ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111186 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1186 av () till jordbruksminister om finansiering 2005 För oss moderater som engagerar oss i jaktfrågor framstår regeringens politik på detta område som något mystisk. Ett antal frågor väntar på att avgöras, men få konkreta besked ges från ansvariga statsråd. Några exempel på frågor som väntar på att avgöras är hur det ska bli med en konsekvensbeskrivning inför det förbud av bly i jaktammunition som planeras till nästa årsskifte, hur ersättningen ska se ut för jägare som rycker ut vid viltolyckor och hur reglerna ska se ut som reglerar på vilka sätt en djurägare får agera för att skydda sina djur vid rovdjursangrepp. Till denna lista kan nu läggas en osäkerhet om framtid. Enligt uppgift beviljades , på grund av inflytande över regeringens politik, mindre än hälften av de äskade medlen. Förutom frågan om statsrådet anser att det är rimligt att på detta sätt konfiskera medel som är inbetalda från medlemmar för ett visst ändamål, måste nu få besked om de ska tilldelas de medel som de har äskat, eller om regeringen tillsammans med sina informella koalitionsparter och avser att dra in en del av dessa medel. Trots statsrådets frågesvar från säger ordföranden för i , , att behöver få besked om finansiering på pränt för att slippa varsla personal. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att snabbt ge besked om finansiering för ?
fr · GS111187 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1187 av () till statsrådet om lika lön för lika arbete I en nyligen publicerad undersökning har SCB på fackförbundet uppdrag jämfört könsskillnader i lön för statligt anställda. Lönestatistiken har brutits ned på myndighetsnivå. På 63 av de 78 myndigheter, där minst hälften av de anställda jämförts, får kvinnor mindre betalt än männen. Löneskillnaderna kan röra sig om . På 22 myndigheter finns en könsrelaterad löneskillnad om minst 1000kr för samma typ av befattning och arbete. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt! Vad avser statsrådet att göra för att komma till rätta med denna osakliga lönesättning?
fr · GS111188 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1188 av () till vice statsminister om barn- och ungdomsidrotten Vi får dagliga rapporter om att övervikten bland barn och ungdomar ökar, och att svenskarna rör på sig allt mindre. I ett samhälle där övervikt är ett växande problem har idrotten en betydande roll att spela. finns det stora problem med den förödande selekteringen och utslagningen av barn och ungdomar inom idrotten. Barn hinner inte utvecklas i sin egen takt utan definieras de som bra eller dåliga inom sin idrott. bidrar landets kommuner med till idrotten. Regering och landsting bidrar med ytterliggare 1 miljard. Jag tror man skulle kunna påverka den obehagliga selekteringen och utslagningen genom att ställa tydligare krav på bidragssökande föreningar. undrar jag vad statsrådet vill med stödet till idrotten, och hur man ser på problemet med selektering.
fr · GS111189 · 2005-03-09 00:00:00 — Fråga 2004/05:1189 av () till utbildnings- och kulturminister om livskunskap i lärarutbildningen Kränkning av elever, misshandel, övergrepp, ätstörningar och höga sjukskrivningstal för lärare är en bild av ungdomars verklighet. Våld som metod för att lösa konflikter förespråkas av politiker. Även om medierapporteringen kan få oss att själva teckna en alltför mörk bild måste utvecklingen beträffande våldsutbredning ses som ett mycket stort problem. Särskilda och kraftfulla åtgärder måste vidtas, åtgärder som riktas till lärare, personal vid mödravård och i förskola och till politiker. Åtgärderna måste handla om livskunskap. Bland annat behöver livskunskap bli en del i lärarutbildningen. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att livskunskap ska införas som en del i lärarutbildningen?
