ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121371 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1371 om chefslöner i statliga bolag har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta när det gäller chefslöner, bonus och andra anställningsvillkor i statliga bolag. beslutade regeringen om nya riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning, samt för incitamentsprogram, för anställda i statliga företag. Grundprincipen är att ersättningar till ledande befattningshavare ska vara marknadsmässiga och konkurrenskraftiga men inte löneledande. Beslutet om vd:s anställningsvillkor fattas av företagets styrelse och styrelsen ska enligt riktlinjerna ta ställning till företagsledningens totala ersättning, det vill säga inklusive pensionsvillkor och övriga förmåner. Riktlinjerna innebär bland annat att statliga företag i de allra flesta fall bör undvika incitamentsprogram. I de särskilda fall då incitamentsprogram ändå finns, bör det omfatta all anställd personal i företaget utom verkställande direktören och uppgå till maximalt två månadslöner. Belöningen ska vidare präglas av rimlighet. nämner i sin fråga särskilt ersättningar till ledande befattningshavare i . Det nämnda incitamentsprogrammet, som konstruerades då regeringens tidigare riktlinjer gällde, avslutades . Mot bakgrund av regeringens nya riktlinjer har antagit ett nytt incitamentsprogram för personalen , där vd inte har någon bonus, maxbeloppet är två månadslöner och eventuella effekter av elpriset ska begränsas. Min uppfattning är att de nya riktlinjerna för anställningsvillkor har lett till ökad öppenhet och en strävan efter att undvika otydliga incitamentsprogram och pensionsavtal, i företag med statligt ägande. Styrelser och företagsledningar har dock behövt för att anpassa sig till de nya riktlinjerna, inte minst för att ingångna avtal måste hållas. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa hur de statliga företagens styrelser följer regeringens riktlinjer för anställningsvillkor.
frs · GS121372 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1372 om oklarheter i EU:s frikopplingsreform för det svenska jordbruket har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att det är oklart för jordbrukarna om en företagsuppdelning i avsikt att fördela tilläggsbeloppet till den ägda marken kommer att godkännas av de svenska myndigheterna eller inte. Precis som påpekar i sin fråga beror oklarheten på en bestämmelse i som våra myndigheter, i det här fallet och länsstyrelserna, har att tillämpa i sina beslut om jordbrukarstöd. Syftet med bestämmelsen är att förhindra att jordbrukare vidtar åtgärder, till exempel företagsuppdelningar, i syfte att på ett konstlat sätt skapa bidragsförutsättningar på ett sätt som i praktiken strider mot målen med stödet. Om åtgärden strider mot målen med stödet ska ingen stödutbetalning ske. Bestämmelsen ska alltså motverka fusk och missbruk av stödsystemet vilket måste anses vara ett vällovligt syfte. Det är inte praktiskt genomförbart att göra en lista på vad som är tillåtet och vad som är otillåtet. Den bedömningen måste göras i varje enskilt fall med utgångspunkt från de specifika förutsättningarna för varje enskilt företag. Varje företag har unika förutsättningar och det som är lämpligt och tillåtet för det ena företaget är inte per automatik tillåtet för det andra företaget. Även om det är myndigheterna som tillämpar regelverket så för jag en kontinuerlig dialog med om hur arbetet med gårdsstödsreformen fortskrider. Detta är en av de frågor som diskuteras . För att så långt som möjligt förtydliga i denna fråga har och länsstyrelserna informerat och fortsätter att informera om var riskerna finns vid en företagsuppdelning som alternativa lösningar redovisas. Det är dock alltid varje enskild jordbrukare själv som måste göra bedömningen om en företagsuppdelning är lämplig eller om det finns någon annan lämpligare lösning, såsom en överenskommelse genom ett avtal med markägaren.
frs · GS121373 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1373 om fäbodar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skynda på arbetet med att skapa en modern och tydlig lagstiftning för fäbodbruket. regleras rätten till bete i bland annat ägofredslagen (1933:269). Denna lagstiftning, som även reglerar till exempel frågan om stängselskyldighet, har i flera sammanhang bedömts vara föråldrad och svår att tillämpa. utarbetades inom en promemoria Upphävande av ägofredslagen m.m. (Ds 2002:33), vari föreslogs att ägofredslagen skulle upphöra att gälla. I remissbehandlingen av promemorian pekade flera remissinstanser på behovet av bestämmelser som klargör och skyddar rätten till gemensamt bete och rätten att hålla djur på fäbod samt även reglerar stängselskyldigheten. Mot denna bakgrund tillsattes en särskild utredare att undersöka om det är nödvändigt och lämpligt med särskilda bestämmelser om betesrätt och stängsel vid fäbodbruk och andra småskaliga former av djurhållning (dir. 2003:46). Enligt direktiven skulle utredaren utgå från att ägofredslagen skulle upphöra att gälla. I uppdraget ingick också att lämna förslag till de lagändringar som kan behövas. Utredningen om rätt till bete vid fäbodbruk och andra småskaliga former av djurhållning överlämnade sitt betänkande . Betänkandet Betesrätt vid fäbodbruk m.m. (SOU 2003:116) har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Regeringen har som tidigare redovisats för avsikt att återkomma med en proposition med förslag till moderniserade bestämmelser om bland annat betesrätt och fäbodbrukares ansvar för sina djur i syfte att stärka fäbodbrukarnas rättsliga ställning.
