ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS112001 · 2005-07-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:2001 av () till statsrådet om resurser till De stormdrabbade skogslänen i har stora behov av att få ytterligare resurser för att renovera skadade vägar. För att klara detta måste omprioritera i sina anslag. Bland annat tvingas region att avstå i omfördelade resurser. Det är självklart att resurser måste tillskjutas de stormdrabbade länen. Men det är märkligt att regeringen inte tillskjuter extra medel till i detta sammanhang. Slutsatsen blir att en landsända ställs mot en annan, vilket är mycket olyckligt. För innebär detta att vissa vägar inte får det underhåll som behövs för att behålla en god bärighet exempelvis i samband med tjällossningen. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet om hon avser att agera för att tillskjuta ytterligare resurser för att kompensera den kostnad som stormen inneburit för .
fr · GS112002 · 2005-07-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:2002 av () till jordbruksminister om salmonellakontroll Det har i medierna även förekommit påståenden om att det finns möjligheter att kringgå gällande lagstiftning om bland annat salmonellakontroller och också att möjligheterna har utnyttjats. Inte heller följer alla livsmedelskedjor krav på att ursprungsmärka nötkött. Brister sägs finnas även i fråga om deklaration av tillsatserna i så kallad köttberedning. Det sistnämnda är emellertid inte ett krav. EU borde kräva salmonellatest av även köttberedning och att tillsatserna blir tydligt redovisade. Det krävs antingen översyn av och tillägg till gällande lagstiftning eller åtgärder för att få förbättrad efterlevnad av lagstiftningen för att konsumenten ska kunna känna trygghet i att det inköpta köttet är salmonellatestat och att det framgår tydligt vilka tillsatserna är i en köttberedning. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att krav på salmonellatest av importerat kött blir helt uppfyllda och för att tillsatserna i så kallad köttberedning blir redovisade?
fr · GS112003 · 2005-07-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:2003 av () till utbildnings- och kulturminister om anslaget till Enligt uppgifter i medierna har använt statliga medel för att genomföra någon sorts "marknadsföring" i tron att ett nytt kulturparti ska bildas. Det talas om sexsiffriga belopp som skulle ha använts till detta @ och pengarna ska enligt uppgifter komma från budget. Det står alla fritt, i ett demokratiskt land, att starta politiska partier, men "startpengarna" ska definitivt inte hämtas från ett statligt kulturanslag, indirekt från skattebetalarna. Om partiet är, som också uppgifter säger, en PR-bluff eller ej spelar ingen roll i detta sammanhang. Vi moderater har i en motion så sent som pekat på att kännetecknas av en urholkning av kulturen i ". Vi har i samma motion betonat vikten av olika kultursatsningar med statliga medel. Men i varje fall ställer inte jag upp på att ekonomiska satsningar används på det sätt som det nu sägs ha skett. Då kan vi, utan negativ inverkan på den direkta kulturverksamheten, skära ned kulturanslaget. Det är viktigt att kulturanslag går till kultur. Avser statsrådet att undersöka hur bidraget till har använts?
fr · GS112004 · 2005-07-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:2004 av () till justitieminister om rattfylleriet i anmäldes 501 rattfylleribrott i , enligt Brottsförebyggande rådets statistik; åtskilliga av brotten begicks . Den som kör rattfull utsätter inte bara sig själv utan också medtrafikanter för livsfara. får många människor sätta livet till på grund av rattfylleristernas framfart. Kampen mot rattfylleriet måste ges högsta prioritet. Nya kraftfulla åtgärder måste sättas in. Dit hör, enligt min mening, exempelvis en skärpning av straffen för rattfylleri, skärpta krav på alkolås för personer som har dömts för rattfylleri, obligatoriska handlingsprogram för dömda rattfyllerister, förstärkta resurser för tull och polis och förbud mot så kallad eftersupning. Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder han generellt avser att vidta i syfte att intensifiera kampen mot rattfylleriet och specifikt om han avser att införa ett förbud mot så kallad eftersupning.
