ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111293 · 2005-03-21 00:00:00 — Fråga 2004/05:1293 av () till justitieminister om regler kring avhysning Ett av de största ingrepp samhället kan göra, är att ta ifrån en individ eller familj rätten att förfoga över sin bostad. En människa som berövas sin bostad förlorar sitt viktigaste sociala fotfäste. Mister man sin bostad väntar ett liv i utsatthet och hemlöshet. Därför bör de regler som styr förfarandet noga precisera både den berördes rättigheter och de inblandade myndigheternas ansvar för verkställigheten. Så är det inte . De regler som finns i utsökningsbalken avser endast kronofogdemyndighetens hantering av avhysningsärendet. Andra aktörers ansvar @ främst de sociala myndigheternas @ regleras inte där. Dagens reglering ger ofta upphov till besvärliga tolkningar och gränsdragningar. De sociala myndigheterna uppfattar sin roll på vitt skilda sätt. Olika rutiner har utvecklats på olika håll i landet. Den ofta tillämpade metoden att genomföra avhysningen genom att byta lås och namn på dörren saknar närmare reglering i lagen. Reglerna om transportörens och fastighetsägarens ansvar i samband med avhysningen rymmer oklarheter som kan ge upphov till skadeståndsanspråk. Detsamma gäller ansvaret för det borttransporterade godset. Den allra största bristen med dagens reglering är att den inte ger någon tydlig vägledning vad gäller den berördes och hans eller hennes familjs rättigheter i samband med en avhysning. Med tanke på de vittgående konsekvenser som en avhysning får borde den här bristen rättas till. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vad avser ministern att göra för att reglerna kring avhysning ska bli tydligare?
fr · GS111294 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1294 av () till näringsminister om jobbflykt från Nästan var femte medlemsföretag inom överväger att flytta produktion utomlands . Sammanlagt 500000 jobb berörs. Det visar en enkät som har gjort för och som presenteras i en nyligen utkommen rapport från arbetsgivarorganisationen. Ca 5000 företag i alla storlekar har tillfrågats (/05, ). är ett av de län där företagen är mest benägna att flytta verksamhet utomlands; av företagen i funderar, enligt rapporten, i de banorna. Det riskerar att leda till att tusentals jobb försvinner. Det är ett framtidsscenario som förskräcker; omvälvningen är dramatisk och måste mötas av kraftfulla motåtgärder. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att förhindra den hotande dramatiska jobbflykt från som Svenskt Näringslivs rapport pekar på.
fr · GS111295 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1295 av () till näringsminister om frihandel EU@Ukraina I samband med toppmötet EU@USA fick utrikesminister det viktiga uppdraget att företräda EU i frågan och utvecklingen där, sett ur EU-ländernas perspektiv. Ett huvudbudskap är att EU på alla sätt säger sig vilja stötta en demokratisk och ekonomiskt stabil utveckling i . Ett viktigt instrument för omvärlden är ekonomisk integration i allmänhet, och handelsintegration i synnerhet. är ännu inte WTO-medlem, och EU har höga tullar och kvantitativa restriktioner på importen av stål från , liksom på för viktiga jordbruksprodukter. Som frihandelsvän med ett demonstrerat särskilt engagemang för , vilka initiativ avser näringsministern att ta för att snabba på WTO-medlemskap samt omgående införa frihandel med bland annat stål och jordbruksprodukter mellan och ?
fr · GS111296 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1296 av () till statsrådet om beredskap för skogsbrand i orkandrabbad skog I samband med stormen fälldes närmare en årsavverkning skog, i nationellt mått mätt, bara i de fyra södra skogslänen. Händelsen är att betrakta som en naturkatastrof i . Det viktigaste arbetet som pågår är att få ut allt timmer, dels för att rädda de värden som finns, dels att förhindra angrepp av skadeinsekter och skadesvamp. Hur mycket arbete som än läggs ned i detta finns fortfarande bestående risker att en stor mängd skog ändå ligger kvar . I takt med att värmen kommer och trädens beståndsdelar torkar, typ barr, grenar och kvistar, finns en oro om skogsbrand skulle uppstå. Med den rörlighet och tillgång till marker som finns med allemansrätten kan en liten olycka snabbt blossa upp till en större. är det nu en mängd skogsmaskiner i full gång som kan ge upphov till gnistantändning, vilket också kan leda till brand. De vägar som finns i dessa marker är troligen blockerade av skogsmaskiner eller svårframkomliga av andra skäl om räddningsfordon, till exempel brandkår, ska ta sig fram. Min fråga till statsrådet är därför följande: Vilken beredskap finns om det uppstår skogsbrand i de av orkanen drabbade områdena?