frs · GS121374 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1374 om diskriminerande regler vid organdonationer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att män som har sex med andra män och personer från per definition inte får bli organdonatorer. Det är inte som påstår att föreskrifter och allmänna råd innehåller regler om att män som har haft sexuellt umgänge med andra män inte får donera organ. Enligt föreskrifter ska man alltid, oavsett sexuell läggning, göra en särskild prövning av donatorns lämplighet ur smittskyddssynpunkt. I föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot överföring av smitta vid transplantation av organ eller vävnad (SOSFS 1994:4) konstateras att en till synes frisk person kan vara bärare av smittämnen i blod, organ eller vävnader som kan överföras till en mottagare i samband med transplantation. I är det risken för överföring av bland annat hivinfektion, hepatit B och C samt ett par andra svåra infektioner som kräver särskild uppmärksamhet. Regelverket har till syfte att skydda mottagaren av organ. För att undvika överföring av smitta till den som får ett organ transplanterat ska en person som visat sig ha antikroppar mot hiv i blodet inte accepteras som organdonator. En person som, efter prövning i enlighet med föreskrifter och allmänna råd, kan misstänkas ha blivit utsatt för hivsmitta får inte heller accepteras som organdonator. I föreskrifter pekas på att misstanke om hivinfektion kan finnas hos vissa grupper, bland annat män som har eller haft sexuellt umgänge med andra män eller personer som kommer från områden med betydande spridning av hiv i befolkningen. När en presumtiv organdonator avlidit och det står klart att det finns ett medgivande för organdonation testas samtliga för att undersöka förekomst av hivinfektion och andra svåra infektioner. Detsamma gäller för levande . Testet fångar emellertid inte upp den som smittats före provtagningstillfället. Det kan därför finnas en liten risk att en presumtiv donator är smittbärare av någon svår infektion trots att testet inte visar på smitta. Den risken måste därför bedömas. Detta är naturligtvis en grannlaga uppgift. Inom vården finns emellertid väl utvecklade rutiner för att bedöma sannolikheten för att någon blivit utsatt för smitta av någon av de svåra infektioner som i kräver särskild uppmärksamhet. Det här betyder på inget sätt att hela grupper av människor är uteslutna som organdonatorer. Mot bakgrund av vad jag här har beskrivit ser jag ingen anledning att nu vidta några särskilda åtgärder.
frs · GS121375 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1375 om trygga jobb har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka människors möjligheter till trygga jobb som man kan försörja sig på. Jag håller med om att som vi intensifierar kampen mot arbetslösheten, måste vi fortsätta arbetet med att förbättra anställnings- och arbetsvillkoren för dem som redan har ett jobb. En viktig fråga i sammanhanget är situationen för de tidsbegränsat anställda. bereds tillbaka förslag syftande till en förbättring av regleringen av tidsbegränsade anställningar, samt ett förstärkt skydd för föräldralediga. Målsättningen är att kunna lägga en proposition . När det gäller personer som tvingas arbeta deltid anser jag att det nu är nödvändigt att överväga en lagstiftning om stärkt rätt till heltid. har regeringens uppdrag att utreda hur rätten till heltidsanställning ska stärkas. ska utredningen redovisa sina förslag. Regeringen kommer därefter att pröva på vilket sätt rätten till heltidsanställning ska stärkas.