fr · GS111190 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1190 av () till statsminister om EU-ersättningar I veckor har statsministern fått vykort från bönder med lydelsen: "För oss bönder är EU-ersättningarna dessvärre en viktig del i ekonomin. Pengarna i rätt tid kan vara avgörande för våra företags överlevnad. Vi hoppas därför att 2004 är som våra ersättningar försenas, så att vi tillsammans får landet att växa!" Lönsamheten i lantbruksföretagen är hårt pressad. När skjuter på utbetalningen av böndernas EU-ersättningar försämrar den förutsättningarna för bönderna att vara lika framgångsrika och konkurrenskraftiga som sina kolleger i övriga . Som ytterligare tryck i frågan har statsministern mottagit flera tusen vykort. Det är möjligt för staten att utbetala ersättningarna , men ändå väntar man och sätter därmed större press på enskilda bönder. Den ekonomiska vårpropositionen närmar sig, och det är dags att regeringen sätter ned foten och redan nu ger bönderna positivt besked. Vilka åtgärder avser statsministern att vidtaga med anledning av de vykort han fått från bönder angående EU-ersättningarna?
fr · GS111191 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1191 av () till jordbruksminister om EU-ersättningar I veckor har mottagit vykort från bönder med lydelsen: "För oss bönder är EU-ersättningarna dessvärre en viktig del i ekonomin. Pengarna i rätt tid kan vara avgörande för våra företags överlevnad. Vi hoppas därför att 2004 är som våra ersättningar försenas, så att vi tillsammans får landet att växa!" Lönsamheten i lantbruksföretagen är hårt pressad. När skjuter på utbetalningen av böndernas EU-ersättningar försämrar den förutsättningarna för bönderna att vara lika framgångsrika och konkurrenskraftiga som sina kolleger i övriga . Som ytterligare tryck i frågan har statsministern mottagit flera tusen vykort. Det är möjligt för staten att utbetala ersättningarna , men ändå väntar man och sätter därmed större press på enskilda bönder. Den ekonomiska vårpropositionen närmar sig, och det är dags att regeringen sätter ned foten och redan nu ger bönderna positivt besked. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidtaga för att bönderna redan i vår ska få positiva besked om att EU-ersättningarna betalas ut på rätt sida ?
fr · GS111192 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1192 av () till justitieminister om umgängessabotage Att båda föräldrarna bör ta gemensamt ansvar för barnen även efter en skilsmässa är en utgångspunkt i dagens lagstiftning. gäller att gemensam vårdnad ska vara normalfallet vid skilsmässa. Vid vårdnadstvister ska domstolen ta hänsyn till barnets bästa och i begreppet barnets bästa ska behovet av kontakt med båda föräldrarna vara en viktig beståndsdel. Frågan är hur tungt viljan att underlätta kontakten med den andra räknas vid vårdnadstvister. vittnar ett stort antal människor om att de känner sig rättslösa, eftersom deras rätt till kontakt med barnen motarbetas av vårdnadshavaren. Varje enskilt fall måste bedömas utifrån sina förutsättningar, och det finns starka skäl att förhindra umgänget vid till exempel misshandel, missbruk eller sexuella övergrepp. Men det borde enligt min mening vara en given utgångspunkt att obefogat umgängessabotage ska påverka beslutet i vårdnadsfrågan. kan inte straffrättsligt ansvar utkrävas av föräldrar som utsätter sina barn för umgängessabotage. Särskilt tungt kan det kännas för dem som fråndömts vårdnaden och haft ännu mindre möjlighet att väga in frågan om umgänge i rättsprocessen. En tydligare markering i lagtexten skulle kunna stärka barnets rätt till båda föräldrarna. Som underlag borde statistik tas fram över hur umgängessabotage beaktats vid vårdnadstvister. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att stärka barnens rätt till båda föräldrarna?