fr · GS111297 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1297 av () till statsrådet om avgiftsberäkning till sjukförsäkringen kommer den första räkningen från till arbetsgivarna avseende av den sjukpeng som betalat ut för företagets anställda. Underlaget skickas direkt ifrån till utan att arbetsgivaren har kunnat ta del av underlaget och hur sjukförsäkringsavgiften beräknats. Debiteringen riskerar att bli en överraskning och riskmoment för företaget. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att arbetsgivare ska informeras i förväg om avgiftsberäkningen så att medel kan avsättas för denna skattebetalning?
fr · GS111298 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1298 av () till statsrådet om hållbar utveckling Det är allmänt accepterat att det hållbara samhället uppnås först när vi har ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet. Begreppen används bland annat för att göra hållbarhetsbegreppet lättare att förstå och för att peka på att ansvaret för att hållbarhet ska kunna uppnås åvilar alla delar av samhället. Det är emellertid av stor vikt att den ekologiska/biologiska hållbarheten inte underordnas utan samordnas med de övriga två hållbarhetsfaktorerna. Alltför lite uppmärksamhet har, enligt min uppfattning, ägnats betydelsen av den enskilde individens attityder och kunskaper om vad som krävs för att uppnå hållbarhet. I Agenda21 uttrycks, i avsnittet om lokal Agenda21, nödvändigheten av att i arbetet för hållbar utveckling många människor deltar. Dessa lokala strävanden har alltför ofta handlat om att tillskapa lokala miljöplaner. Nya tag krävs för att öka kunskapen i samhället om förutsättningarna för hållbarhet. Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att öka allmänhetens kunskaper om vad som krävs för att uppnå hållbarhet?
fr · GS111299 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1299 av () till jordbruksminister om miljöanpassat jordbruk Miljövårdsberedningen har i en rapport visat att miljösituationen i är värre än man trott. Den sannolikt främsta förklaringen till det stora läckaget av växtnäring anses vara användningen av konstgödsel i jordbruket men även dagens koncentrerade djurhållning. Hälften av kväve- och fosfortillförseln i beräknas komma från jordbruket. En viktig och avgörande åtgärd måste anses vara omställning av jordbruket till ekologiskt kretsloppsjordbruk. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inom EU agera för omställning av det europeiska jordbruket i syfte att minska utsläppen i ?
fr · GS111300 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1300 av () till jordbruksminister om innehav av giftorm En giftig kobra rymde, en annan bet sin ägare. Giftiga kobror och andra giftormar har blivit ett problem i . saknas regler för hur de giftiga ormarna ska hanteras och det förefaller besynnerligt att man får ha giftiga ormar i stadsplanerade områden. Ormar som rymmer skapar otrygghet hos allmänheten och vi vet att flera av dessa ormar har nervgift som kan leda till döden. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att reglera innehavet av giftormar?
fr · GS111301 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1301 av () till statsrådet om ökad segregation i gymnasieskolan Både i och i förändrades antagningsförfarandet till gymnasieskolorna . användes närhetsprincipen, det vill säga att eleverna hade förtur till den gymnasieskola som låg närmast bostaden. Eftersom städerna är mycket geografiskt segregerade innebar detta att skolorna också blev etniskt och socialt segregerade. För att råda bot på detta ändrade man till en betygsprincip, som innebär att den med högst betyg har förtur. När reformen nu har utvärderats visar det sig att intentionerna inte infriades i någon av kommunerna. I kunde man se ytterst svaga förändringar av spridningen av elever med utländsk bakgrund, i ökade både den etniska och den socioekonomiska segregationen @ den etniska segregationen närapå fördubblades! Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att minska segregationen i storstädernas gymnasieskolor?
fr · GS111302 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1302 av () till utbildnings- och kulturminister om designutbildning har utnämnts till designåret och då uppmärksammas även de olika designutbildningarna. I en nyligen framlagd rapport vid visas att designutbildningarna inte förbereder studenterna på eget företagande eller att samarbeta med företag. Utbildningarna är mest inriktade på det konstnärliga. efterfrågar företagen designer som kan hjälpa till vid utformningen av företagens produkter. Bristen på samordning gör att designutbildning och företagsvärlden har svårt att hitta varandra. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att designutbildningen ska få en större inriktning mot företagande och företagskontakter?