frs · GS121376 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1376 om i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att länsarbetsnämndens "huvudkontor" i fortsättningen enligt tidigare riksdagsbeslut ska vara lokaliserat till . När biföll bostadsutskottens betänkande Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i (prop. 1996/97:108, 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228) fanns bland utskottets förslagspunkter ingenting om var enskilda myndigheter skulle lokaliseras. Förarbetena till beslut tar upp en rad aspekter på lokalisering, exempelvis service till medborgarna, effektivitet, personalpolitik, strävan till decentralisering, inomregional balans och behov av framåtriktad förvaltningsstruktur. har genom att vara lokaliserad till de fyra orterna , , och sökt sammanväga de olika aspekterna. Som offentliggjorts i sammanhang av omlokalisering av statliga tjänster till följd av det senaste försvarsbeslutet kommer förändringar att ske i inom . Frågan om lokalisering av tjänster till kommer att behandlas i samband med detta och jag vill inte föregripa arbetet.
frs · GS121377 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1377 om föräldraförsäkringen i har frågat mig vilka initiativ jag ämnar ta för att snabbt råda bot på situationen för arbetspendlarna med småbarn i . Rätten till socialförsäkringsförmåner för personer som är så kallade gränsgångare mellan två EU-länder regleras av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet för arbetstagare och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen. Socialförsäkringssystemen i EU länderna är inte harmoniserade utan varje medlemsland kan ordna sina system enligt nationella regler. För att trygga tillhörigheten till försäkringssystemen för personer som flyttar mellan länderna finns det samordningssystem i förordningen 1408/71. En grundprincip i förordningen är att arbetslandets försäkring ska gälla, denna regel tar över andra regler som till exempel kopplingen till bosättning. Bland annat finns det i förordningen också regler för att förhindra att en försäkringsersättning utges dubbelt. Det finns slutligen regler i lagen om allmän försäkring om hur föräldrapenningförmåner som utgivits enligt utländsk lagstiftning ska avräknas från den svenska föräldrapenningen. Enligt både EG-förordningen 1408/71 och den svenska lagstiftningen finns regler om samordning, det finns dessutom regler om hur informationen myndigheter emellan ska göras. Information om tillämpningen av reglerna @ både de svenska och reglerna i EG-förordningen 1408/71 @ finns tillgänglig hos . Om en enskild person anser att reglerna tillämpats felaktigt i hans eller hennes fall finns möjlighet att begära överprövning hos eller i domstol. Mot bakgrund av det här anförda anser jag inte att det finns något behov att se över de befintliga regelsystemen.
frs · GS121378 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1378 om ersättning i föräldraförsäkringen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka pappornas uttag av föräldraförsäkringen. Frågan ställs mot bakgrund av en analys som gjorts inom som visar att om inkomsttaket i föräldraförsäkringen höjs kommer fler pappor att ta ut föräldradagar. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Översynen ska göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen ska verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredaren ska bland annat se över vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar ska minska samt effekterna av att av föräldrapenningen reserverats för vardera föräldern samt analysera vilka effekter det kan få att på samma sätt reservera ytterligare månader. Dessutom har regeringen i budgetpropositionen aviserat att inkomsttaket inom föräldrapenningen ska höjas från 7,5till 10 prisbasbelopp .
frs · GS121379 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1379 om strandskydd har frågat statsrådet vilka åtgärder samhällsbyggnadsministern är beredd att vidta för att öka det kommunala självstyret i syfte att skapa flexiblare strandskyddsbestämmelser. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Förutsättningarna i ser mycket olika ut när det gäller tillgången till stränder. På sina håll har exploateringen varit så omfattande att det finns få orörda stränder kvar som boende och besökare har tillgång till. På andra håll finns god tillgång till stränder. En diskussion om ett flexiblare strandskydd är berättigad på grund av dessa skilda förutsättningar. Som jag också har påtalat i kammaren pågår just nu ett intensivt arbete inom , där bland annat denna fråga behandlas. Förslaget kommer att remitteras . Förslagen till förändringar i lagstiftningen kommer också att beröra ansvarsfrågorna på lokal, regional och central nivå. Viktiga utgångspunkter i detta sammanhang är att beakta dels kommunernas roll vid dispensprövningar, dels länsstyrelsernas roll att ansvara för att strandskyddet upprätthålls som det skydd för viktiga allmänintressen det faktiskt utgör. Den aviserade förslaget om ett förnyat strandskydd kommer således att närmare klargöra inriktningen av förändringar i syfte att skapa flexibilitet och att klargöra rollfördelningar.