fr · GS111193 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1193 av () till justitieminister om ökad rättstrygghet för vittnen och målsäganden Det finns angelägna frågor inom rättspolitiken vilka ofta hamnar i skymundan. En sådan fråga är skyddet för anmälare, vittnen och målsäganden. Eftersom de flesta brottsoffer är bekanta med gärningsmannen är det inte ovanligt att man möter förövaren redan dagen efter, vilket kan upplevas som ett straff i sig, då förövaren med största sannolikhet känner till offrets anmälan. När man som brottsoffer sedan tar kontakt med polisen för att uttrycka sin rädsla, och eventuellt uttalade hot, finns inga polisiära resurser att tillgå för att tillgodose anmälarens eller vittnets behov av skydd och trygghet till en eventuell rättegång. Det är dock inte enbart en resursfråga; det är ofta det lagliga instrumentet som saknas. En journalist kan inte tvingas uppge sin källa, men en polis eller åklagare som utreder ett brott får inte undanta någon information i en senare rättegång. Detta kan inte vara rimligt! Därför måste det lagliga skyddet runt målsäganden, anmälare och vittnen stärkas. Detta skulle sannolikt ge vid handen säkrare brottsutredningar samt tryggare rättegångar. Min fråga till justitieministern är: Avser ministern att verka för en ökad rättstrygghet vad gäller utsattheten hos vittnen och målsäganden vid brottsutredningar och rättegångar?
fr · GS111194 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1194 av () till justitieminister om säkerheten inom kriminalvården Kolmårdsanstalten, som öppnade utanför , är en öppen anstalt. Tanken är att bara ofarliga fångar med korta straff som heller inte är farliga för allmänheten ska placeras där, eftersom den ligger i närheten av bebyggelse. visar det sig att en person dömd för pedofilbrott placerats på anstalten trots att säkerheten för detta inte finns. Kolmårdsanstalten ligger i närheten av en förskola, vilket gör det ytterst olämpligt att placera fångar dömda för pedofilbrott där. Till och med internerna på anstalten tycker att deras, personalens och allmänhetens säkerhet är hotad. Min fråga till justitieministern är därför: Hur avser justitieministern att agera för att skärpa säkerheten inom kriminalvården så att allmänheten inte ska hotas av grova brottslingar som placeras på öppna anstalter?
fr · GS111195 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1195 av () till statsrådet om ojämlika löner på departmenten Enligt en kartläggning hade kvinnor anställda på 2500kr lägre lön jämfört med män på samma jobb. var då chef för departementet. Det är anmärkningsvärt att det är en sådan löneskillnad i ett departement som hade en kvinna som chef och som dessutom slåss för jämställdhet. Hon om någon borde kunna arbeta för rättvisa löner. Det gäller att sopa rent framför sin egen dörr innan man går ut och slår på andra. bildade hon ett nytt feministnätverk för att slåss för jämställdheten. Trovärdigheten blir naggad i kanten när hon inte åtgärdade löneklyftorna i det departement som hon hade ansvaret över. Dessutom vet vi att det är liknande problem i andra departement. Min fråga till statsrådet är följande: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att öka jämställdheten beträffande lönerna på departementen?
fr · GS111196 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1196 av () till statsrådet om växande intolerans mot muslimer Många muslimer i och övriga EU upplever en växande misstro och fientlighet efter 11september-dåden. Det framgår av en rapport från Internationella för mänskliga rättigheter. Rapporten visar att redan tidigare existerande fördomar och diskriminering har förstärkts av bland annat debatten om religiös fanatism och terrorism. Detta försvårar integrationen och leder till en ond cirkel: Den ökade misstron mot muslimer leder lätt till ökad frustration och urholkar muslimernas förtroende för det svenska samhället. Växande utanförskap skapar stöd för grupper som förordar våldsamma protester mot de orättvisor som muslimer utsätts för. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vad planerar statsrådet att vidta för åtgärder för att minska intoleransen mot muslimer?
