ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111210 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1210 av () till justitieminister om kostnad för måltider på kriminalvårdsanstalter Jag har haft en praoelev hos mig på , nämligen från Vaksalaskolan klass 8a i . har med intresse följt mitt arbete på och själv gärna velat ställa ett par frågor till statsråd. I samråd med honom ställer jag följande fråga till justitieministern. "Jag vet att det förekommer klagomål hos oss elever på skolmaten, bl.a. också att vi inte får tillräckligt stora portioner. Ofta diskuteras också varför skolmatens standard är lägre än vad som gäller på t.ex. fängelser. Vad jag fått höra är också att livsmedelskostnaden för t.ex. lunch på fängelse är betydligt högre per portion än den som gäller för skolelever i växande ålder. Det sägs också att portionskostnaden i sjukvård och omsorg är lägre än för fängelse. Det är enligt min åsikt väldigt märkligt att landets värsta förbrytare i dessa avseenden får bättre standard än skolelever och sjuka. Kanske anges att det skall vara så i regeringens regleringsbrev till ." Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern: Hur motiverar justitieministern att fängelser regelmässigt verkar ha högre portionskostnad eller livsmedelkostnad än skolor och omsorg?
fr · GS111211 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1211 av () till justitieminister om situationen för studerande på anstalt Den som studerar på anstalt kan drabbas av följande problem: Den studerande kan behöva skrivas in på komvux på anstaltsorten under sin strafftid. För att detta ska fungera måste hemkommunen betala för utbildningsplatsen på anstaltsorten. Detta görs genom ett interkommunalt bidrag som söks av den studerande. Vissa kommuner vägrar att betala det interkommunala bidraget med hänvisning till att det är kriminalvårdens uppgift att arrangera undervisning under anstaltsvistelsen. Det betyder ofta stora problem för den studerande vars öde faller mellan stolarna. Detta gäller särskilt för de elever som muckar från anstalten mitt under terminen. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta för att undanröja redovisade problem för de som studerar på våra kriminalvårdsanstalter.
fr · GS111212 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1212 av () till statsrådet om tobaksköp av underårig Jag har haft en praoelev hos mig på , nämligen från Vaksalaskolan klass 8a i . har med intresse följt mitt arbete på och själv gärna velat ställa ett par frågor till statsråd. I samråd med honom ställer jag följande fråga till folkhälsoministern. "är det väldigt lätt att som underårig, åtminstone , få köpa cigaretter och snus på många snabbköp och närbutiker. Detta trots den lagreglering som gäller. Stickprov som ibland görs bekräftar vad jag säger. Beror det på att butiker och kassabiträden inte orkar ta legitimation på yngre eller är det vinstintresse vid försäljning som bidrar? Risken för upptäckt är också liten då få kontroller tycks göras. Jag tror att alla som vill minska rökningen i är överens om att det inte är bra att unga har goda möjligheter att börja röka i tidig ålder." Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet och regeringen att göra för att säkerställa en bättre efterlevnad av förbudet att sälja tobaksvaror till underåriga?
fr · GS111213 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1213 av () till statsrådet om statligt stöd till klimatinvesteringsprogram Statligt stöd till klimatinvesteringsprogram (Klimp) har skapat ett omfattande lokalt engagemang i klimatfrågan och bidrar på ett effektivt sätt till att reducera utsläppen av växthusgaser. I den första etappen 2003 fördelades och i den andra fördelades . Men i nästa ansökningsomgång, som sträcker sig fram till , har bara att fördela . Vid båda ansökningsomgångarna har det totalt sökta bidraget varit åtta gångar större än vad som kunnat fördelas. Potentialen för fortsatta investeringar är följaktligen mycket stor. och har föreslagit att de statliga bidragen till Klimp ska förlängas till och utökas under åren 2006@2008. Det är mycket väsentligt för det lokala klimatarbetet att kommunerna på ett tidigt stadium får en signal om att bidragsmedlen i den kommande ansökningsomgången inte kommer att begränsas till , utan vara väsentligt högre. Om beskedet dröjer till budgetpropositionen är det många kommuner som inte kommer att hinna utarbeta ordentliga ansökningar fram till . Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att kommunerna ska få information om att stödet till klimatinvesteringsprogram under 2006@2008 ska fortsätta och utökas?