frs · GS121380 · 2005-04-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1380 om sjukskrivningar har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att förhindra onödiga sjukskrivningar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna fråga. Den rapport som hänvisar till i sin fråga är skriven av professor vid . För att skriva denna rapport har fått ekonomiskt stöd av regeringen. I denna rapport konstateras att det finns problem inom hälso- och sjukvården som är förknippade med sjukskrivningsprocessen. resultat tyder på att de problem som finns framför allt kan relateras till tre övergripande aspekter av sjukvården: ledning, kunskap och samverkan. Jag vill i det här sammanhanget särskilt lyfta fram det arbete som redan sker runtom i landet och som syftar till att förbättra rutinerna för sjukskrivningar. Detta gäller inom såväl som landstingen. I flera landsting har det tillsatts sjukskrivningskommittéer för att förbättra hanteringen av sjukskrivningsärenden. Jag anser att medvetenheten om hälso- och sjukvårdens betydelse för hur sjukskrivna hanteras har ökat . Detta är en mycket positiv utveckling. Jag vill dock också lyfta fram det faktum att det finns andra områden som också måste fungera för att onödiga sjukskrivningar förhindras. handläggning måste var snabb och effektiv. Samverkan mellan inblandade aktörer bör ske för att resurser på bästa sätt användas för att hjälpa sjukskrivna tillbaka i arbete. Regeringen har också tagit initiativ för att förbättra handläggning av ärenden. Ett sådant initiativ är avstämningsmötet som är en viktig del i arbetet med att korta sjukfall. I ett avstämningsmöte ska den enskilde träffa läkare och arbetsgivare tillsammans med handläggare från för att ytterligare klarlägga hur den försäkrades arbetsförmåga ska kunna tas till vara. Möjligheterna till anpassningar på den försäkrades arbetsplats och möjligheterna till deltidssjukskrivning i stället för heltidssjukskrivning bör stå i centrum under samtalen. Erfarenheten är att det ofta finns fler möjligheter än den försäkrade föreställer sig. Samverkan mellan olika aktörer är också viktigt för att undvika att sjukskrivningar blir längre än nödvändigt. Det finns olika former av samverkan mellan , länsarbetsnämnder, kommuner och landsting som syftar till att förbättra den enskildes möjligheter till återgång i arbete. Min bedömning är att formerna för samverkan och samordning kontinuerligt utvecklas och att vi kommer att se ett antal nya samordningsförbund bildas runtom i landet. Tillsammans med den samverkan som sker inom ramen för Frisam skapar detta förbättrade förutsättningar för enskilda att återgå i arbete.
frs · GS121381 · 2005-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1381 om avidentifierade ansökningar till offentliga tjänster har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ta del av erfarenheterna från kommunförsöken så att ett system med avidentifierade jobbansökningar i offentlig tjänst kan genomföras. Låt mig inledningsvis betona vikten av en etnisk och kulturell mångfald inom offentlig sektor. För att vi ska kunna säkerställa kvalitet och kompetens i verksamheten får rekryteringsunderlaget inte begränsas. Detta är också en fråga om förtroende och legitimitet. Avidentifierade ansökningshandlingar kan vara ett sätt att underlätta att man i ett rekryteringsförfarande enbart fäster vikt vid sakliga grunder. Som framhåller har jag tidigare meddelat att regeringen avser att tillsätta en utredning som ser över förutsättningarna för att använda system med avidentifierade ansökningshandlingar inom offentlig sektor. Behoven av en noggrann belysning av denna fråga är flera. Bland annat finns en osäkerhet vad gäller de juridiska förutsättningarna för ett sådant system. Det krävs till exempel en analys av hur ett system med avidentifierade ansökningshandlingar förhåller sig till offentlighetsprincipen. Det handlar också om vilken information som kan vara möjlig att bortse från i inledningsskedet av ett rekryteringsförfarande. En utredning av juridiska och andra förutsättningar är enligt min mening nödvändig för att få klarhet i de frågor som avidentifierade ansökningshandlingar ger upphov till. En viktig del är givetvis även att ta del av de erfarenheter som redan finns. Min förhoppning är att den kommande utredningen ska kunna arbeta skyndsamt och att regeringen därefter utan dröjsmål kan ta ställning till dess förslag. Jag vill understryka att den kommande utredningen inte ska uppfattas som ett hinder för kommuners och myndigheters pågående eller kommande försök med avidentifierade ansökningshandlingar. För att den etniska och kulturella mångfalden ska öka i offentlig sektor krävs ett engagerat och ständigt pågående arbete på flera plan.
frs · GS121382 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1382 om utredning om rätten till heltidsanställning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få en bättre representation av arbetsmarknadens parter till . Det har inte förordnats någon formell referensgrupp till . I utredarens uppdrag ingår att samråda med arbetsmarknadens parter. Jag utgår från att utredaren tar de kontakter med arbetsmarkandens parter som behövs för att inhämta relevant underlag och att parterna ger utredaren den information som är till nytta för utredningsarbetet.
