkan och att det därför saknas skäl för en prövning enligt 17kap. Det betyder att frågan om tillstånd till utbyggnad nu prövas vidare av miljödomstolen. När det gäller frågan om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ingrepp i Natura 2000-områden inte genomförs så finns det redan ett väl fungerande regelverk att följa för ansvariga myndigheter vid beredning av planerade projekt med mera som berör Natura 2000-områden. Jag ser ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder för att säkerställa naturvärdena i Natura 2000-områden. Allmänt gäller för Natura 2000-områden att dessa i första hand skyddas genom bestämmelserna i 7kap. Därutöver kan även olika former av områdesskydd enligt vara aktuella för att bevara naturvärdena exempelvis naturreservat och bestämmelserna om riksintressen. krävs tillstånd för att bedriva verksamheter eller vidta åtgärder som på ett betydande sätt kan påverka miljön i Natura 2000-områden. Ett sådant tillstånd får bara lämnas om verksamheten eller åtgärden inte kan skada den skyddade livsmiljön i området och om den art som avses skyddas inte utsätts för en störning som på ett betydande sätt kan försvåra bevarandet i området av arten. Under vissa strängt reglerade förutsättningar kan tillstånd medges även om ovan nämnda förutsättningar inte föreligger men då krävs bland annat att det saknas alternativa lösningar och att verksamheten eller åtgärden måste genomföras av tvingande orsaker som har ett väsentligt allmänintresse. I sådana fall krävs regeringens tillåtelse och den som sökt tillstånd är skyldig att vidta de nödvändiga kompensationsåtgärder som anges i beslutet om tillstånd. För det aktuella Natura 2000-området håller på att ta fram en särskild bevarandeplan. Syftet med bevarandeplanen, som ska redovisas till är att säkerställa att naturvärdena bevaras.
frs · GS121242 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1242 om mångbruk av skog har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att i den svenska miljö- och skogspolitiken utnyttja norska erfarenheter av mångbruk av skog. Både i frågor om skogspolitik och miljöpolitik är det nordiska samarbetet intensivt. Jag tar regelbundet del av nordiska erfarenheter av skogsbruk, skogligt mångbruk och skogspolitik. En av de intressanta idéerna som är mycket aktuell i är naturturism i skogen. Man arbetar med naturturism även i skog som brukas för virkesproduktion. Jag har med tillfredställelse noterat att också arbetar aktivt med naturturism enligt liknande koncept som i . Just nu pågår en skogspolitisk utvärdering och översyn, . undersöker bland annat hur man kan förbättra den svenska skogspolitiken, och tillämpningen av avvägningen mellan produktions- och miljömålet. Utredningen ska dessutom göra en omvärldsanalys och ta till sig intressanta idéer från andra länder. Jag ser med stort intresse fram emot att ta del av utredningens betänkande.
frs · GS121243 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1243 om besked till har frågat mig vilka besked jag kan ge till alla människor som är oroliga för att förlora sina jobb vid en förtida avveckling av kärnkraften i . Svaret på frågan, som för övrigt är nära nog identisk med den som ställde , är att det inte är möjligt att föregripa den prövning av de äldsta reaktorerna som förutskickades i den strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften som vi och och enades om . Jag vill ändå utveckla resonemanget något och betona att kärnkraften inte är någon långsiktigt hållbar energikälla. Uranet är en ändlig resurs och kärnkraft är långt ifrån oproblematisk. Avfallet måste förvaras säkert långt in och ansvaret för detta landar på våra barn och barnbarn. Det finns ingen tvekan om kärnkraften ska avvecklas utan det är bara frågan om hur. Den välkända formuleringen från folkomröstningen är fortfarande relevant @ kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättning och välfärd. Alla våra reaktorer tillkom , närmare bestämt . Det betyder att samtliga riskerar att falla för åldersstrecket under en mycket kort tidsperiod. Därför går det inte att skjuta avvecklingen helt utan vi måste börja nu för att möjliggöra en långsiktig och ansvarsfull avveckling under kontrollerade former. Det är inte realistiskt att förutsätta att man kan bygga ut ny elproduktion i samma takt som vi gjorde när kärnkraften byggdes ut. Svensk industri och samhället i övrigt ska tillförsäkras el på internationellt konkurrenskraftiga villkor. De stora investeringar som krävs och behovet av omfattande teknisk och systemmässig utveckling innebär, tillsammans med energins stora betydelse för dagens samhälle, att omställningen kommer att ta tid. Jag vill återigen framhålla den mycket höga kompetens som finns hos de anställda i den svenska kärnkraftsindustrin och att det är betydelsefullt att det under hela den omställningsperiod vi har framför oss finns tillgång till högt kvalificerad personal. Det är viktigt att omställningen ger tydliga förutsättningar för företagen vid planering av sin verksamhet. Därmed ges också möjlighet att hantera personalfrågan på ett ansvarsfullt sätt. Jag vill avsluta med att påpeka att i sak har inget förändrats sedan den likalydande frågan ställdes . Den blocköverskridande politiken angående den fortsatta avvecklingen av kärnkraften ligger fast.