fr · GS111197 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1197 av () till finansminister om förmånsskatten på parkeringsplatser ska fri parkeringsplats i anslutning till arbetsplatsen förmånsbeskattas. Extrabeskattningen på bilismen är ytterligare en pålaga för alla de människor som är beroende av att kunna ta bilen till jobbet. För många människor är bilen det enda rimliga transportmedlet för att kunna ta sig till jobbet, inte minst i glesbygd. Extrabeskattningen har lett till att det för redan hårt pressade löntagare, särskilt låginkomsttagare, blivit än mindre lönsamt att jobba. Dessutom har det lett till att många av företagens tidigare fyllda parkeringsplatser nu gapar tomma, till exakt samma kostnad för företagen, men med undantaget att de anställda inte längre har någon glädje av dem. Denna extrabeskattning är det yttersta utslaget av svensk byråkratis klåfingrighet som sträcker sig långt ut i samhället. Beskattningen ger försumbara intäkter till staten och risken är att den bara leder till att färre arbetar vilket ger staten mindre pengar. Avser finansministern att komma med förslag till i syfte att avskaffa dessa misslyckade regler för beskattning av arbetsplatsparkering?
fr · GS111198 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1198 av (m) till finansminister om trängselskattens inverkan på trafiksäkerheten i inträffade den tredje olyckan med dödlig utgång på i . Att olyckan fick dödlig utgång berodde enligt uppgift från på en för låg barriär mellan de två körriktningarna. Barriären på är endast , jämfört med den på som är . Denna säkerhetsbrist är välkänd och det är "bara en tidsfråga innan vi har en ny olycka av det här slaget", säger som är chef på trafikenhet, till . Den anledning som anges för att detta säkerhetsproblem inte åtgärdas är det kommande försöket med trängselskatt i . "För att inte försöket med trängselskatt skall störas har vi beordrats att vänta med beslutade arbeten", säger på i . Denna order har alltså utfärdats trots att de stora trafiksäkerhetsproblemen är väl kända. Mot bakgrund av ovanstående och det faktum att trängselskatten är en nationell skatt som beslutats av , vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att det eventuellt kommande försöket med trängselskatt i inte kostar fler liv på grund av icke genomförda säkerhetshöjande åtgärder, som varit fallet med olyckan på ?
fr · GS111199 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1199 av Skånberg (kd) till socialminister om kloning antog en deklaration med 84 röster mot 34 om att "förbjuda alla former av kloning". Beslutet har därmed satt en internationell standard för att mänskligt liv aldrig får skapas genom kloning för något syfte, varken för forskning eller terapi. Beslutet har tagit på grund av länder som ansökt om forskningsgodkännande för kloning. , , och andra länder som hoppats på intäkter från mänsklig kloning är motståndare av ett totalt förbud och deklarerade att de kommer att trotsa den internationella deklarationen. Förslaget var ursprungligen introducerat till FN av kloningspositiva länder för att vinna internationellt godkännande för så kallad "terapeutisk kloning" (då man bildar en mänsklig klon för att experimentera på och därefter döda). begärde dessa länder att fördraget endast skulle förbjuda så kallad reproduktiv kloning. Dessa länder insisterade att mänsklig kloning är enbart för forskning och skulle inte tillåtas överleva. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att implementera detta beslut från i svensk lagstiftning?
fr · GS111200 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1200 av () till statsrådet om könssjukdomen klamydia smittas ungefär 90 personer av könssjukdomen klamydia. ökade antalet smittade jämfört med . Ökningen är störst bland unga kvinnor i åldern 15@19 år. Klamydia är den vanligaste sexuellt överförbara infektionen i vårt land. rapporterades enligt tidningen så många som 32057 nya fall. "Det är sexuellt mer risktagande än tidigare", säger , ansvarig för hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar på . var rädslan för hiv stor och svenskarna skyddade sig bättre. ökade dessutom antalet hivsmittade i vårt land med 425 personer och det är den största ökningen sedan 1985@1986. Kvinnor som är smittade av klamydia kan få skador på äggledarna vilket kan leda till sterilitet. Vad ämnar ministern vidta för åtgärder utifrån de alarmerande uppgifterna om spridningen av könssjukdomen klamydia?
