ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS122109 · 2005-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2109 om förtryck mot kurder i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mänskliga rättigheter som skydd mot utomrättslig avrättning, tortyr, misshandel och godtyckligt fängslande ska garanteras den kurdiska befolkningen av regimen i . Liksom har jag tagit del av rapporter om oroligheter i de kurdiska delarna av . Jag är förfärad över uppgifterna om Shivan Qaderis död och den förnedrande behandlingen av hans kvarlevor, och beklagar de dödsfall, våldsamheter och omfattande gripanden som skedde i samband med de efterföljande demonstrationerna. uppvaktade EU det iranska och uttryckte då sin oro för det övervåld som använts för att slå ned oroligheterna, och för uppgifterna om att journalister arresterats och tidningar stängts ned på grund av sin rapportering om protesterna. fäster stor vikt vid minoriteters ställning; det gäller kurder liksom andra grupper. Kurdernas situation i har förbättrats, men är långt ifrån tillfredsställande. Den har upprepade gånger fördömt brott mot de mänskliga rättigheterna begångna mot kurder. Jag kan försäkra om att vi avser att fortsatt följa situationen för kurderna i med stor uppmärksamhet.
frs · GS122110 · 2005-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2110 om EU:s stöd till oppositionen i har frågat mig hur jag avser att agera för att översynen av EU:s politik gentemot ska utmynna i möjligheten att ge direkt stöd till oppositionen. Den rådande situationen i dagens som inte minst präglas av frånvaron av maktdelning, allt sämre möjligheter för oppositionen att verka fritt, och det otillräckliga skyddet för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter är utan tvekan mycket oroande. har drivit att ska ges större uppmärksamhet inom EU. Runtom i ökar nu också medvetenheten om att mer måste göras. Mot denna bakgrund har EU:s utvecklingsbistånd till höjts och mer resurser förts till de mer flexibla demokratistödjande EU-programmen EIDHR (European Initiative for Democracy and Human Rights) respektive Decentraliserat samarbete. Vidare har samrådet såväl inom EU som med exempelvis kring intensifierats och en rad andra åtgärder övervägs. Grunden för EU:s insatser i är att stödja den demokratiska processen och de demokratiska krafterna i landet. Regeringen stöder kommissionens ansats vad gäller en bred kontaktyta med det vitryska civila samhället, som inkluderar oppositionen. Det civila samhället kan stödjas både direkt och indirekt, exempelvis genom direkt stöd till enskilda organisationer och genom projekt avseende hälsa och miljö etcetera. Regeringen avser att fortsatt verka för att EU:s stöd till en demokratisk utveckling i intensifieras.
frs · GS122111 · 2005-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2111 om bilstödet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att upprätta ett fullt finansierat och långsiktigt hållbart system för bilstöd till personer med funktionshinder. Anslaget för bilstöd har fått ökade medel på tilläggsbudget. höjdes anslaget permanent med till . Detta ska täcka den normala efterfrågan på stödet. Bilstödet höjdes även med ytterligare på tilläggsbudget 2005 i syfte att förkorta väntetiderna för bidrag. I syfte att uppnå ett effektivare och förbättrat system för bilstöd så ser regeringen över stödformen. Till grund för denna översyn ligger betänkande Mobil med bil (SOU 2005:26) som överlämnades till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats och regeringen arbetar nu med remissinstansernas synpunkter. Därefter kommer regeringen att ta ställning till utredningens förslag.
frs · GS122112 · 2005-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2112 om översyn av lagstiftning kring människohandel har frågat mig när jag avser att redovisa vad en utredning om människohandelsbrottet kommit fram till och lägga fram ett förslag till . Precis som nämner har regeringen i sin proposition Ett utvidgat straffansvar för människohandel (prop. 2003/04:111) aviserat att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som ska följa upp tillämpningen av människohandelsbrottet och bland annat analysera och överväga möjligheten att utmönstra kravet på otillbörliga medel ur bestämmelsen. I departementet pågår redan arbete med att ta fram direktiv till en sådan utredning, som också kommer att omfatta en del andra frågor. Direktiven kommer att beslutas av regeringen .
