ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121706 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1706 om adhd-utredningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra möjligheterna till diagnostisering av adhd hos såväl barn som vuxna. Adhd och andra så kallade neuropsykiatriska störningar är funktionshinder som kan innebära en svår belastning för många barn och deras familjer, liksom för vuxna människor, och som måste tas på stort allvar. Självklart är det så att alla ska ha tillgång till vård på lika villkor. Det är i första hand vårdgivarens ansvar att tillse att det finns nödvändig kompetens och utrustning för att bedriva en god och säker vård, till exempel när det gäller bedömning/utredning och behandling av neuropsykiatriska störningar. Regeringen stöder huvudmännen i detta arbete, dels genom satsningar på psykiatrin och på förbättrad tillgänglighet och förkortade väntetider till vården i sin helhet, dels genom att stödja forskning på området och genom att se till att nödvändig kunskap tas fram. Personer med adhd har varit föremål för omfattande forskning och kunskapsutveckling. gav ut en kunskapsöversikt om adhd (Adhd hos barn och vuxna). Denna kunskapsöversikt har efterfrågats i hög utsträckning och förhoppningsvis kan den bidra till en utvecklad kompetens inom hälso- och sjukvården. betonar dock i översikten att det finns behov av fortsatta forskningsansträngningar och kunskapsutveckling på området. gav regeringen i uppdrag åt () att i samråd med analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende adhd. SBU överlämnade rapporten hos flickor @ En inventering av det vetenskapliga underlaget. I rapporten konstateras att adhd hos flickor har uppmärksammats mer inom forskningen . finns dock stora kunskapsbrister. I rapporten föreslås bland annat att kunskap om adhd hos flickor sprids inom både vården, skolan och allmänheten samt att lärare och övrig personal i skolan får utökad utbildning om diagnosen och dess konsekvenser för flickor. Rapporten är under beredning. Därutöver kan nämnas att regeringen , via allmänna arvsfonden, har stöttat ett projekt för vuxna med neuropsykiatriska funktionshinder vid , avdelningen för barn- och ungdomspsykiatri, i samarbete med berörda intresseföreningar. Projektet har syftat till att utforma en modell för upptäckt, utredning och habilitering av vuxna samt att stimulera uppbyggnaden av samarbete och vårdkedjor i kring personer med neuropsykiatriska funktionshinder. pågår ett projekt med stöd från Allmänna arvsfonden för att sprida kunskap och ge fördjupad utbildning i dessa frågor till bland annat den psykiatriska vården. Ovannämnda resurstillskott och olika åtgärder kommer sammantaget att förbättra möjligheterna till diagnostisering och behandling av barn och vuxna med adhd inom en rimlig tid.
frs · GS121708 · 2005-06-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1708 om svenska ministrars uttalanden om barriären på , 1710 om rätt till skydd, 1717 om försvar mot terrorattacker och 1743 om Jämtins uttalande angående barriär har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att tydliggöra syn på rätt att skydda sina medborgare från terroristattacker. och har frågat statsminister vilka åtgärder han vidtagit eller avser att vidta för att nyansera vad som beskrivs som de senaste dagarnas israelfientliga uttalanden från svenska ministrar/uttalanden avseende svensk utrikespolitik. har frågat vad jag avser att göra för att uttrycka stöd för rätt till liv och skydd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågorna och med tanke på det snarlika innehållet besvarar jag samtliga frågor i ett sammanhang. Låt mig först understryka att jag inte delar uppfattning att statsrådet uttalande och omdömen skulle vara befängda, eller att det skulle vara angeläget att regeringens företrädare "hyfsar sitt språkbruk" som anser. Statsrådet gjorde under sitt besök i och de palestinska områdena en markering mot det israeliska folkrättsstridiga byggandet av en separationsbarriär på ockuperad mark. Hon uttryckte därvid också sin känslomässiga upplevelse. Genom att resa och uppleva saker på plats skaffar vi oss kunskap som vi inte kan få på något annat sätt. Närvaro innebär ofta starka känslor. Efter att själv ha besökt området och bevittnat konsekvenserna av separationsbarriären känner jag igen den känsla som gav uttryck för. Som politiker ställs vi ofta inför ett val av olika uttryckssätt. Hur vi uttrycker en upplevd känsla måste var och en få avgöra själv. och frågor om säkerhet ger anledning att upprepa den mångåriga svenska grundinställningen i frågan. har inte endast rätt, utan också skyldighet att skydda sin befolkning och sitt territorium. Denna uppfattning framfördes också av till såväl israeliska företrädare som medierna, däribland till TT , under hennes resa. Det finns inget motsatsförhållande mellan kritik mot att bygger delar av separationsbarriären på ockuperad mark och denna grunduppfattning. är i sin fulla rätt att uppföra barriären på egen mark, men de delar som byggs på ockuperad mark bryter mot internationell rätt. Denna uppfattning delar med i stort sett hela världssamfundet. har i ett rådgivande yttrande kommit till samma slutsats och i en resolution i stod ett enigt EU bakom denna uppfattning. Jag ser därmed heller ingen anledning att "nyansera de senaste dagarnas israelfientliga uttalanden" som föreslår. beskriver i sin fråga konflikten som mycket komplicerad och att kritik kan riktas mot bägge parter. Detta är också anledningen till att regeringen har varit tydlig och kommer att fortsätta vara tydlig i sin kritik mot såväl som den palestinska myndighetens agerande i olika skeenden av den israelisk-palestinska konflikten.