fr · GS111201 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1201 av () till statsrådet om kompetensutveckling för lärare Fortbildning av personal i förskola och skola är en viktig faktor för personalens trivsel och för att orka med framtida arbetsuppgifter. Det är därför inte bra när det på många håll i är så att kommunerna drar ned på anslagen till kompetensutveckling. Nedskärningarna gör att lärare får svårt att "hänga med" och långsiktigt blir det ett problem om lärare inte får kompetensutveckling. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra lärarnas möjligheter till kompetensutveckling?
fr · GS111202 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1202 av () till utbildnings- och kulturminister om tyska på högskolan Drygt 90 miljoner människor bor i tysktalande landområden. Dessa områden är viktiga för export och internationella kontakter. Därför är det oroväckande att senaste granskning visar att allt färre studerar tyska på högskolor. har antalet helårsstudenter minskat . Antalet lärosäten som erbjuder studier i tyska upp till magisternivå har minskat från 17 till 11 . Fortsätter dessa minskningar så riskerar ett språkligt och kulturellt perspektiv att försvinna för kommande generationer. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka intresset för studier i tyska på högskolan?
fr · GS111203 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1203 av () till utbildnings- och kulturminister om bevarande av digitalt publicerat material För att alla viktiga publikationer ska sparas till kommande generationer så finns en pliktlag. Lagen innebär bland annat att tryckerierna är skyldiga att lämna ett visst antal exemplar av sina alster till i som för statens räkning svarar för att materialet bevaras. sker mycket publicering på andra sätt än genom böcker och tidningar. Den digitala publiceringen, främst på Internet, ökar. Det borde komma en pliktlag även på detta område så att det elektroniska materialet bevaras för framtida forskning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga bevarandet av digitalt publicerat material?
fr · GS111204 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1204 av () till statsrådet om rättvisemärkta varor som ett led i biståndet presenterade biståndsorganisationen en undersökning av möjligheten att dricka rättvisemärkt kaffe på kaféerna i , , , och . Resultatet var nedslående. Av 280 undersökta kaféer kunde erbjuda sina kunder ett kaffe som ger de människor som odlat det en rimlig ersättning. presenterade Kooperation Utan Gränser en faktarapport med namnet Priset för ditt kaffe om de människor i det lilla centralamerikanska landet som lever av att odla kaffe för oss i och andra rika länder. I rapporten kan man läsa om kaffeodlande familjer som har tvingats begära förskott från uppköparna av kaffet och hamnat i en skuldfälla de inte kan ta sig ur Priset på råkaffe ökar , vilket är positivt. Men det är långt kvar till en nivå som ger de ca 100 miljoner människor i fattiga länder som är beroende av inkomster från kaffe en rimlig levnadsstandard. De företag som handlar med kaffe borde givetvis ge odlarna ett generellt bättre pris. En annan väg att gå är att öka konsumtionen av rättvisemärkt kaffe. Det har i och för sig skett mycket positivt på det här området . En undersökning från Rättvisemärkt visar att försäljningen ökade . Med anledning av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att öka konsumtionen av rättvisemärkta varor i .
fr · GS111205 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1205 av () till näringsminister om utvärdering av bidrag till "Världens starkaste arbetarrörelse håller på att förlora sitt ungdomsförbund till mygel och korruption", skriver 28 förtroendevalda i SSU på Dagens Nyheters debattsidan . I samma artikel anklagar artikelförfattarna den nuvarande SSU-ledningen för mygel, korruption och att ekonomiska medel har försvunnit i SSU. Anklagelserna sker mot bakgrund av den revision som genomförts i SSU. uppger i en artikel att överfört medel till . Avser näringsministern att vidta någon åtgärd för att utvärdera de bidrag som överförts från till ?