frs · GS122113 · 2005-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2113 om samordnad statlig upphandling har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att den statliga upphandlingen på ett bättre sätt ska väga in hänsyn till viktiga politiska mål som småföretagande, regional utveckling och genusbalans och så vidare. Den statliga inköpssamordningen regleras i förordningen (1998:796) om statlig inköpssamordning. Förordningen omfattar myndigheter under regeringen. De ska använda de statliga ramavtalen om de inte finner det mera förmånligt att göra sina inköp på annat sätt. Regeringen har utsett Statskontoret att verka för att det sluts ramavtal på väsentliga områden och att följa upp inköpsverksamheten. Syftet med förordningen om statlig inköpssamordning är att effektivisera den statliga inköpsverksamheten och därigenom spara pengar till staten. Enligt förordningen ska små och medelstora företags möjligheter att delta i upphandlingar beaktas. Det är således reglerat i förordningen att särskild hänsyn ska tas till småföretagande. Statskontoret arbetar kontinuerligt med att underlätta de små företagens deltagande. Enligt Statskontoret är hälften av Statskontorets avtalsparter småföretag, det vill säga de har färre än 50 anställda. är jag medveten om att många små företag tycker det är svårt att delta i offentlig upphandling och regeringen har därför givit i uppdrag att kartlägga och analysera eventuella problem samt lämna förslag till eventuella åtgärder. Det är i sammanhanget också viktigt att påpeka att många små företag i huvudsak verkar på en lokal och regional marknad. Åtgärder för att förbättra dessa företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar är därför även positivt för den regionala utvecklingen. Däremot följer av upphandlingslagstiftningen att en upphandling inte kan avgränsas lokalt eller regionalt. När det gäller genusperspektivet finns bestämmelser i lagen om offentlig upphandling som ger möjlighet att ställa särskilda villkor vid upphandlingen. Ett sådant villkor kan vara att leverantören vid utförande av uppdrag i ska följa jämställdhetslagen (1991:433). Det är ett sätt att arbeta för ökad jämställdhet.
frs · GS122114 · 2005-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2114 om frigivande av Polisariofångar i marockanska fängelser har frågat mig om jag avser att ta något initiativ i EU och FN för att förmå de marockanska myndigheterna att frige fängslade Polisarioaktivister och gerillakämpar. EU har aktivt uppmärksammat de humanitära problem som medfört för alla parter. EU har drivit att de humanitära frågorna inte ska kopplas till den fastlåsta politiska processen utan lösas . De marockanska krigsfångarna var en sådan fråga, försvunna personer på båda sidor är en annan liksom situationen för de västsahariska flyktingarna i . EU gjorde så sent som , bland annat på svensk tillskyndan, en ny démarche hos , och där alla utestående humanitära problem togs upp liksom MR-situationen i det västsahariska territoriet. Från EU:s sida underströks i sammanhanget att en lösning av de humanitära problemen skulle underlätta den politiska processen. När det gäller västsahariska krigsfångar i uppger till () att det inte längre finns några sådana kvar. Det är mycket glädjande att Polisario släppt de återstående marockanska krigsfångarna varav många suttit fängslade . Förhoppningarna är nu att det ska sätta fart på FN-processen. är berett att ge generalsekreterarens nya personliga sändebud allt det stöd han behöver för att det sahariska folkets rätt till självbestämmande ska kunna förverkligas. Jag avser också att fortsätta ägna de olösta humanitära frågorna uppmärksamhet och agera för fortsatt engagemang från EU:s sida och från det internationella samfundet i övrigt.
frs · GS122117 · 2005-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2117 om alkoholskatten och Systembolagets försäljning har frågat statsministern på vilket sätt han anser det motiverat att sänka alkoholskatten som försäljningskurvorna för Systembolaget pekar uppåt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har stora omvärldsförändringar inträffat, vilket gör att förutsättningarna för den svenska alkoholpolitiken har ändrats. Från gäller EU:s indikativa nivåer för införande av alkohol för privat bruk. Tillgången på billig alkohol köpt i utlandet har därmed ökat. Alkoholskattesänkningarna i och , samt österut, vilken innebar att länder med lägre alkoholskatter blev medlemmar, har vidare medfört en ökning av resandeinförseln och smugglingen av alkohol. Regeringen kan därför konstatera att de höga svenska skatterna, på framför allt spritdrycker, har försvagats som alkoholpolitiskt instrument. Därtill kommer att den storskaliga alkoholsmugglingen utgör en del av den organiserade brottsligheten i . I slutbetänkande Gränslös utmaning @ alkoholpolitik i ny tid (SOU 2005:25) föreslås att skatten på sprit sänks för att bland annat bryta mönstret med den kraftigt ökade resandeinförseln av sprit samt för att stärka och bibehålla den svenska alkoholpolitikens legitimitet, trovärdighet och slagkraft. Ett idogt kvarhållande av höga alkoholskatter kan därför underminera allmänhetens tilltro till den svenska alkoholpolitiken. Utredningen anser att en skattesänkning inte kommer att leda till att resandeinförseln upphör, men målsättningen är att bryta det nuvarande inköps- och konsumtionsmönstret så att resandeinförseln hamnar på en lägre och mer stabil nivå än . Slutbetänkandet är föremål för remissbehandling. påstår att Systembolagets försäljning ökar . Det är korrekt att försäljningen av öl och vin ser ut att öka något från i och för sig låga nivåer. Men försäljningen av sprit fortsätter att minska. Systembolagets försäljning uppgick till av den totala spritkonsumtionen. Om Systembolagets försäljning skulle minska ytterligare riskerar att förlora kontrollen över tillgängligheten till alkohol, något som, parallellt med skatterna, är vårt viktigaste alkoholpolitiska instrument.