fr · GS111214 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1214 av () till statsrådet om framtida avfallshantering kom en rapport från Riksrevisorerna som visar att förbränningen av hushållsavfall kraftigt ökar i , som det finns allvarliga brister i tillsynen av anläggningarna. Miljöproblemen vid avfallsförbränningen, menar man, kan därmed inte sägas vara under kontroll. har vi blivit alltmer effektiva i vår strävan att samla ihop hushållsavfall och förbränner stora mängder. Problemet är dock att askan från förbränningen i hög utsträckning innehåller rester som måste betraktas som farligt avfall @ en aska som vi inte tar hand om på ett sådant sätt att det kan anses som miljömässigt hållbart. Är det kanske så att vi styr alltför mycket av vår avfallshantering mot förbränning och att vi därmed skapar nya problem? Är det kanske också så att vi är i behov av att göra en utvärdering av hela avfallskedjan, inklusive producentansvaret, för att säkra en miljömässigt hållbar utveckling. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att skapa en miljömässigt hållbar utveckling avseende avfallshantering?
fr · GS111215 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1215 av () till utbildnings- och kulturminister om handläggning av ansökan om universitetsstatus förbereder sig för att skicka in en ansökan om att bli universitet. Ett av syftena är att få examinationsrätt för doktorander som är en grundpelare för att kunna utveckla den akademiska kvaliteten och stärka forskningen. För att en positiv utveckling inte ska stanna av är det viktigt med snabba besked medan engagemang och skaparglädjen fortfarande lever. lämnade ett antal högskolor in ansökningar om examinationsrätt, men regeringen har inte besvarat dem. I stället för att underlätta för högskolorna att profilera sig och förbättra utbildningen har ansökningarna fastnat i myndigheternas papperskvarnar och risken finns att de personer som var drivande när ansökan lämnades är kvar. Man får hoppas att den långsamma handläggning av examinationsrätt inte är indikativ för hur ansökningar om universitetsstatus tar. Det kan vara sent att göra något åt ovan nämnda ansökningar men förbättringar kanske kan ske . Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att handläggningen av ansökningar om examinationsrätt inom olika vetenskapsområden såväl som ansökningar om universitetsstatus ska ske skyndsammare än ?
fr · GS111216 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1216 av () till jordbruksminister om miljöinformation i bilannonser Enligt krav i EU-direktiv (1999/94/EG) liksom i riktlinjer (KOVFS 2002:2) ska bilannonser utformas så att information om bilarnas bensinförbrukning och koldioxidutsläpp är lika framträdande som annan information i annonsen. Enligt en genomgång som gjort uppfyller av alla bilannonser de lagstadgade kraven. Konsekvensen blir att konsumenterna inte på ett sakligt sätt uppmärksammas på de skillnader vad gäller löpande kostnader och miljöpåverkan, som finns mellan olika bilmodeller. Det blir därmed svårare för medborgarna att bidra till miljöarbetet. Goda exempel på hur regelverk kan göra miljöinformationen mer tillgänglig finns internationellt. I finns krav på en visuell märkning i annonsen av bilars miljöpåverkan av samma slag som visar energiförbrukningen på till exempel kylskåp. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förbättra miljöinformationen i bilannonserna?
