frs · GS121803 · 2005-06-09 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1803 om militärt samarbete med , 1804 om svensk militärattaché i , 1806 om vapenembargo mot , 1807 om militärt samarbete med , 1808 om svensk vapenhandel med och 1809 om militärt samarbete mellan och har ställt två frågor till om hur utrikesministern avser att agera så att tar tillbaka sin militära attaché från . Då dessa två frågor mer berör mitt ansvarsområde har jag och utrikesministern enats om att jag svarar på dem. har även ställt två frågor till mig om hur jag avser att agera för att ska avsluta alla former av militärt samarbete mellan och , samt hur jag avser att agera för att avslutar svensk vapenhandel med . Vidare har ställt en fråga till mig om bojkott av allt militärt samarbete, och en fråga om vapenembargo till utrikesministern. Dessa två frågor hör primärt till utrikesministerns ansvarsområde, men då de hänger samman med de övriga frågor som ställt, är utrikesministern och jag överens om att jag besvarar även dessa två. () har, som också påpekar, deltagit i ett vetenskapligt samarbete med avseende befolkningsskydd mot biologiska och kemiska stridsmedel. Bakgrunden var den av upplevda hotbilden från långdistansmissiler av Scud-typ i samband med . Samarbetet gällde framför allt kvalitetskontroll av svensktillverkade skyddsmasker samt råd avseende medicinsk behandling och medicinskt omhändertagande inför och efter nervgasexponering. Något militärt forskningssamarbete med inom detta eller andra områden vid senare tillfällen har inte förekommit. Avseende testning av israelisk militär utrustning genomförde 2002 en testflygning med en så kallad UAV-farkost i övre . Syftet var att demonstrera en framtida svensk flygspaningsförmåga med svenska sensorer. Flygtjänsten köptes av ett franskt företag inom . Det franska företaget hyrde i sin tur in en israelisk UAV-farkost för detta ändamål. Ingen provning av israelisk utrustning eller annan verksamhet på uppdrag av förekom. köpte ett antitorpedvapensystem av det israeliska företaget . Personal från har medverkat vid klargöring inför prov, men ej deltagit i själva provverksamheten. Provresultat och utvärdering har sekretessbelagts och varken delgivits leverantören eller israeliska myndigheter. Det militära samarbete som vi har med inskränker sig enbart till att vi importerar viss försvarsmateriel därifrån. Någon export av krigsmateriel till förekommer inte. Importen av försvarsmateriel styrs av det svenska försvarets behov, mål och tilldelade medel. Utgångspunkten är att tillgodose de nationella svenska intressena på ett optimalt sätt, det vill säga att införskaffa materiel som är så kvalitativt fullvärdiga som möjligt, till lägsta pris och under affärsmässiga villkor. Detta regleras i lagen om offentlig upphandling. När det inte föreligger undantag med hänsyn till försvars- och säkerhetspolitiska skäl ska upphandling ske med ett öppet anbudsförfarande. Om de kommersiella och tekniska villkoren uppfyllts vinner det anbud som har lägsta pris. Självfallet köper inte materiel från land som är föremål för internationella sanktioner eller embargon, eller där en nationell svensk sådan sanktion är beslutad. är dock inte föremål för dylika sanktioner. Vidare är bakgrunden till beslutet att placera en försvarsattaché i den mångåriga engagemang i Mellanösternfrågor och i krishanteringsinsatser i regionen. Utvecklingen i har bevakats av vår försvarsattaché i , som är sidoackrediterad till . Med hänsyn till pågående händelseutveckling, såväl i som i , är arbetsbelastningen på vår försvarsattaché i sådan, att detta är möjligt. Det är av stor vikt att vi från svensk sida fortsätter att kontinuerligt följa utvecklingen i regionen. För att kunna göra det bedömer jag att en attaché med placering i är mycket värdefull. Beslutet om placeringen är alltså kopplat till den del av den säkerhetspolitiska omvärldsbevakningen som kräver militär kompetens, och inte till materielsamarbete. syn på fredsprocessen, på parternas ansvar och, inte minst, på roll på de ockuperade områdena, är väl känd. Utnämningen av en försvarsattaché ska inte på något sätt ses som en förändring härvidlag. Avseende attachéns uppgifter avgörs dessa på vanligt sätt av myndighetschefen på platsen (det vill säga ambassadören), i enlighet med regeringens instruktioner. Det är inte aktuellt att ompröva beslutet att placera en försvarsattaché i . Sanktioner eller bojkott mot ett land ska betraktas som en sista utväg när alla andra möjligheter är uttömda. Så länge det finns hopp om en positiv utveckling är dylika åtgärder inte aktuella. Vi befinner oss nu i en situation där möjligheterna till en återupptagen fredsprocess i har stärkts. Israeler och palestinier har lagt en grund för en återupptagen dialog. I den politiska dialogen mellan och , liksom mellan och , är mänskliga rättigheter och internationell rätt ett stående inslag.