fr · GS112005 · 2005-07-06 00:00:00 — Fråga 2004/05:2005 av (m) till justitieminister om eskortrutiner vid verkställande av avvisningar I medierna har då och då granskats vilka rutiner som gäller vid verkställande av avvisningar rörande asylsökande utan styrkt identitet eller korrekta resehandlingar. Dessa utförs av ett till knutet företag, . Det har bland annat framkommit att den avvisade kan åtföljas av ibland så många som fem personer och stundom till länder som omöjligen kan ta emot vederbörande (för att han eller hon saknar relevanta dokument) eller av andra skäl inte är aktuella. Under förhandlingar i det tänkta mottagarlandet bor och äter "eskortörerna" motsvarande hög klass och den som ska avvisas får tillbringa ibland på flygplatsen, stundom utan mat och någonstans att sova. Vid återfärden sitter "eskortörerna" i affärsklass (framförhandlat av facket). Om avvisningen misslyckas får den som inte avvisats sitta ensam, utan uppsikt, i ekonomiklass på återresan. Denna stundom långväga reseverksamhet medför, inklusive traktamentsersättningar, sammantaget orimliga relativa summor för folkhushållet, förutom att den är inhuman och rättsosäker för den asylsökande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att nedbringa väntetider på så kallat förvar och åstadkomma mera kostnadseffektiva eskortrutiner och en humanare behandling av asylsökande då dessa ska avvisas från ?
fr · GS112006 · 2005-07-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:2006 av () till jordbruksminister om ersättning för skyddszoner Jordbruk har möjlighet att få ersättning för tjänster som bidrar till en bättre miljö. Ett exempel på detta är skyddszoner som ska förhindra att kväve och besprutningsrester läcker ut i sjöar och vattendrag. beslutade att dra in dessa ersättningar. De som har sökt ersättning för nya skyddszoner eller vill utöka redan befintliga zoner blir därmed utan ersättning. Situationen innebär att många nu går miste om ersättningar som redan räknats in i företagets ekonomi. Detta är olyckligt då många redan före det negativa beskedet har små ekonomiska marginaler. Länsstyrelserna beklagar situationen och skyller på . Dessa i sin tur skyller på regeringen då verket fick beskedet från regeringen för sent för att kunna informera berörda jordbruk. Frågan har alltså skötts på ett dåligt sätt och åter igen är det jordbruksföretag som råkar illa ut. Ett ersättningssystem som marknadsförs och accepteras av brukare bör likställas med ett ingånget avtal. Sådana överenskommelser ska hållas. drabbas, ofta små, jordbruksföretag med små marginaler så att såväl ekonomi som trovärdigheten gentemot myndighetens seriösa vilja att skapa en bättre miljö påverkas. Min fråga till jordbruksministern är: Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder för att återställa förtroendet mellan myndighet och brukare?
fr · GS112007 · 2005-07-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:2007 av () till statsrådet om kommunernas ansvar för skolbiblioteken "Skolbibliotekets pedagogiska roll i skolan blir alltmer betydelsefull." Så svarade skolministern på en skriftlig fråga från undertecknad detta år. visar en ny undersökning från att nästan åtta av tio kommunalråd är ovilliga att satsa mer resurser för att stärka skolbiblioteken. saknar hälften av eleverna i ett bemannat skolbibliotek. Enligt kommunalråden som tillfrågats i undersökning finns det kommuner som i stort sett helt saknar bemannade skolbibliotek. I bibliotekslagens §5 slås fast att det inom "och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen". Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att förtydliga kommunernas ansvar att ge elever tillgång till bemannade skolbibliotek?