fr · GS111217 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1217 av () till statsrådet om svenska studenters möjlighet att studera utomlands Att förlägga högskolestudier utomlands är till nytta för våra studenter och för vårt land. Förutom ämneskunskaperna ger det värdefulla språkkunskaper och kontakter som studenten fungerar som en ambassadör för . har dock antalet personer som söker sig utomlands för att studera minskat. anger att antalet utlandsstudenter minskade . En av anledningarna till det minskade intresset är de nya reglerna för studiestöd som infördes . Återbetalningskraven är visserligen till för att uppmuntra en snabbare studietakt, vilket är positivt, men man bör fundera på konsekvenserna det har på studenternas möjlighet att studera någon termin utomlands. Vad avser utbildningsminister att göra för att se över studiemedelsreglerna och deras påverkan på möjligheterna för svenska studenter att studera utomlands?
fr · GS111218 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1218 av () till samhällsbyggnadsminister om obligatorisk brandvarnare Att förebygga brand i bostäder och lokaler är oerhört viktigt för att undvika mänskligt lidande och, ofta, stor ekonomisk skada. Brandvarnare är ett utmärkt hjälpmedel för detta ändamål. Enligt lagen om skydd mot olyckor (2003:778), så ska fastighetsägare och nyttjanderättshavare till byggnader vidta åtgärder för att förhindra brand. När det gäller brandvarnare har meddelat allmänna råd om dessa i bostäder. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande och har funktionen av att förtydliga innebörden i en författning, samt att ge generella rekommendationer om deras tillämpning. I allmänna råd står det att varje byggnad bör vara försedd med brandvarnare eller motsvarande anordning för tidig brand. Frågan är om lagstiftningen ger ett klart besked om det är obligatoriskt med brandvarnare eller ej. Kommuner som beslutat om ett obligatoriskt krav på brandvarnare har fått sina beslut upphävda, då de inte anses ha någon laglig rätt att fatta ett sådant beslut. Detta är beklagligt, då en sådan enkel och förhållandevis billig åtgärd som att sätta in en brandvarnare, både kan rädda människoliv och hindra ekonomiska förluster. Min fråga till ministern blir då följande: På vilket sätt avser ministern att ändra i lagen om skydd mot olyckor, i förordning eller föreskrifter till denna lag, så att kommunerna kan ställa krav på att det ska vara obligatoriskt med brandvarnare i bostäder?
fr · GS111219 · 2005-03-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1219 av () till utbildnings- och kulturminister om Dramatiska institutets verksamhet Elever och förskolebarn från vanliga skolor och förskolor har deltagit i Dramatiska institutets barndomsprojekt. är en statlig myndighet med en rektor som tillsätts av regeringen. Det drivs med statliga medel och utbildningen är bland de dyraste per student som finns i landet. Bör inte rektorer, förskolechefer och lärare kunna utgå ifrån att ett statligt drivet lärosäte som ska ha bättre kvalitetssäkring än att projekt kan urarta till porrseanser? Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kvalitetssäkra Dramatiska institutets verksamhet?
fr · GS111220 · 2005-03-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1220 av () till statsrådet om kommuners informationsansvar redovisades att justitieministern inte accepterar att kommunerna är dåliga att svara på e-post. Men när den yrkeslärare som uppmanat sina elever att sända e-post till miljöministern med en fråga kring en varudeklaration på bensin läser samma tidning blir han naturligtvis förvånad. Hans elever fick nämligen inget svar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att regeringen lever upp till de krav justitieministern ställer på landets kommuner?
fr · GS111221 · 2005-03-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1221 av () till statsrådet om sjukskrivningsproblematiken Vi har över 300000 sjukskrivna och nära 550000 förtidspensionerade svenskar. Flera undersökningar visar att det finns stora risker med sjukskrivning och att många människors hälsotillstånd förvärras efter en tids sjukskrivning. Sannolikheten att någonsin komma tillbaka i arbete minskar drastiskt redan efter tre månaders sjukskrivning. När närmare en miljon människor berörs är detta ett allvarligt folkhälsoproblem. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att ta itu med sjukskrivningsproblematiken ur ett folkhälsoperspektiv.