frs · GS122124 · 2005-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2124 om Subutexbehandling har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för dem som önskar Subutexbehandling mot narkotikamissbruk. Bakgrunden är att det i medierna har framkommit att mindre kommuner inte vill betala för behandlingen, utan hänvisar till landstingen. Läkemedelsbehandling är primärt ett ansvar för hälso- och sjukvården, inte för . Förskrivning av läkemedlet Subutex regleras av föreskrifter för läkemedelsassisterad underhållsbehandling vid opiatberoende. Av föreskrifterna framgår vilka villkor som gäller för att förskrivning skall få ske. Dessa innebär bland annat att underhållsbehandling endast får ges på en sjukvårdsinrättning som är särskilt inrättad för beroendesjukvård, samt att förskrivning inte får ske till patienter som är . föreskrifter innebär att det finns ett samlat regelverk för all läkemedelsassisterad underhållsbehandling vid opiatmissbruk. Det betyder att förskrivning av Subutex, som var oreglerad, numera kan förskrivas på samma villkor som metadon. Det är dock viktigt att påpeka att det är ansvarig läkare, inte regeringen, som avgör om en patient med missbruksproblem ska genomgå underhållsbehandling, samt vilket läkemedel som ska komma ifråga. Jag bedömer att kriterier för underhållsbehandling är rimliga och väl avvägda.
fr · GS112150 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2150 av () till statsrådet om kvinnors benskörhet Benskörhet, eller osteoporos, är ett allvarligt och smärtsamt problem som dessvärre ökar i omfattning. Det drabbar särskilt kvinnor, och och är de länder där risken är allra störst att råka ut för detta. Studier visar att osteoporos kostar det svenska samhället , vilket motsvarar av den årliga svenska sjukvårdskostnaden. Det är synnerligen viktigt att arbeta med preventionsåtgärder hos de olika riskgrupperna så som att informera om riskerna med exempelvis rökning och vikten av en sund livsstil med motion och hälsosam kost. Trots att svenska kvinnor i så stor utsträckning drabbas av osteoporos görs det i jämförelse med andra länder relativt få bentäthetskontroller. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att stärka insatserna för att förhindra och motverka den ökande uppkomsten av benskörhet?
fr · GS112151 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2151 av () till statsrådet om avgifter i hälso- och sjukvården Det är ett landstingskommunalt ansvar att fastställa och ta ut avgifter för hälso- och sjukvård. Högkostnadsskyddet och hälso- och sjukvårdslagen är däremot nationell. Det är viktigt att påminna sig om när man nu konstaterar att vill avvisa patienter som inte kan betala kontant vid besökstillfället. Vårdbolaget Carema som driver närsjukvården på uppdrag av har beslutat att avvisa patienter som inte kan betala vid besökstillfället. De avvisas utan att någon medicinsk bedömning gjorts. På en fråga ställd till den politiska majoriteten i om hur man såg på Caremas sätt att hantera patienter som saknade kontanter svarade man att detta kanske var något för att införa i sina egna verksamheter. Jag ställer mig frågande till hur ett sådant system kan inrymmas i en lag som säger att hälso- och sjukvård ska ges på lika villkor i hela landet och att vården ska ges efter behov. Jag undrar också hur detta ska kunna förenas med den vårdgaranti som införs . Där finns mig veterligen inga krav på patientens betalningsförmåga. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av att vill införa möjligheten att neka patienter vård av ekonomiska skäl?