frs · GS121709 · 2005-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1709 om norra har frågat mig hur jag ser på situationen i norra och vad jag avser att göra i den svåra situation som råder. Som jag framhållit i flera tidigare fråge- och interpellationssvar är jag bekymrad över läget i norra . Jag är mycket upprörd och oroad över att LRA kan utsätta civilbefolkningen och internflyktingarna för grymma övergrepp och att landets regering inte förmår ge dem tillräckligt skydd. fortsätter, som jag tidigare framhållit, att ge humanitärt stöd till norra genom internationella organisationer. När det gäller det reguljära utvecklingssamarbetet fortsätter vi arbeta för att få ett särskilt fokus på norra inom ramen för de sektorer vi är aktiva i. Tyvärr medger inte säkerhetsläget att vi kan intensifiera vårt utvecklingssamarbete i norr i full skala. Vi fortsätter att arbeta både bilateralt och multilateralt för att få en fredlig lösning av konflikten. I den politiska dialog som EU nu inlett med är läget i norr en av de allra viktigaste frågorna. har på politisk nivå vid olika tillfällen tagit upp läget i norr med och kommer även framgent att använda alla tillfällen att ta upp frågan med ugandiska regeringsföreträdare.
frs · GS121710 · 2005-06-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1708 om svenska ministrars uttalanden om barriären på , 1710 om rätt till skydd, 1717 om försvar mot terrorattacker och 1743 om Jämtins uttalande angående barriär har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att tydliggöra syn på rätt att skydda sina medborgare från terroristattacker. och har frågat statsminister vilka åtgärder han vidtagit eller avser att vidta för att nyansera vad som beskrivs som de senaste dagarnas israelfientliga uttalanden från svenska ministrar/uttalanden avseende svensk utrikespolitik. har frågat vad jag avser att göra för att uttrycka stöd för rätt till liv och skydd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågorna och med tanke på det snarlika innehållet besvarar jag samtliga frågor i ett sammanhang. Låt mig först understryka att jag inte delar uppfattning att statsrådet uttalande och omdömen skulle vara befängda, eller att det skulle vara angeläget att regeringens företrädare "hyfsar sitt språkbruk" som anser. Statsrådet gjorde under sitt besök i och de palestinska områdena en markering mot det israeliska folkrättsstridiga byggandet av en separationsbarriär på ockuperad mark. Hon uttryckte därvid också sin känslomässiga upplevelse. Genom att resa och uppleva saker på plats skaffar vi oss kunskap som vi inte kan få på något annat sätt. Närvaro innebär ofta starka känslor. Efter att själv ha besökt området och bevittnat konsekvenserna av separationsbarriären känner jag igen den känsla som gav uttryck för. Som politiker ställs vi ofta inför ett val av olika uttryckssätt. Hur vi uttrycker en upplevd känsla måste var och en få avgöra själv. och frågor om säkerhet ger anledning att upprepa den mångåriga svenska grundinställningen i frågan. har inte endast rätt, utan också skyldighet att skydda sin befolkning och sitt territorium. Denna uppfattning framfördes också av till såväl israeliska företrädare som medierna, däribland till TT , under hennes resa. Det finns inget motsatsförhållande mellan kritik mot att bygger delar av separationsbarriären på ockuperad mark och denna grunduppfattning. är i sin fulla rätt att uppföra barriären på egen mark, men de delar som byggs på ockuperad mark bryter mot internationell rätt. Denna uppfattning delar med i stort sett hela världssamfundet. har i ett rådgivande yttrande kommit till samma slutsats och i en resolution i stod ett enigt EU bakom denna uppfattning. Jag ser därmed heller ingen anledning att "nyansera de senaste dagarnas israelfientliga uttalanden" som föreslår. beskriver i sin fråga konflikten som mycket komplicerad och att kritik kan riktas mot bägge parter. Detta är också anledningen till att regeringen har varit tydlig och kommer att fortsätta vara tydlig i sin kritik mot såväl som den palestinska myndighetens agerande i olika skeenden av den israelisk-palestinska konflikten.