fr · GS112008 · 2005-07-07 00:00:00 — Fråga 2004/05:2008 av () till utrikesminister om anställningsvillkor för personer anställda vid svenska beskickningar i utlandet Enligt uppgift ska det vid svenska beskickningar i utlandet förekomma att personal anställs och avlönas på ett sätt som varken är förenligt med svensk lagstiftning och gällande regler på arbetsmarknaden eller med motsvarande regler och lagstiftning i det land där verksamheten bedrivs. Syftet med detta ska vara att undvika utgifter för skatt och arbetsgivaravgifter. Särskilt för den anställda är det alltid viktigt att arbetsgivaren agerar i enlighet med gällande lagstiftning och regelverk. Anställningstrygghet, pensionsförmåner och tillgång till sociala trygghetssystem avgörs så gott som alltid av vilken anställningsform en individ har. Det är inte helt ovanligt att mindre nogräknade arbetsgivare försöker undandra sig det ansvar man har att göra anställningar som är korrekta enligt gällande arbetsrätt. Såväl offentliga finanser, men framför allt den anställda drabbas av detta förfarande. Staten bör bemöda sig om att vara ett föredöme som arbetsgivare. För att staten på ett trovärdigt sätt ska kunna agera för att upprätthålla arbetsrätten är det viktigt att statliga myndigheter alltid bemödar sig att agera korrekt i förhållande till sina anställda och till gällande lagar och regelverk. Jag vill därför fråga utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att tillse att det inom vid anställning av personal ageras i enlighet med gällande lagar och regler.
fr · GS112009 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2009 av () till statsrådet om fyra tjänster på Arbetsförmedlingen i i lider av en mycket hög arbetslöshet. Arbetslösheten där är bland den högsta bland landets kommuner. På i arbetar man för högtryck och varje handläggare har fler personer att hjälpa än vad som är brukligt. I regeringens regleringsbrev till Ams står det uttryckligen att det ska tillsättas fyra nya tjänster på Arbetsförmedlingen i . Detta har inte blivit av och Ams har inte tagit tag i frågan. I samband med en träff med Arbetsförmedlingen i fick jag frågan varför inget händer. Vad avser statsrådet att göra för att skynda på processen och ge besked om när de fyra tjänsterna ska tillsättas?
fr · GS112010 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2010 av () till statsrådet om det ökade utanförskapet Trots hög tillväxt har behovet av arbetskraft inte ökat i den omfattning som vore önskvärd. Det är därför angeläget att ge verksamheten inom privat som offentlig sektor förutsättningar för att kunna öka sysselsättningen. Det verkar som om uttrycket jobless growth @ tillväxt utan nya arbeten @ får ett starkare inslag inte bara i utan även i andra EU-länder. Alla i arbetsför ålder @ oavsett kön, ålder, social bakgrund och egna färdigheter @ måste få möjlighet till yrkesutbildning och fast anställning för att kunna bestämma över sin egen och sin familjs framtid. Alla de som inte klarar med fullgoda betyg får senare betydligt svårare att få fotfäste på arbetsmarknaden. Dessutom måste studiegången anpassas till såväl arbetsmarknadens behov av praktisk hantverksutbildning inom ett antal vårdande och redan befintliga bristyrken som den enskildes förmåga att tillägna sig kunskaper i basämnena, upp till den nivå som krävs i respektive yrke. Min fråga till arbetslivsminister berör den komplexa bilden av utanförskapet. Den handlar om både dem som har utbildning och dem som behöver komplettera den, samt behovet av att se till människans arbetsförmåga och dem som står långt borta från arbetsmarknaden i form av sjuk- eller aktivitetsersättning. Vad avser statsrådet att göra för dem som har en svag koppling till arbetsmarknaden?