frs · GS121244 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1244 om stabila elpriser har frågat näringsminister vilka besked han avser att ge till de företag som funderar på att flytta utomlands eller placera investeringar i utlandet på grund av osäkra besked om framtida elförsörjning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag har besvarat en fråga (2004/05:1243) av om besked till . Frågorna hänger nära samman. Utöver mitt svar på den tidigare frågan vill jag tillägga följande. Ett av de av beslutade energipolitiska målen är att energipolitiken ska trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Det är inte förenligt med energipolitik att ta betydande delar av elproduktionen ur drift utan att denna ersätts av ny energiproduktion eller minskad energianvändning. Därför måste avvecklingen av kärnkraften ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt och utbyggnad av ny elproduktion ske kontinuerligt så att svensk industri och samhället i övrigt tillförsäkras el på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Detta är en viktig princip i den strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften, som Socialdemokraterna, presenterade .
frs · GS121245 · 2005-03-23 00:00:00 — Svar på fråga 2007/08:1245 om obligatoriska brandvarnare har frågat mig på vilket sätt jag avser att ändra i lagen om skydd mot olyckor, så att kommunerna kan ställa krav på att det ska vara obligatoriskt med brandvarnare i bostäder. Lagen om skydd mot olyckor ersatte den tidigare räddningstjänstlagen. Lagen innehåller bestämmelser om de åtgärder som stat och kommun ska vidta till skydd mot olyckor. Lagen innehåller också bestämmelser om de förebyggande åtgärder som enskilda ska vidta. Bland annat ska ägare eller nyttjanderättshavare till byggnader i skälig omfattning vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att hindra eller begränsa skador till följd av brand. Ett exempel på en sådan åtgärd som nämns i förarbetena till lagen, är brandvarnare. I ett allmänt råd till lagen har förklarat att man anser att det bör finnas brandvarnare i alla byggnader som används för bostadsändamål. Kommunerna ska genom rådgivning, information och på annat sätt underlätta för den enskilde att fullgöra sina skyldigheter enligt lagen. Enligt lagen ska kommunerna utarbeta handlingsprogram för den förebyggande verksamheten och för räddningstjänst. Handlingsprogrammen lämnas till bland andra . Successivt kommer härigenom erfarenheter att vinnas om hur kommunerna arbetar med dessa frågor och om vilka förbättringar av brandskyddet som bör ske i olika avseenden, bland annat då det gäller varning. Dessutom kan kommunen genom tillsyn kontrollera att lagens krav på brandskydd följs. Vid utövandet av tillsynen har kommunen en rad redskap till sitt förfogande, såsom möjligheten att utfärda förelägganden, vilka kan förenas med vite. Bakgrunden till lagen om skydd mot olyckor var att regeringen ansåg att det fanns behov av att modernisera lagstiftningen, att minska detaljregleringen och att öka styrning genom angivande av nationella, övergripande mål. Jag anser avslutningsvis att det är av största vikt att användningen av brandvarnare ökar och konstaterar med tillfredsställelse att arbetet med handlingsplanerna i kommunerna bedrivs med stort engagemang.