frs · GS121711 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1711 om behandlingsprogram för män som misshandlat har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att ett nationellt behandlingsprogram för män som blir dömda för kvinnomisshandel ska tas fram också i . Att förebygga återfall i brott är en av kriminalvårdens viktigaste uppgifter. Det är därför en självklar del av kriminalvårdens verksamhet att tillhandahålla motivations- och behandlingsprogram som behövs för att de dömda inte ska återfalla i våldsamt beteende. Inom kriminalvården pågår en utveckling av så kallade nationella program, som ska utsättas för granskning av ett vetenskapligt råd innan de ges vidare spridning. Programmen ska vara uppbyggda så att de minskar risken för återfall i brott, enligt den forskning som bedrivs. För män dömda för våld i nära relationer har kriminalvården i samarbete med engelska Home Office utvecklat ett forskningsbaserat och utvärderingsbart motivations- och behandlingsprogram @ Våld i nära relation (VIN). Programmet som används vid ett antal anstalter och frivårdsenheter har, i likhet med de norska behandlingsprogram som omnämnts i debatten, en kognitiv inriktning. Vidare har ett stort antal kriminalvårdsmyndigheter i samarbete med bland andra socialtjänst, polis, åklagare, hälso- och sjukvård och olika frivilligorganisationer flera behandlingsprogram som tagits fram lokalt. Dessa program är väl etablerade och har på de flesta platser pågått . Inom kriminalvården bedrivs ett ambitiöst och långsiktigt arbete avseende män som misshandlat. Arbetet inom detta viktiga område är ständigt under utveckling och regeringen följer denna utveckling nära och med stort intresse.
frs · GS121712 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1712 om uppföljningen av jaktbrott har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skärpa uppföljningen av jaktbrott. Jag vill börja med att säga att jag delar oro för den svenska vargstammen. Samhället måste med kraft reagera för att bevara utrotningshotade djurarter @ däribland vargen. Därför har regeringen i propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik avsatt medel till bland andra polisen och länsstyrelserna för bekämpning av jaktbrott. Polisen får som går till för finansiering av undersökningar avseende DNA från framför allt rovdjur. Undersökningarna görs i samarbete med , , som har en god kunskap om individbestämningar av djur. DNA-undersökningarna är ett bra verktyg vid utredningar av jaktbrott. För att säkerställa att medlen används effektivt begär regeringen in en redovisning från om hur pengarna har använts. Utöver detta håller på att ta fram en manual för utredning av grova jaktbrott. Manualen beräknas att vara klar och kommer att spridas till berörda myndigheter. har startat en förstudie om grova jaktbrott. Studien beräknas vara klar och syftet är att den ska utmynna i ett större forskningsprojekt om grova jaktbrott @ där bland annat förslag till förebyggande åtgärder presenteras. När det gäller polisen vill jag också peka på att regeringen under perioden 2000@2005 har gjort kraftiga satsningar och höjt anslagen med samt aviserat tillskott för 2006@2007 med ca . Dessutom ökar antalet poliser . har antalet poliser ökat med ca 1200. Fördelningen av resurser för till exempel utredning av olika brottstyper är en fråga för och polismyndigheterna. Jag följer utvecklingen av jaktbrott och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det visar sig nödvändigt.