fr · GS112011 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2011 av () till utbildnings- och kulturminister om som opinionsbildare gjordes ett utspel i som fått stora rubriker i medierna. Det så kallade kulturpartiet presenterades. Kulturpartiet beskrevs som ett parti bestående av skådespelare och konstnärer vars mål var att öka anslagen till kulturen. avslöjades att allt var ett jippo arrangerat av för att lyfta upp kulturen på den politiska dagordningen. hade tankesmedjan presenterat en rapport som handlade om myndigheternas roll från "fristående ämbetsverk till rörelsedrivna idéfabriker". Ett tydligare bevis för sin tes kunde Timbro knappast bett om än jippot kring Kulturpartiet. Enligt Timbro har myndigheternas roll förändrats. Många myndigheter lever inte längre upp till den opartiska och sakliga roll som grundlagen förutsätter. Utvecklingen har gått mot myndigheter som fungerar som ideologiproducenter och opinionsbildare, i stället för som oberoende ämbetsverk. Min åsikt är att detta inte är rimligt. Myndigheter ska inte bedriva opinionsbildande verksamhet. Kulturen är en högt prioriterad fråga för och vi har länge arbetat för ökade resurser till kulturen. Vi accepterar dock inte att förbrukar resurser, som borde ha gått till den ordinarie verksamheten, på ett obefintligt politiskt parti. Vad avser kulturminister att vidta för åtgärder för att svenska kulturmyndigheter inte ska slösa bort kulturens resurser på opinionsbildande utspel?
fr · GS112012 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2012 av () till utbildnings- och kulturminister om konflikthantering i lärarutbildningen i vår beslutade att undervisning i konflikthantering ska ingå i lärarutbildningen. I utbildningsutskottets betänkande UbU4 står: "Mobbning är ett oacceptabelt beteende som i skrämmande stor utsträckning förekommer i skolan. För att förverkliga intentionerna i skollagen och läroplanerna behöver lärare få bättre verktyg för och möjlighet att utveckla sina kunskaper när det gäller konflikthantering." Betänkandetexten avslutas med: "Kunskaper om mobbning och konflikthantering bör anges i examensordningen som ett av målen för lärarexamen." Behovet av utbildning i konflikthantering är stort. presenterade lärarförbunden en utredning som visade att av lärarna ägnar betydande del av åt att skapa trygghet och studiero. I av skolorna uppger lärarna dessutom att de minst en gång måste gå in och lösa akuta svårare konflikter. uppger enbart att de i sin utbildning fått undervisning i konflikthantering. Därför är det anmärkningsvärt att det i det nya regleringsbrevet för lärarutbildningen från regeringen inte finns några direktiv kring konflikthantering. Regeringen ignorerar därmed de behov som finns och underlåter dessutom att verkställa beslut. Jag vill därför fråga utbildningsministern varför han i direktiven för lärarutbildning inte verkställt det av fattade beslutet om undervisning i konflikthantering i lärarutbildningen.
fr · GS112013 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2013 av () till statsminister om kunskap och politiska beslut Som forskare och riksdagsledamot är jag starkt kritisk till att politiken blivit alltmer kortsiktig. Politiska förslag och beslut tenderar att i huvudsak vara populistiska i stället för kunskapsbaserade och långsiktigt förankrade i en ideologi. Det är dags att uppmärksamma behovet av att förvalta och använda den nya kunskap som tas fram i de olika beslut som rör framtidens samhälle. God kunskap som gynnar människors välbefinnande måste värnas och ligga till grund för de beslut som fattas. framtid är beroende av hur vi hanterar den kunskap som faktiskt finns. Mot bakgrund till det ovan sagda vill jag ställa följande fråga: Vilken åtgärd avser statsministern att vidta för att säkerställa att kunskapen bland landets forskare tillvaratas och kommer till användning vid politiska förslag och beslut?
fr · GS112014 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2014 av () till statsminister om minneshögtid i Efter bomberna i arrangerades en minneshögtid i . företräddes då på en allmänt kritiserad skamligt låg nivå. Statsministern prioriterade gårdsbesök i . Vi kan utgå ifrån att en motsvarande minneshögtid för terrorismens offer kommer att arrangeras i . På vilken nivå av regeringsmedlemmar kommer att företrädas vid en sådan minneshögtid i ?