fr · GS111303 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråga 2004/05:1303 av () till statsrådet om personal i äldrevården Svensk sjukvård inklusive vård av äldre fungerar i de flesta fall bra. Bristerna är emellertid alltför stora och många. Lösningen är inte alltid, men i många fall, fler anställda. Ändrade driftsformer och strukturer betyder mycket. Från regeringen har löften givits om fler anställda i äldrevården. Mot bland annat den bakgrunden är det förvånande att vi får läsa rubriker såsom "En vårdare ska sköta 18 dementa patienter" (). Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att infria löftena om fler anställda inom äldrevården?
fr · GS111304 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1304 av () till statsrådet om narkotikaklassning av nya droger Jag har uppmärksammat både folkhälsoministern och justitieministern om de problem som uppstår när lagstiftningen inte hinner med drogutvecklingen. har det handlat om GBL och butandiol som polisen inte haft rätt att beslagta då de inte varit narkotikaklassade. är folkhälsoministern visserligen på väg att åtminstone klassa dessa som hälsofarliga ämnen så att de beläggs med vissa restriktioner. Men det har tagit och människor har skadats . är problemet med luckor i lagen när det gäller att klassificera nya droger på väg att upprepas igen. Den här gången är det substansen ketamin, en hallucinogen med stark effekt, som missbrukas. Eftersom substansen enligt svensk lagstiftning är tillåten kan den missbrukas helt öppet, utan juridiska konsekvenser för den som köper och brukar. Att en substans inte är klassad som narkotika i strafflagen riskerar att göra den extra attraktiv eftersom den med andra ord är legal. Problemet med en lagstiftning som ständigt hamnar på efterkälken när det gäller droger måste rättas till. Det är inte hållbart att regeringen ska förhala i månader, ibland år, innan nya farliga preparat kan klassas som narkotika. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skapa en långsiktigt hållbar struktur för att bemöta och snabbare klassificera nya droger som narkotika?
fr · GS111305 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1305 av () till socialminister om bilstödet År har det statliga bilstödet för de bidragsberättigade varit som ett lotteri - det har varit omöjligt att förutse om bilstöd beviljas, trots att kriterierna varit uppfyllda. Det årliga statliga anslaget har tagit slut långt innan kalenderåret tagit slut och när kassan blivit tom har de bidragsberättigade fått vänta på bättre lycka . föreslår regeringens utredare av bilstödet att kommunerna ska ges möjlighet att ge stöd till inköp och anpassning av bil, som ett alternativ till färdtjänst, till funktionshindrade som reser mycket. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de bidragsberättigade funktionshindrade ska få sitt bilstöd?
fr · GS111306 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1306 av () till samhällsbyggnadsminister om elnätbolagens ekonomi I spåren efter orkanen har säkerheten i elledningsnätet debatterats. Nätbolagen är naturliga monopol. Sådana bör enligt mig i princip inte vara privata utan samhällsägda, det vill säga privat vinstintresse bör hållas borta. är det inte så. Till detta kommer att nätbolagen själva bestämmer sina nättariffer. gör i efterhand en bedömning av om de är skäliga. Och skäligheten bedöms med hjälp av den så kallade nätnyttomodellen. Denna modell skapar inte tillräckliga incitament för att öka leveranssäkerheten och ger möjlighet till alltför stora vinstuttag. har i , med anledning av ett debattinlägg från undertecknad med flera, redogjort för Näts ekonomi. Där framgår att vinsten, på omsättningen 4,4 miljarder, är 955 miljoner. Jag har då lagt samman vinsten, 685 miljoner, och skatten, 270 miljoner, som redovisat i artikeln. Med andra ord: av varje hundralapp som kunden betalar till monopolet Nät går 23kr till vinsten. Då har alltså investeringarna i näten gjorts före vinst. De uppgick under nämnda år till 842 miljoner. Och bör man beakta att investeringar inte enbart är reparationer och underhåll, utan sannolikt också övertagande av nya nät och fler kunder. Regeringen har lagt ett antal förslag för att förbättra elleveranssäkerheten och sätta press på bolagen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga samhällsbyggnadsministern: Avser ministern att vidta ytterligare åtgärder för att förändra bland annat nätnyttomodellen och prissättningen så att leveranssäkerhet premieras och oskäliga vinstuttag omöjliggörs?