frs · GS121713 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1713 om FM Loggs verksamhet på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att inte redan utsatta regioner blir mer sårbara vid omstrukturering av försvarets civila verksamhet. Bakgrunden till frågan är att Försvarsmaktens logistiks i ska läggas ned . Genom beslut om försvarspolitisk inriktning fortsatte omstruktureringen av Försvarsmakten från ett invasionsförsvar till ett modernt insatsförsvar. Förändringen innebär bland annat att insatsförbanden blir färre. När insatsorganisationen också Försvarsmaktens grundorganisation reduceras. beslut innebar därför att ett antal organisationsenheter skulle läggas ned. Organisationsenheten Försvarsmaktens logistik (FMLOG) ansvarar för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet, bland annat . I propositionen om Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43) redovisade regeringen frågor om FMLOG. Regeringen anförde bland annat att Försvarsmakten bör intensifiera de pågående processerna för att ytterligare koncentrera verksamheten. Regeringen bedömde att personalstyrkan inom FMLOG, i förhållande till nuvarande personalramar, kommer att reduceras med ca 120 yrkesofficerare och ca 1600 civila årsarbetskrafter till utgången av 2007. finns i , , , och . Försvarsmakten har utrett den framtida strukturen för med inriktningen att verksamheten ska rationaliseras och att den kan koncentreras till ett enda kontor till 2008. Regeringen beslutade att detta kontor ska vara lokaliserat till . I anslutning till regeringens beslut konstaterade jag att arbetsmarknadsläget i är kärvt och att kommer att förlora ytterligare arbetstillfällen genom omstruktureringen av försvaret. kunde jag konstatera att det finns goda förutsättningar att driva den framtida samordnade verksamheten inom FMLOG:s i . Det var en samlad bedömning som låg till grund för regeringens beslut att lokalisera kontoret till . informerade Försvarsmakten om hur denna omstrukturering ska genomföras. Enligt myndighetens planering ska kontoret i avvecklas , varvid ca 65 personer kommer att beröras. Statlig liksom annan verksamhet måste löpande effektiviseras. Försvarsmakten ska därför kontinuerligt rationalisera sin verksamhet. Avvecklingen av kontoren i , , och är en del i en nödvändig anpassning och rationalisering av FMLOG:s verksamhet till Försvarsmakten i övrigt, samt ett utnyttjande av de effektiviseringsmöjligheter som ligger i användandet av modern teknologi. Regeringen redovisade i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) de regionala konsekvenserna av reduceringarna i Försvarsmaktens grundorganisation. I propositionen aviserade regeringen också statliga insatser i de mest berörda regionerna. När det gäller redovisade regeringen statliga utlokaliseringar av hela eller delar av bland annat , , , kronofogdemyndigheten, , Riksutställningar och Sida till . Sammanlagt rör det sig om ca 465 årsarbetstillfällen som ska omlokaliseras 2005@2008. Till detta kommer att statligt ägda bolag ska generera ca 170@180 arbetstillfällen på . Regeringen har således tagit ett betydande ansvar för sysselsättningen på .
frs · GS121714 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1714 om inackorderingstillägg har frågat statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att ge möjlighet för studerande på hantverksprogram med annan inriktning än den som finns på bostadsorten att få inackorderingstillägg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Stöd till inackordering lämnas till vissa elever som har merkostnader på grund av att bosättning till följd av skolgången behöver ske på annan ort än hemorten. Rätten till stöd regleras på olika sätt beroende på vem som är huvudman för utbildningen. Till elever i den offentliga gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången ska hemkommunen lämna ekonomiskt stöd enligt 5kap.33§ skollagen (1985:1100). Skyldigheten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Till studerande vid andra utbildningar än de som ingår i det offentliga skolväsendet till exempel fristående gymnasieskolor kan i stället statligt inackorderingstillägg lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Enligt Centrala föreskrifter lämnas inackorderingstillägg om ett nationellt program eller program med nationell inriktning inte finns på elevens hemort och skolorten ligger på sådant avstånd att eleven inte lämpligen kan resa . Hantverksprogrammet har inga nationellt fastställda inriktningar. går drygt en tredjedel av eleverna i en annan gymnasieskola än hemkommunens. av det totala antalet gymnasieelever får någon form av stöd till kostnader för inackordering med mera. Frågan om den framtida utformningen av stödet till inackordering har behandlats av i betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU2003:28). Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds nu i . För att inte öka samhällets kostnader är min bedömning att nuvarande rätt till inackorderingsstöd inte bör utvidgas till att omfatta lokalt fastställda inriktningar.