fr · GS112015 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2015 av () till justitieminister om elektronisk övervakning av besöksförbud Enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) undersökning av överträdelser mot besöksförbud står ett mindre antal män för den stora delen av alla överträdelser. För att öka tryggheten för den som utsätts för dessa överträdelser bör ytterligare åtgärder vidtas. Ett sätt som skulle kunna förbättra situationen, inte minst för misshandlade kvinnor, är att kombinera besöksförbudet med elektronisk övervakning. Besöksförbudet skulle därmed kunna övervakas med GPS. Det skulle både kunna fungera som ett larm till brottsoffret som kan sätta sig i säkerhet och till polis eller väktare som skulle kunna rycka ut. Dessutom skulle systemet skapa bevis för att besöksförbudet överträtts. En elektronisk övervakning på detta sätt borde dessutom innebära att mannen helt avhåller sig från att överträda besöksförbudet eftersom risken för upptäckt är mycket stor. Min fråga till är om han avser att vidta några åtgärder för att införa ett sådant övervakningssystem i för att den vägen öka tryggheten för brottsoffer.
fr · GS112016 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2016 av () till justitieminister om polisresurser till Dödsskjutningen av en 62-årig man som inträffade på ett kafé mitt i har tydliga kopplingar till den organiserade brottsligheten i . Det fruktansvärda dådet har enligt alla tecken begåtts av en professionell mördare. har flera dåd med liknande kopplingar inträffat i . Uppgifter från kriminalpolisens underrättelsetjänst tyder också på att förekomsten av organiserad brottslighet är högre i än på andra ställen i landet, något som också kan förklaras med de kortare avstånden till kontinentens brottssyndikat. Dådet i inskärper vikten av att samhället nu på allvar tar itu med de maffialiknande grupper som har fått fäste i vårt land. Det är därför viktigt att den skånska polisen nu tillförs större spaningsresurser för att punktmarkera och försvåra tillvaron för de som ägnar sig åt sådan kriminell verksamhet. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att säkerställa att polisen i tilldelas resurser för att bekämpa den växande organiserade brottsligheten?
fr · GS112017 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2017 av () till justitieminister om den förberedande polisutbildningen Hur tänker justitieministern åtgärda felen hos de fler och fler förberedande polisutbildningar som bedrivs i samarbete med länspolismyndigheter i olika delar av ? Efter regeringens propåer att öka mångfalden inom poliskåren har en av huvudformerna för genomförandet blivit att polismyndigheter bidrar med i projekt med utbildningsanordnare runtom i . har resultatet i intagningen till varit ytterst marginellt när det gäller exempelvis antagna med utländsk bakgrund. Utbildningsanordnarna och rekryteringsansvariga vid länspolismyndigheterna har på fyra olika platser i landet inte kunnat hålla sig från frestelsen att hjälpa projekten med att fuska. Till exempel har de sekretessbelagda svenskproven som skrivs på polisstationer som ett första steg i urvalsprocessen läckt ut från polisen till just de utbildningsföretag man samarbetat med. Elever har på dessa utbildningar kunnat se och öva på proven, mot alla regler, innan de skrivs. Denna möjlighet har inga andra. En uppskattning av omfattningen av denna projektverksamhet visar att antalet platser är uppe i omkring 200. Detta sker som regeringen förbereder att eventuellt lägga ned med 200 platser. En uppenbar fråga är om det inte är bättre att behålla riktiga platser på polishögskolorna, vilket ger fler poliser än förberedande polisutbildningar. Min fråga till justitieministern blir därför vilka åtgärder ministern tänker vidta för att åtgärda bristerna i de förberedande polisutbildningarna.