fr · GS112152 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2152 av () till finansminister om åtgärder för att förhindra smuggling av finsk eldningsolja I gränslandet mellan och kan smugglingen av finsk rödolja beräknas omsätta mycket stora summor. I samförstånd önskar säljare och köpare dölja den illegala utförseln och importen. I svaret på min fråga 2004/05:2097 klargör regeringen att några förslag för att utjämna pris- och skattedifferensen mellan länderna av olika skäl inte är aktuella. Då måste @ om man menar allvar med att ingripa mot den illegala hanteringen @ andra åtgärder vidtagas. Enligt svaret har "myndigheterna" från @ genom den nya lag som innebär sanktioner, böter eller fängelse om brottet är grovt, för den som hanterar bland annat icke punktbeskattade mineraloljor @ fått "utökade möjligheter att effektivt bekämpa införsel av olja utan att betala skatt". Men detta kräver ju resurser, personal, öppethållandetider, spaning etcetera från polis, tull och kanske även . Någon sådan förstärkning har ju inte vidtagits, snarare är det @ särskilt i fråga om tullen @ fråga om fortgående minskning av kontrollerna vid tullstationerna mot , särskilt i . Avser finansministern att vidta några åtgärder för att berörda myndigheter effektivt ska kunna bekämpa införsel av illegal olja från till och vid andra gränspassager?
fr · GS112153 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2153 av () till finansminister om trängselskatternas integritetspåverkan Enligt beslut i samband med godkännandet av regeringens förslag till lag om trängselskatt ändrades också sekretesslag @ 9kap. 10§ @ enligt följande (ändringar av mer praktisk karaktär infördes även i 14kap. ): "3. I beslut, varigenom trängselskatt bestäms eller underlag för bestämmande av sådan skatt fastställs, gäller sekretessen dock endast för uppgift om vilken betalstation bilen har passerat och tidpunkten för denna passage." I samband med behandlingen av propositionen, vilken ju @ det tillhör ej statshemligheterna @ jag och många andra önskade avslå från första till sista ordet, framförde Moderata samlingspartiet, , och i yttrandet från justitieutskottet, även utvecklat i kammardebatten, oro för just integritetskränkningar genom den omfattande trafikregistreringen. Jag vill nu fråga finansministern vars företrädare kontrasignerat regeringsförslaget (prop. 2003/04:145): Vilka åtgärder @ om några @ avser ministern att vidtaga för att försäkra medborgarna om att lagen om trängselskatt inte i något avseende kommer att kunna utnyttjas så att den enskildes integritet i rörelsehänseende påverkas eller kränks, av enskilda eller av myndigheter?
fr · GS112154 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2154 av () till statsrådet om statliga myndigheters hyreskostnader 76 av 95 statliga myndigheter i har valt lokaler i innerstaden, visar en granskning som har genomfört (DN ). Resultatet är att staten därigenom har dragit på sig höga hyreskostnader. Naturligtvis måste statliga myndigheter kunna ha en central placering i huvudstaden; det kan handla om service och tillgänglighet. Men frågan är om det är nödvändigt för så många myndigheter som är fallet. En översyn av de statliga myndigheternas hyreskostnader synes behövlig. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att närmare granska de statliga myndigheternas hyreskostnader.
fr · GS112155 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2155 av () till försvarsminister om icke-spridningsavtalet har bland annat genom uttalanden av regeringen verkat mot spridning och för nedrustning av massförstörelsevapen. (NPT) innehåller skyldigheter också för de erkända kärnvapenmakterna att reducera sin förmåga på området, vilket betonat. Regeringen har planer på att utveckla en obemannad flygfarkost tillsammans med , som bland annat har förmågan att långräckviddigt och med så kallad smygteknik bära bomblaster. Med anledning härav vill jag fråga vilka reservationer statsrådet är beredd göra för att undvika att farkosten, eller de tekniska landvinningar projektet kan leda till, utnyttjas för befordran av kärnvapen.