frs · GS121715 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1715 om rörelsen UKM har frågat mig om jag avser att agera när det gäller krav för att Ung kultur möts (UKM) ska få fortsatt bidrag. Jag delar åsikt om att UKM:s arrangemang är viktiga som berör många unga. Regeringens nationella kulturpolitik avser bland annat att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. Enligt min information så har UKM mottagit projektstöd från på för verksamhet och projekt . Syfte med projektstödet är att stärka ungas egen organisering på regional eller nationell nivå. Enligt föreskrifterna ska stödet avse en specifik och tidsbegränsad verksamhet. För att erhålla långsiktigt stöd finns möjligheten att söka ordinarie statsbidrag. De regler som gäller för sådant statsbidrag finns i förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Statsbidraget till ungdomsorganisationer är en viktig del av ungdomspolitiken. Syftet är bland annat att stödja ungdomars egen och självständiga organisering och att ge barn och ungdomar en meningsfull fritid. Kravet för att en organisation ska kunna erhålla stöd är bland annat att organisationen är självständig, demokratiskt uppbyggd och en öppen sammanslutning. Över 100 ungdomsorganisationer erhöll stöd för . Regeringen har i det senaste regleringsbrevet gett i uppdrag att följa upp och analysera konsekvenserna av statbidragssystemet till ungdomsorganisationerna. Uppdraget ska redovisas . kommer under processen att ha en dialog med ungdomsorganisationerna om deras erfarenhet av nuvarande system för att vid ett senare skede eventuellt föreslå förändringar av systemet. Om det efter uppföljning visar sig att det föreligger svårigheter för ungdomar att söka bidrag finns det anledning för mig att återkomma i frågan.
frs · GS121716 · 2005-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1716 om statsbidrag på förskolans område har, mot bakgrund av skrivelse RiR 2005:9 Statens bidrag för att anställa mer personal i skola och fritidshem, frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att samma misstag inte görs om med de specialdestinerade satsningarna på förskolans område. Mer personal är en avgörande faktor för att förbättra förskolans kvalitet. Med mer personal kan barngruppernas storlek minska och mer tid ägnas åt barn i behov av särskilt stöd. För att möjliggöra detta har ett särskilt statsbidrag införts för att öka antalet anställda med 6000 förskollärare, barnskötare och övrig personal i förskolan. Bidraget som riktas till kommunerna omfattar och och . Därefter ska bidraget inordnas i det generella bidraget till kommunerna. Förslaget om statsbidrag till personalförstärkningar i förskolan är en del av den förskoleproposition (prop. 2004/05:11) som behandlades i . Förslaget är detaljerat och beskriver väl vilka regler som kommer att gälla för bidraget. Målet med bidraget, att öka personaltätheten och skapa förutsättningar för att minska barngruppernas storlek, är tydligt angivet. De krav som ställs på kommunerna för att få del av bidraget framgår också av regeringens förslag. I förslaget till utformning av bidraget har utgångspunkten varit att skapa ett bidrag som är enkelt att förstå och använda utan att avkall görs på att det ska öka förskolans kvalitet och vara möjligt att följa upp. Erfarenheter från tidigare riktade statsbidrag har också beaktats. Regeringen har beslutat om en förordning för bidraget i enlighet med beslut om i anledning av propositionen. Utifrån denna har till uppgift att administrera och följa upp bidraget. har publicerat riktlinjer för administration och uppföljning av bidraget och en första del av bidraget har betalats ut till landets kommuner. kommer även att utfärda föreskrifter som förtydligar hur de kommer att följa upp bidraget. I sitt arbete är det naturligt att beaktar synpunkter och rekommendationer. Jag har tagit del av granskning. Sammantaget bedömer jag att förutsättningarna är mycket goda för att bidraget till förskolan ska få avsedd effekt och att det ska uppfattas som ändamålsenligt utformat. Resultatet av bidraget bestäms dock till slut av hur kommunerna väljer att utnyttja det. Det är kommunen som är huvudman för förskolan och som bäst kan bedöma hur bidraget ska användas för att ge bästa resultat utifrån de lokala förutsättningarna.