fr · GS112018 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2018 av () till näringsminister om utvecklingsländernas tullförmåner gentemot EU antog, , nya regler för utvecklingsländernas tullförmåner gentemot EU. Enligt uppgift reserverade sig mot beslutet. Jag är mycket orolig för att de nya reglerna kan komma att ytterligare begränsa ländernas politiska handlingsutrymme och möjligheter till effektiv fattigdomsbekämpning. Det är uppenbart att reglerna inte går tillräckligt långt. Systemet är fortfarande för restriktivt och begränsar exportmöjligheter, bland annat genom att man infört fler skyddsklausuler. Därmed försvårar man marknadstillträdet till EU i stället för tvärtom. Det är viktigt att tillsammans med andra progressiva EU länder redan nu påbörjar ett arbete för att förändra de antagna reglerna. Det är viktigt att de fattiga länderna visas större respekt och en större förståelse för att de generella avregleringar som EU förespråkar inte alltid fungerar i praktiken. Det kan tvärtom i många fall riskera att slå ut inhemskt jordbruk och industri och därmed förvärra fattigdomen. Jag vill med anledning av ovanstående och mot bakgrund av reservation, fråga ansvarigt statsråd vilka åtgärder statsrådet kommer att vidta för att reglerna ska ändras.
fr · GS112019 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2019 av () till socialminister om mark för barns fritid och statliga skärgårdsmarker kunde vi läsa i morgontidningarna om barn som inte får plats på sommarkoloni på grund av höjda avgifter. Vi vet också att många barn inte kommer ut på landet eller får någon resa eller alternativ tillvaro . Det finns familjer vars ekonomi inte tillåter extra utgifter vilket främst drabbar barnen. Socialministern uttalade sig i frågan och framförde med eftertryck nödvändigheten av samhälleliga insatser för att ge dessa barn möjlighet till rekreation och avkoppling under sitt sommarlov. I samband med omstruktureringen av det svenska försvaret har staten sålt mark i skärgården till markägare med kravet att marken ska vara tillgänglig för allmänheten. I finns 400@500 vandrarhemsplatser för omgående användning som samhället äger. Jag har tagit initiativ i den här frågan tidigare i en motion som resulterade i utredning om utförsäljning av statlig försvarsanknuten mark. En särskild proposition om detta väntas till . Detta senare får ses som en lösning på litet . Däremot finns mark och lokaler för disposition för koloniverksamhet. Därför vill jag fråga statsrådet vilka initiativ statsrådet avser att ta inför nästa sommarsäsong som kan underlätta att fler barn får möjlighet att på rimliga ekonomiska villkor kan delta i koloniverksamhet och uppleva ett välförtjänt sommarlov.
fr · GS112020 · 2005-07-08 00:00:00 — Fråga 2004/05:2020 av () till statsrådet om förhållandet mellan och EU Den brittiska regeringen har inför toppmötet med G8 och det brittiska EU-ordförandeskapet, presenterat en ambitiös strategi för . Strategin handlar om alltifrån ekonomiskt stöd, inklusive skuldavskrivning, till kulturella och politiska insatser. Den brittiska regeringen vill låta de fattiga länderna i i större utsträckning själva bestämma hur man behöver och hur omfattande öppnandet av marknaderna ska vara. Dessutom vill den brittiska regeringen att EU ska öppna sina marknader helt för , vars andel av EU:s totala handel endast utgör 2,. De vill även avstå ifrån att pressa de afrikanska regeringarna att förhandla fram kontroversiella avtal om investeringsregler och offentlig upphandling som ofta minskar möjligheterna att utforma en framgångsrik egen politik. I princip handlar det om att visa större respekt för och en ansträngning att skapa ett nytt partnerskap som bygger på ett nytt perspektiv om hur ser på . Min förhoppning är att aktivt ska ge stöd till det brittiska initiativet och att det kommer att tydliggöras och manifesteras i konkreta handlingar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd om det brittiska initiativet kommer att konkretiseras i och av .