frs · GS121015 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:950 och 1015 om ockupation av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det så kallade artikel två ska kunna utnyttjas som ett tydligare påtryckningsmedel i relationerna mellan och och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inom EU och FN verka för att utöka trycket på att leva upp till kraven i resolution . Eftersom båda frågorna berör den syriska närvaron i , har jag valt att besvara dem i ett sammanhang. Den syriska närvaron och inflytandet i tar sig uttryck på olika sätt. Syriska militära förband stationerades i i början av det 1975@1989 och finns alltjämt kvar. har antalet soldater minskat från 35000 till ca 14000 soldater. I och med att ett avtal om en så kallad nationell kompromiss ingicks i Ta'if i kom den syriska militära närvaron formellt att bygga på en inbjudan från den libanesiska regeringen. 1991 ingick och en gemensam försvarspakt som sanktionerade de syriska styrkornas närvaro i . Mot denna bakgrund är det svårt att i folkrättslig bemärkelse klassa den syriska närvaron i landet som ockupation då den äger rum med stöd av denna försvarspakt. finns krafter inom och utom som vill se den syriska närvaron avvecklad. En opinion som verkar växa kräver att de syriska styrkorna ska dras tillbaka. Någon formell begäran härom har aldrig gjorts av libanesiska regeringen. Andra grupper stöder den syriska militära närvaron och en nära relation med . har kraven på ett syriskt tillbakadragande ökat. Mordet på förre premiärminister , som aktivt tagit ställning för att syriska trupper ska lämna , illustrerar med fruktansvärd tydlighet de spänningar som finns i landet. Den senaste händelseutvecklingen gör att ett syriskt tillbakadragande från framstår som alltmer sannolikt. president lovade i ett tal till parlamentet att de syriska trupperna i i två steg ska dras tillbaka till och gränsområdet mellan de bägge länderna. tillkännagav och presidenter att kommer att flytta alla sina trupper i till ett område nära den syriska gränsen före utgången av mars. Det återstår dock att se om det blir ett totalt tillbakadragande, som det internationella samfundet kräver. Regeringen står till fullo bakom kravet i säkerhetsrådsresolution (2004) om tillbakadragandet av de utländska (syriska) trupperna och återupprättandet av suveränitet över hela dess territorium. Det libanesiska folket måste självt, i demokratiska former, få bestämma om sitt lands framtid och relationerna till omvärlden. Vi kommer att stödja de åtgärder inom FN och EU som syftar till ett snart genomförande av resolutionen. Vi välkomnar att deklarerat att man är villig att samarbeta med FN:s sändebud vars uppdrag är att rapportera om implementeringen av resolution . Något Medelhavsavtal eller associeringsavtal mellan och EU har ännu inte ingåtts. Det finns emellertid en färdigförhandlad avtalstext som väntas öppnas för undertecknande av EU:s medlemsstater. När så har skett och ratificerat avtalet kan det börja tillämpas provisoriskt. Då träder också avtalets artikel två i kraft. I denna sägs uttryckligen att respekt för demokratiska principer och mänskliga rättigheter ska prägla parternas inrikes- och utrikespolitik. För att säkerställa att avtalet efterlevs, upprättas i avtalet ett ramverk för regelbunden dialog med på politisk nivå. Genom detta forum räknar EU med att ha möjlighet att påverka utvecklingen i i positiv riktning. EU:s grundinställning är att det finns större möjligheter att uppnå resultat på detta sätt än genom sanktioner och isolering. Den politiska situationen i utvecklas snabbt och vi följer den nära.