fr · GS111222 · 2005-03-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1222 av () till utrikesminister om arbete i eutanasifrågan Rätten till liv är en grundläggande mänsklig rättighet, oundgänglig för människans rätt till värde och värdighet. Det finns dock krafter som vill motarbeta livet genom att tillåta aktiv dödshjälp. antog enhälligt rekommendation 1418 som starkt värnar om rätten till liv och mänsklig värdighet för patienter som är i livets slutskede eller är obotligt sjuka. Därefter har det funnits liberala krafter som velat använda som språngbräda för sina syften. Bland annat fanns förslag till en eutanasivänlig resolution, vilken avvisades av rådet. föreligger ett nytt förslag, vilket behandlas , som tar fasta på rätten till liv och en värdig avslutning vid svår sjukdom. Bland annat anges ett stöd till palliativ behandling i syfte att lindra patientens lidande när livet naturligt är i sitt slutskede. Att lindra och trösta är självklart att bejaka livet när döden är oåterkallelig. Likväl visar det ovan beskrivna att eutanasivänliga krafter vill använda internationella forum för att sprida sitt budskap om hjälp till självmord vilket andas ett förakt för livet. Det är angeläget att i alla sammanhang står fast vid respekten för livet och avvisar förslag som underlättar aktiv dödshjälp. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att internationellt verka för livet genom att arbeta mot aktiv dödshjälp?
fr · GS111223 · 2005-03-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1223 av () till utrikesminister om agerande i FN angående kloning Frågan om mänsklig kloning väcker nya dimensioner i diskussionen om mänsklig värdighet och väcker ett internationellt engagemang. har tidigare berört frågan genom den allmänna deklarationen om den mänskliga arvsmassan och de mänskliga rättigheterna som generalförsamlingen antog . Enligt artikel11 i deklarationen ska handlingar som är oförenliga med mänsklig värdighet, till exempel reproduktiv kloning, förbjudas. behandlades en ny resolution avseende mänsklig kloning. I den nu aktuella resolutionen uttalas bland annat att staterna förbinder sig att skydda det mänskliga livet varvid bland annat förbud mot kloning av mänskligt liv blir följden. När texten antogs var det 71 länder för, 35 emot och 43 länder lade ned sina röster. Bland andra , och röstade för medan bland andra , , och röstade emot. anser sig därtill inte bunden av deklarationen. Därmed finns utrymme att ifrågasätta om till fullo står upp för det mänskliga livet. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för ett internationellt skydd för det mänskliga livet?
fr · GS111224 · 2005-03-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1224 av () till statsrådet om kunskap och humanitet i flyktingpolitiken Det har pågått en glidning i svensk flyktingpolitik, vilket regeringen ansvarar för. Prövningarna har blivit allt mindre individuella och kunskapen om länderna urholkats på ett oroande sätt. Vad begreppet humanitära skäl betyder i svensk asylpolitik är mycket oklart och många avslag på asylansökningar, av humanitära skäl, är djupt upprörande. När det gäller förhållandena i före detta , särskilt då i de centralasiatiska republikerna och i , verkar förhållandet ställas på sin spets. Det finns ett fall i där en journalist från med sin fru och dotter flytt undan underrättelsetjänsten som förföljt dem . Efter att inte ha blivit trodda av , trots mycket trovärdig dokumentation, ska familjen avvisas. Mannen har då för att skydda sin familj försökt ta sitt liv två gånger men misslyckats. Avvisningen ska fortfarande verkställas. Den svenska asylprocessen förorsakar ett stort lidande för tusentals människor. Kunskapen att bedöma skyddsbehov urholkas av hög personalomsättning och långsam uppdatering av länderkunskaperna. krävs alltmer för att få stanna av humanitära skäl. Sammantaget ger detta en bild av svensk flyktingpolitik som inte stämmer överens med regeringens utfästelser om generositet och humanism. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att länderkunskaperna ska öka samt att humanitära skäl ska stå för generositet och medmänsklighet?