fr · GS111307 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1307 av () till statsrådet om barnavvisningar tillbaka tillämpar , enligt uppgifter, allt oftare de bestämmelser som innebär att myndigheten ensam kan avvisa barn vars föräldrar avvikit efter ett avslag på ansökan om uppehållstillstånd. Tanken verkar vara att föräldrar som håller sig gömda i sådana fall kommer att ge sig till känna. Enligt vad som kan förstås visas ingen tilltro till barns och ombuds besked om att man inte har någon som helst vetskap om var föräldrarna uppehåller sig. Avvisningar av det här slaget står definitivt i strid med och kan inte på något sätt hävdas vara i enlighet med principen om barnets bästa. aktualiseras inte minst av FN:s barnrättskommittés upprepade krav på att också barn som håller sig gömda från ett avvisningsbesked ska ges rätt till skolgång i . I övriga sammanhang söker undvika att splittra familjer men i dessa fall svär man sig fri från ansvar. Av dessa skäl torde en regelförändring vara påkallad. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga migrationsministern hur hon avser att agera för att förhindra att barn avvisas utan sina föräldrar.
fr · GS111308 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1308 av () till utrikesminister om förtryck av assyrier/syrianer När fick sitt förhandlingsdatum förväntades att landet skulle reformeras och närma sig EU. har antagit många positiva reformpaket för att göra det. Men man brister fortfarande i implementeringen av dessa lagar. Det är oroväckande om praktiken inte följer teorin. har det åter kommit bevis för att fortsätter sin diskriminering mot landets kristna minoriteter. Fastigheter som tillhör i (Bardakci) konfiskerades 1984 genom konventionsstridiga förfaranden. Beväpnade byvakter, betalda av staten, har brukat marken. har inskrivningsmyndigheterna i annonserat att fastigheterna ska säljas på exekutiv auktion . Det är det senaste exemplet på hur myndigheterna förtrycker minoriteter och att använder diskriminerande stiftelselagar mot landets icke-muslimska befolkning. Jag vill fråga om utrikesministern kommer att kräva något svar från angående försäljningen av fastigheter som inte tillhör dem, och om hon tänker kontrollera att de reformpaket som antagits kommer att följas.
fr · GS111309 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1309 av () till utrikesminister om statslösa palestinier I lever palestinier i flyktingläger. Det är en grupp som ingen vill veta av och libanesiska staten har en lista på minst 70 yrken som är förbjudna för palestinska flyktingar. De får heller inte rösta i val och inte köpa bostad utanför lägren. I lägren, bland annat i Shatila, bor många barn och ungdomar. pågår en politisk kraftmätning i och båda sidor talar om enighet. Palestinierna i flyktinglägren ses, ännu , som ovälkomna gäster. Den syriska närvaron har fungerat som ett slags garanti för att inget ska hända med dessa palestinier. finns en stor oro bland palestinierna om vad som kommer att hända. Hur avser ministern att verka för att säkerheten tryggas för palestinierna i flyktinglägren?
fr · GS111310 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1310 av () till finansminister om skärgårdsboende och konsekvenser av miljöskatter EU har i ett nytt skattedirektiv givit medlemsländerna möjlighet att ta bort skattebefrielse för yrkesmässig inrikes sjöfart. Motivet är att med miljöskatterna kunna påverka sjöfartens bränsleförbrukning. I kan man bland annat läsa att åtgärden skulle få tydliga regionalpolitiska negativa konsekvenser då stora delar av den aktuella sjöfarten utnyttjas för gods-, person- och annan trafik i skärgårdsområden. Kvar blir alltså den vanlige skärgårdsbon med sitt kombinerade företag: Snickaren, fiskaren, bonden, entreprenören som inte kan få någon kompensation. Det blir alltså dyrare att bo och leva i skärgården och skärgårdsbor får en försämrad ekonomi. Min fråga till finansministern är: Avser ministern att ändra skattereglerna för bränsle till sjöss, trots de negativa regionalpolitiska effekter de ger?
fr · GS111311 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1311 av () till försvarsminister om möjligheter till övning skjutfält är av hög klass och enligt försvarsutskottet ett skjutfält som ska nyttjas av Försvarsmakten . ska många soldater utbildas vid förbandet i . Detta gäller bland annat många som ska ut i internationell tjänst. har det kommit signaler som talar om svårigheter att hitta lämpliga @ och tillräckliga @ övningsområden i . Det talas bland annat om "nybyggnation och tillbyggnader" på skjutfält utanför @ detta för att klara behoven av träning och övning för de internationella styrkorna. Det talas om investeringar på 30@40 miljoner kronor och detta låter aningen "oekonomiskt" eftersom skjutfält finns att tillgå och där det finns utomordentliga övningsmöjligheter. Försvarets ekonomiska läge @ oavsett ekonomiska nytillskott av regeringen @ måste ju betraktas som mindre bra. I det läget låter en nyinvestering i skjutfält som aningen fel. Avser statsrådet att vidtaga sådana åtgärder att skjutfältet i kan utnyttjas mera till den övningsverksamhet som krävs i stället för att göra nya stora investeringar?