fr · GS112156 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2156 av () till justitieminister om minskade polisresurser i Enligt prognosen från i kommer antalet poliser i att minska fram . Visserligen är antalet anställda poliser i bästa fall på 670 personer, men eftersom de civilanställda beräknas minska, till följd av regeringens ekonomiska åtstramningar, med 36 personer från 2004@2008 är det de facto en minskning. När en civilanställd försvinner från polisens organisation är det oftast en utbildad polis som får göra jobbet i stället. På så sätt minskar antalet poliser i verkligheten, även om regeringen har ett intresse att påskina motsatsen. Dessutom är det djupt olyckligt att utbildade poliser, som rimligen genomgått av utbildning för att få jobba som just poliser, i stället tvingas jobba som administratörer. Detta är inte bara ett direkt hot i form av färre poliser, hotar det också möjligheten att rekrytera folk till polisutbildningen eftersom de riskerar att i stället blir administratörer. Hur avser justitieministern att agera för att antalet poliser i faktisk polistjänst inte ska minska, som enligt prognoserna, fram ?
fr · GS112157 · 2005-09-01 00:00:00 — Fråga 2004/05:2157 av () till statsrådet om ansvarsfrågan för icke-joniserande strålning Elöverkänsliga medborgare får en allt tuffare situation i samhället. Monteringen av 3G-master pågår och det blir allt svårare för elöverkänsliga personer att hitta en . Likaså fortgår elbolagens utbyggnad av fjärravläsning av elmätare, som visat sig vara ett gissel för många personer med elöverkänslighet. För att kunna agera effektivt i dessa svåra frågor måste man veta vilken myndighet som är ansvarig. När det är frågan om joniserande strålning är det helt klart att SSI, , har ansvaret. Men när det gäller ovan exemplifierad icke-joniserande strålning är läget mer oklart. Det finns flera myndigheter, som i olika fall kan ha ansvaret @ , med flera. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att klargöra ansvarsfrågan för strålning från mobiltelefonteknik?
fr · GS112158 · 2005-09-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:2158 av () till jordbruksminister om tvångsmatning av djur Ank- och gåslever framställs genom tvångsmatning. Metoden att producera foie gras är mycket plågsam och har förbjudits inte enbart i utan även i en rad andra länder inom EU. Tvångsmatningen innebär att djurets lever tiodubblas under en månads matning @ men också att andra inre organ inte sällan sprängs sönder av överbelastningen. upprätthålls denna produktion i , , och . Enbart i tvångsmatades 25 miljoner djur. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att denna typ av djuruppfödning ska upphöra i hela EU?
fr · GS112159 · 2005-09-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:2159 av () till statsrådet om anknytningsinvandring Enligt huvudregeln ska uppehållstillstånd på grund av anknytning beviljas före inresa till . Det finns dock undantag för den som har "stark anknytning" till en i bosatt person eller om det "skäligen inte kan krävas" att utlänningen återvänder för att ge in ansökan där. Trots dessa undantag från huvudregeln förekommer det fortfarande att personer som omfattas av något av undantagen ändå utvisas för att söka uppehållstillstånd från hemlandet. Ett exempel är en man som ska utvisas som hans flickvän är havande. Ett annat exempel är ett gift par där kvinnan i förhållandet ska utvisas till den . avråder UD från resor till . Ett ytterligare problem är de orimligt långa väntetiderna för att ansöka om uppehållstillstånd. Enligt är 18 månader. anser inte att det är skäligt med väntetider som är . Vi anser dessutom att undantagsreglerna i lagstiftningen måste tillämpas i ovannämnda och liknande fall. Uppehållstillstånd ska även kunna beviljas efter inresa om det står klart att sökanden skulle ha beviljats uppehållstillstånd om ansökan getts in i sökandens hemland. En tydligare lagstiftning kan således behövas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stärka möjligheterna för den som söker uppehållstillstånd på grund av anknytning, i fall där man till exempel väntar barn eller riskerar att utvisas till ett osäkert land, att inge ansökan i ?
fr · GS112160 · 2005-09-02 00:00:00 — Fråga 2004/05:2160 av () till försvarsminister om Regeringen har planer på att stödja Saabs projekt att bygga ett förarlöst och radarskyddat flygplan, Neuron, med 750 miljoner. I detta projekt ingår ett flertal företag från flera länder. Den största samarbetspartnern, med en andel på , är franska . Som bekant har kärnvapenkapacitet. använder man två system för att ta dessa vapen till målet, det är dels ubåtar, dels små enmotoriga och ensitsiga flygplan av samma storlek som Neuron är tänkt att ha. Neuron och den teknologi som projektet utvecklar skulle alltså ganska lätt kunna användas som kärnvapenplattform av . Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern: Har ministern verkat för att får garantier för att inte kommer att använda projektet för att skaffa sig nya kärnvapenbärare?