fr · GS111206 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1206 av () till statsrådet om läkemedelsanvändning inom äldreomsorgen Kommunernas äldreomsorg inriktas alltmer mot att fler äldre ska bo kvar hemma. Färre platser i särskilda boendeformer kompenseras med att fler personer får hemtjänst. En konsekvens av att alltfler bor kvar hemma är att de äldre inte kan få hjälp med sitt läkemedelsintag. Det får till följd att det råder stora brister i läkemedelsanvändningen bland äldre, vilket leder till allvarliga konsekvenser såväl för den enskildes hälsa som för samhällets ekonomi. På många sätt ökar kraven också på de anhöriga. Anhöriga ansvarar för stora vård- och omsorgsinsatser. För många äldre innebär läkemedel att de kan leva ett gott liv trots ohälsa. kan det bli stora konsekvenser när de äldre inte kan följa den användning som de har blivit rekommenderade av sin läkare. Indikationer finns på att många äldre intar mer läkemedel än de blivit rekommenderade. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att äldre som bor kvar hemma ska få hjälp med sin läkemedelsanvändning när sådant behov finns?
fr · GS111207 · 2005-03-10 00:00:00 — Fråga 2004/05:1207 av () till försvarsminister om utökade uppgifter för hemvärnet har drabbats som så många andra länder av naturens krafter i form av snöoväder utöver det vanliga, stormar, höga flöden i våra vattendrag och andra liknande händelser. Det som är gemensamt för dessa händelser är att de, mer eller mindre, stör våra samhällsfunktioner. Vid dessa naturhändelser har militära förband varit en stor resurs att tillgå. Men då regeringen och dess samarbetspartier har gjort bedömningen att vi ska minska på våra militära resurser kommer det att innebära att denna resurs vid krisberedskap kommer att försvinna i stora delar av . Hemvärnet har som sin huvuduppgift att försvara samhället mot väpnat angrepp. Det bör ha kvar denna viktiga uppgift, men med militärens försvinnande resurser bör den primära uppgiften vara att stödja vid naturkatastrofer och dylika kriser. Det bör gå att organisera någon form av räddnings- och röjningsstyrkor med befintligt materiel där transport, lednings- och underhållsresurser utgör grunden för dessa enheter. Dessa enheter bör sedan samövas med den lokala räddningstjänsten samt med lokala frivilligorganisationer. De sistnämnda besitter en mycket viktig kunskap vid speciella händelser, till exempel i form av lokalkännedom. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att ska kunna fatta beslut om utökade uppgifter för hemvärnet?
fr · GS111208 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1208 av () till näringsminister om omfattningen av bidrag till SSU I massmediernas granskning av SSU-ordföranden finansiering av sin personvalskampanj 2003 konstaterar i en artikel att de medel som skulle ha satsat på en tidning i stället utbetalades till SSU:s ordförande via en fristående förening. I artikeln framkommer att tidningen i fråga i stället finansierades av ekonomiska medel från . Detta väcker frågetecken om omfattningen av stöd till SSU. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Avser statsrådet att vidta någon åtgärd för att kartlägga omfattningen av ekonomiskt stöd till SSU?
fr · GS111209 · 2005-03-11 00:00:00 — Fråga 2004/05:1209 av () till näringsminister om bidrag till SSU I en artikel i redogörs för hur enskilda personer med höga förtroendeuppdrag i Socialdemokraterna hjälpte SSU-ordföranden att få fram pengar till det hemliga konto som användes för hans ordförandekampanj. I artikeln uppges att ekonomiska medel som skulle ha satsats på en tidning från i stället utbetalades till kampanjen för SSU:s ordförande. Artikeln uppger vidare att i fråga i stället finansierades av medel från . Det sista väcker frågetecken mot bakgrund av att det knappast är som betalar ut partistöd. Med anledning av detta önskar jag ett klargörande av näringsministern. Avser ministern att vidta någon åtgärd för att utreda på vilka grunder har fört över ekonomiska medel till ?