fr · GS111312 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1312 av () till utbildnings- och kulturminister om digital-tv och hörselskadade Många hörselskadade har speciella hörselslingor som är "kopplade" till tv-apparaterna. Men enligt uppgifter fungerar inte dessa hörselslingor till digital-tv. Enligt kommer de hörselskadade, som använder teleslinga till tv:n, att vara i behov av antingen en "mellankoppling" eller ett nytt hjälpmedel. En mellankoppling (auto- eller audioscart) består av en dosa och en sladd med så kallad scartkontakt, vilket möjliggör en sammankoppling av tv:n, den gamla teleslingan och digital-tv-boxen. Enligt uppgift från (), så kostar en autoscart mellan 400 och 800kr. En digital-tv-kommission tillsattes av regeringen för att bland annat informera landets konsumenter om övergången från analoga till digitala tv-sändningar. I kommissionens årsredovisning meddelades att en hearing med bland annat och troligen skulle hållas . Men HRF har inte haft någon kontakt med och känner inte till planerna på en hearing där de förväntades delta. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturminister vilka konkreta åtgärder han är beredd att vidta för att tillse att sköter sitt uppdrag att ge landets konsumenter fullgod information.
fr · GS111313 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1313 av () till statsrådet om musikkonservatoriet i "Skall en av erkänt viktigaste musikutbildningar läggas ner?" Frågan finns i ett brev jag fått i egenskap av riksdagsledamot för . Jag har dessutom relativt @ tillsammans med talmannen @ besökt just den institutionen. Stor oro finns nu vid konservatoriet. Detta sedan fattat ett beslut som, enligt skolledningen, omöjliggör fortsatt drift av påbyggnadsutbildningarna vid nämnda enhet. Det beslut som fattas innebär att anslaget skärs ned med . En konsekvens blir också att den gymnasieutbildning med specialutformat program och med riksintag som bedrivs drabbas av nedläggning om den stora nedskärningen genomförs. Beslutet ska, enligt , träda i kraft . Avser statsrådet att på något sätt agera i frågan för att nämnda utbildningar i i ska kunna fortsätta?
fr · GS111314 · 2005-03-23 00:00:00 — Fråga 2004/05:1314 av () till statsrådet om självförsvarsutbildning i skolan För många tjejer och kvinnor är vardagen begränsad av obehag och rädsla för att bli utsatta för oönskade närmanden eller övergrepp. Enligt en undersökning som har gjort är av kvinnor rädda för att gå ut ensamma och nätter. oroar sig för att bli våldtagna. En stärkt självkänsla, vetskap om sin egen rösts och kropps styrka samt en grundläggande kunskap i självförsvar kan bidra till den ökade självkänsla och säkerhet som skulle utöka kvinnors begränsade livsutrymme . Som en följd av regeringens regleringsbrev till där man anslog medel till insatser för att stärka flickors självförtroende och bland annat ge möjlighet till självförsvarsträning, har ett flertal skolor inlett verksamheter med målet att stärka flickors självförtroende och självuppfattning. Självförsvar inom skolan är inte en kampsportsteknik och det handlar inte om att lära sig att slåss i allmänhet. Självförsvar för tjejer är en specifik form av träning som handlar om att först och främst lära sig säga ifrån och agera på ett så tydligt sätt att man kan undvika att bli utsatt för våld där man fokuserar på tre delar: mental styrka, verbal styrka och fysiskt självförsvar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern vad han kan tänka sig att göra för att göra självförsvarsutbildning i skolan tillgänglig för fler elever.
fr · GS111315 · 2005-03-24 00:00:00 — Fråga 2004/05:1315 av () till vice statsminister om kommunala nyval En brist i det kommunala regelsystemet är att extraval inte tillåts även om förändrade politiska förhållanden och relationer mellan partierna skulle motivera det. De skäl som talar för att extraval är tillåtna på riksnivå talar också för att de borde tillåtas för kommuner och landsting. I direktivet till framgår att "det ligger inom ramen för kommitténs uppdrag att överväga frågorna om kommunala extra val och kommunala folkomröstningar". Utredningens uppdrag ska redovisas . Det senaste exemplet kan hämtas från kommun, där den sittande majoriteten ställt sina platser till förfogande. Någon ny partigruppering som är beredd att ta på sig ansvaret står inte att finna. Ett nyval hade i det aktuella läget varit till hjälp, men är inte möjligt eftersom lagen inte tillåter det. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att underlätta för kommuner att lösa problem likt det i kommun?