fr · GS111225 · 2005-03-14 00:00:00 — Fråga 2004/05:1225 av () till statsrådet om blockering av sajter med barnpornografi Tyvärr finns det ju en mängd olika barnporrsajter, där oskyldiga barn exploateras. Arbetet för att stoppa dessa är mycket angeläget. I och blockerar de stora Internetoperatörerna sajter med barnpornografi, så att kunderna inte kan komma åt dem. uppmanar den brittiska regeringen att frivilligt spärra sajter annars hotar de med lagstiftning. Experter inom området menar att man kommer att närma sig en punkt där spärrarna blir så effektiva att det inte blir ekonomiskt lönsamt att utsätta barn för övergrepp för att producera barnporrbilder. , vår största svenska operatör, meddelar att man inte har några planer på att införa en liknande spärr. menar att man inte vet om ett sådant filter verkligen är tvärsäkert. Det finns sannolikt många kluriga sätt att komma runt sådana. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ansvarigt statsråd vad hon avser att vidta för åtgärder på området.
fr · GS111226 · 2005-03-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1226 av () till jordbruksminister om distriktsveterinärerna och konkurrensen distriktsveterinärer i i använder skattepengar för att operera smådjur. Det är fel eftersom distriktsveterinärernas uppdrag är att tillgodose böndernas behov genom att behandla större djur. Jordbruksminister har tidigare i en interpellationsdebatt med mig om detta sagt att en distriktsveterinär är anpassad för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. En distriktsveterinär är också skyldig att utöva djursjukvård för övriga husdjur då djurskyddsskäl föreligger eller där annan veterinärvård inte kan anvisas. I kan annan veterinärvård anvisas och djurskyddsskäl finns inte. Exempelvis så har Gästrike Djurklinik öppet till och har även öppet , och har dessutom samarbetsavtal med djursjukhusen i närliggande och . Ändå marknadsförde distriktsveterinären i aktivt att man hade drop in på mottagningen under Kattens dag, ett led i att höja kattens låga status. Eftersom distriktsveterinärerna inte ska utöva djursjukvård för katter när djurskyddsskäl inte finns och annan veterinärvård kan anvisas så utsätter därmed de skattefinansierade distriktsveterinärerna de privata veterinärerna i regionen för osund konkurrens. Avser jordbruksministern att omgående vidta åtgärder som innebär att distriktsveterinärerna upphör med att utsätta de privata veterinärerna på väl fungerande veterinärmarknader för osund konkurrens?
fr · GS111227 · 2005-03-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1227 av () till jordbruksminister om svenskt ålfiske Ålen är en av de viktigaste arterna i det svenska småskaliga yrkesfisket, såväl när det gäller fisket vid kusten som insjöfisket. Ålfisket i bedrivs på olika sätt. I fångas glasål, som är de ålyngel som kommer från , där de kläckts. I används glasålen både till direkt konsumtion och export bland annat till . I används glasålen till ålodling. Forskningsresultat har visat att all europeisk ål har samma genetiska ursprung och tillhör samma bestånd, det så kallade västeuropeiska ålbeståndet. Det är därför fullt möjligt att fånga glasål i södra och plantera ut glasålen i lämpliga uppväxtområden i norra . En omflyttning av glasål till uppväxtområden i kommer att medföra en kraftig ökning av antalet utvandrade blankålar och därmed öka antalet ålar i . Den samlade biologiska sakkunskapen föreslår att EU ska använda strukturmedel för att finansiera inköp och utsättning av glasål i . har avsatts i så kallat fiskevårdsanslag av . anslogs 1 miljon till utsättning av ålyngel. Innevarande år har endast 500000kr avsatts och då priset på glasål i stort sett fördubblats innebär detta att årets utsättning bara blir cirka en fjärdedel av förra årets. Detta är orimligt, beslutet måste omprövas. Mot bakgrund av den kunskap man har om betydelsen av glasålsutsättning och den uttalade vilja av att satsa och stödja det "småskaliga- och kustnära fisket" är prioriteringar oförklarliga. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att trygga ett fortsatt svenskt ålfiske?