frs · GS121383 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1383 om valet i i har frågat mig på vilket sätt jag avser att markera missnöje med det omfattande valfusk som förekom i det senaste parlamentsvalet i . Parlamentsval i genomfördes . Jag har i ett uttalande med anledning av valet noterat vissa förändringar i valprocessen och vallagarna som genomförts i syfte att efterleva de riktlinjer om fria och demokratiska val som överenskommits inom den regionala samarbetsorganisationen för södra , SADC. beklagar jag djupt de hinder som lagt i vägen för ett fritt och demokratiskt valförfarande. Det finns bland annat uppgifter om både direkt valfusk och om flera brister i de tekniska förberedelserna av valen. Att oppositionens möjlighet till en valkampanj på lika villkor starkt beskurits är vidare mycket allvarligt. Vi beklagar vidare att EU inte inbjudits att observera valen. Jag har uppmanat att säkerställa att respekten för de mänskliga rättigheterna återupprättas i landet. Detta är ett oavvisligt krav om ska återvinna sitt internationella anseende. Från svensk sida kommer vi att noga följa utvecklingen i . har vid ett flertal tillfällen, såväl bilateralt som tillsammans med övriga EU-länder, i skarpa ordalag, påtalat brotten mot de mänskliga rättigheterna och begränsningar av mediefriheten i . har även medverkat till att EU har gjort ett gemensamt uttalande där bedömningen är att parlamentsvalet inte kan betraktas som fritt och demokratiskt. arbetar även kontinuerligt för att förmå grannländerna att påverka den zimbabwiska regeringen i positiv riktning. Inför parlamentsvalet skrev jag och mina nordiska kolleger bland annat brev till samtliga SADC-länder där vi påtalar vikten av att valen i genomförs på ett fritt och demokratiskt sätt och uppmanar SADC-länderna att söka påverka den zimbabwiska regeringen i positiv riktning.
frs · GS121384 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1384 om splittringen i havsmiljöarbetet har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag har vidtagit och kommer att vidta för att åtgärda splittringen i havsmiljöarbetet i allmänhet och vad gäller det ökande hotet från oljetankfartygsolyckor och övergödningen i i synnerhet. Allt miljöarbete kräver ett nära samarbete mellan berörda aktörer. Det sker en bra samordning och ett samarbete mellan departement och myndigheter när det gäller havsmiljön. Bland annat utgör en god plattform för detta. behöver vi dock samla arbetet i en övergripande strategi för havsmiljön med en gemensam syn på hur arbetet ska drivas vidare. har på regeringens uppdrag lagt fram ett stort antal åtgärdsförslag som kan bidra till att bryta den pågående negativa trenden i havsmiljön. Däri ingår åtgärder för att förbättra samordningen av myndigheternas havsmiljöarbete, liksom åtgärder för att möta det ökande hotet om fartygsolyckor med oljeutsläpp till följd och åtgärder för att minska övergödningen. Regeringen kommer att behandla förslagen dels i den kommande miljömålspropositionen, dels i en sammanhållen havsmiljöstrategi som presenteras . Regeringen har länge arbetat för att minska riskerna med oljetransporter till sjöss. Som exempel på framgångsrika åtgärder vill jag nämna ansökan om att klassa som särskilt känsligt havsområde (PSSA), den påskyndade utfasningen av oljetankfartyg med enkelskrov och förstärkningen av miljöräddningstjänsten till sjöss. För att minska övergödningen har regeringen arbetat nationellt för en utbyggnad av reningsverken, minskade utsläpp till luft av kväveoxider och åtgärder för en rad punktutsläpp. På jordbrukets område har en lång rad åtgärder vidtagits. Några som kan nämnas är krav på lagringskapacitet för stallgödsel, spridningsrestriktion för gödselmedel och miljöersättningar inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet, såsom skyddszoner och odling av fånggrödor. Internationellt har regeringen bland annat bidragit till utbyggnaden av reningsverk i de baltiska länderna och . Miljöstödet till fortsätter. Utvecklingssamarbetet med de baltiska länderna avslutas dock med anledning av deras EU-inträde, eftersom de nu omfattas av EU:s stränga miljökrav. Vi ser nu över hur vi på bästa sätt ska kunna fortsätta samarbetet med dessa länder under andra former. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att regeringen länge har prioriterat havsmiljöarbetet. Många bra och effektiva åtgärder har genomförts. Regeringen kommer också att prioritera förhandlingsarbetet inom EU med anledning av den kommande europeiska strategin. Fler åtgärder krävs dock för att vi ska uppnå hav i balans, vilket regeringen återkommer till med senare i vår.