fr · GS111228 · 2005-03-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1228 av () till statsrådet om konkurrensutsättning av SJ på tågsträckan / Priset på tågresor har ökat betydligt mer än konsumentprisindex på de delar av marknaden där SJ fortfarande har ensamställning. Däremot har samhällets kostnader för upphandlad tågtrafik (kollektivtrafik i storstadsområden, länstrafik och tåg till ) sjunkit påtagligt. På den senare typen av marknader möter SJ hård konkurrens. På tågsträckan mellan och /är priset för pendlarna orimligt högt. Infrastrukturminister sade med anledning av detta i att hon är kritisk till SJ:s prispolitik. Hon krävde besked av SJ om varför det är så dyrt att pendla mellan och /. Då priserna sjunkit på de sträckor där SJ utsätts för konkurrens är sannolikt orsaken till de höga priserna mellan och /att SJ på denna sträcka har monopol på persontrafiken. En konkurrensutsättning av sträckan skulle därför sannolikt innebära prissänkningar. Det skulle gynna dem som tågpendlar och ge möjlighet för fler att ha råd att börja tågpendla. gjorda erfarenheter av konkurrens vid länstrafikhuvudmännens upphandling av tågtrafik visar ju att trafikkostnaderna kunnat sänkas avsevärt till nytta för resenärerna. Jag vill därför fråga om statsrådet avser att vidta åtgärder som innebär att SJ konkurrensutsätts på tågsträckan mellan och /?
fr · GS111229 · 2005-03-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1229 av () till utrikesminister om hot mot fortsätter att hota sin demokratiske granne . Den årliga folkkongressen har antagit en lag som formellt tillåter ett väpnat angrepp mot om formellt vill deklarera sin självständighet. Detta är knappast det första eller sista hotet som det diktatoriska riktar mot det demokratiska . Tillräckligt många vapen, över 600 missiler, finns redan riktade mot för att ta hotet på största allvar. och EU har en mycket viktig roll i att visa för diktaturen att det är fullständigt oacceptabelt med dylika hot mot . Om vill återförenas med eller inte är en fråga som måste avgöras av befolkningen på ön. och EU kan och måste kraftfullt ta avstånd från detta kinesiska hot och bör vara ett av de länder som tar ett sådant initiativ inom EU. Vilka konkreta åtgärder avser utrikesministern att vidta för att och EU kraftfullt ska markera mot att vi inte accepterar att man hotar med militärt våld?
fr · GS111230 · 2005-03-15 00:00:00 — Fråga 2004/05:1230 av () till statsrådet om långsiktiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder Den kortsiktiga planering som råder vad gäller så kallade arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebär en frustration både för de människor som blivit beroende av exempelvis aktivitetsstöd för att kunna utvecklas och förberedas för arbetslivet, men också för alla handläggare som förhindras i sina ansträngningar att lotsa människor till ett fungerande arbetsliv. Helt plötsligt ändras förutsättningar för människor när utlovade utbildningar med exempelvis aktivitetsstöd på grund av nya budgetramar dras in. På grund av friåret, som visat sig både dyrt och svårt att administrera, minskas aktivitetsstödet rejält. liberalerna har som bekant en annan syn på arbete @ vi vill underlätta och gynna företagsamheten och skapa fler riktiga arbeten. anser att utbildning är A och O för att komma in på arbetsmarknaden. Vi lyfter därför fram lärlingsutbildning samt instegsjobb för att underlätta vägen till arbete. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att pengar som avsatts för arbetsmarknadsåtgärder ska ge långsiktiga budgetmässiga villkor för mottagarna ute i landet så att ryckighet ska kunna undvikas?