ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121602 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1602 om kampen mot brott har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att det ska finnas polis närvarande dygnet runt i hela landet. Jag delar syn att det måste finnas en polisiär närvaro i någon form i hela landet. Jag vill därför inledningsvis peka på att regeringen under perioden 2000@2005 har gjort kraftiga satsningar på polisen och höjt anslagen med 2,3miljarder kronor samt aviserat tillskott för 2006@2007 med knappt 1,1miljarder kronor. Dessutom ökar antalet poliser . har antalet poliser ökat med ca 1200. Utöver detta pågår det ett fortlöpande arbete inom för att på ett övergripande plan utveckla och effektivisera svensk polis. Regeringen har bland annat initierat en rad utredningar i syfte att ta fram förslag om renodling av polisens arbete, förbättrade arbetsmetoder, mer ändamålsenlig lagstiftning på polisens område med mera. Frågan om polisens resurser och hur de används diskuteras ofta. Generellt gäller att kravet på närhet alltid måste ställas mot polisens möjligheter att arbeta effektivt. Om en polismyndighet har ett antal mindre stationer i glesbygden som kostar stora pengar i hyra är det mer effektivt att lägga dessa pengar på att anställa fler poliser. Det är personalen, inte stationen, som skapar trygghet och bekämpar brott. har pekat på att alltför små närpolisområden inte kan fungera effektivt och ge den service som medborgarna har rätt att kräva. Hur stort ett närpolisområde bör vara och hur många närpoliser som bör finnas där måste styras av behovet i området av såväl reaktiva som förebyggande insatser från polisens sida. När det gäller frågan om polisens arbetstider kan jag säga att det pågår ett kontinuerligt arbete med att anpassa polisens arbetstider till verksamhetens behov. Polismyndigheterna arbetar aktivt för att öka andelen poliser som har flexibel arbetstidsförläggning. Vid utgången av hade av poliserna periodplanerad arbetstid, jämfört . Avslutningsvis vill jag säga att det är och polismyndigheterna som ansvarar för frågan om hur polisens verksamhet ska organiseras. Regeringen har genom de stora ekonomiska och personella tillskotten förbättrat förutsättningarna för en bra polisverksamhet.
frs · GS121603 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1603 om framtiden för odlingslandskapet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga framtiden för odlingslandskapet. Det är en mycket viktig fråga som har hög prioritet i många olika processer inom det jordbrukspolitiska området. Låt mig nämna några konkreta exempel på detta. När regeringen beslutade hur den senaste reformen av EU:s jordbrukspolitik skulle genomföras i var frågan om bevarandet och skötseln av odlingslandskapet en av de allra viktigaste frågorna. Därför valde vi att genomföra reformen på ett sådant sätt att hävden av betesmarker stimuleras. Detta sker genom att så kallade stödrättigheter fördelas på all jordbruksmark som ett villkor för att få del av stödet är att både betesmarker och annan jordbruksmark bevaras och sköts. I samband med reformen förstärktes också det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet med , pengar som bland annat används för att höja miljöersättningen för skötsel av betesmarker och slåtterängar och för en höjning av det så kallade LFA-stödet i de mindre gynnade områdena. Inom ramen för det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet satsas stora belopp för att bevara odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. Miljöersättningar för bevarande av ett öppet och varierat odlingslandskap liksom för skötsel av betesmarker och slåtterängar och värdefulla landskapselement är bara några exempel på de omfattande satsningar som genomförs inom detta område. Utvärderingen av programmet efter halva programperioden visar också att åtgärderna har varit mycket framgångsrika och att stora natur- och kulturmiljövärden därigenom har kunnat bevaras. Detta målmedvetna arbete understryker den stora vikt som regeringen fäster vid frågan om bevarandet av det svenska odlingslandskapet. pågår nu arbetet med att förbereda ett nytt landsbygdsprogram som planeras träda i kraft . I den processen samarbetar vi med en mängd myndigheter, organisationer och andra landsbygdsintressenter. Jag kan försäkra att frågan om det svenska odlingslandskapets framtid kommer att vara en av de frågor som står i centrum även i detta arbete.
frs · GS121605 · 2005-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1605 om familjesplittring vid avvisning har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att undvika att familjer splittras vid ett avslagsbeslut. I frågan hänvisas dels till att vuxna par med olika etnicitet kan avvisas till skilda länder trots att de har barn tillsammans, dels till ett enskilt ärende där en asylsökande familj avvisades trots att den minderåriga dottern i familjen var försvunnen sedan familjen hade meddelats ett avvisningsbeslut. En vägledande princip inom utlänningsrätten är att hålla samman kärnfamiljen. Familjemedlemmar kan dock tillfälligt skiljas åt när föräldrar med olika medborgarskap bedöms sakna skäl för uppehållstillstånd och vid tiden för avvisningen inte har tillstånd att resa in i och stadigvarande uppehålla sig i något av hemländerna. En avvisning i en sådan situation genomförs endast om det är möjligt med återförening i något av hemländerna. Denna ordning står i överensstämmelse med och . bedriver ett aktivt återvändandearbete och uppmuntrar familjemedlemmar med olika medborgarskap att redan i påbörja processen för en återförening. Vad gäller frågans andra del är jag förhindrad att uttala mig i ett enskilt fall. Jag vill dock framhålla följande. Om ett asylsökande barn försvinner från sina föräldrar, och familjen därigenom splittras, bör detta anmälas till polisen. De berörda myndigheterna har därefter @ med hänsyn tagen till barnets bästa @ att verka för att familjemedlemmarna ska kunna återförenas, antingen i eller i familjens hemland. Jag utgår från att myndigheterna fullgör sin uppgift i detta avseende.
frs · GS121607 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1607 om ripjakten har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder som innebär att även nordiska medborgare kommer att åläggas guidekrav vid ripjakt. Bakgrunden till fråga är att länsstyrelserna i och vid upplåtelse av rätt till jakt på småvilt på statens mark ovanför odlingsgränsen till jägare som inte är bosatta i kräver att jakten endast får bedrivas i sällskap med en jaktarrangör. Det är enligt huvudregeln i jaktlagen (1987:259) fastighetsägaren som har jakträtten på sin mark. Det är därmed också fastighetsägaren som bestämmer om jakträtt ska arrenderas ut och i så fall villkoren för upplåtelsen. För markförvaltningen på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen finns bestämmelser i rennäringslagen (1971:437) och rennäringsförordningen (1993:384). Det är enligt 2 och 3 §§ rennäringsförordningen som prövar frågor om bland annat upplåtelse av rätt till småviltsjakt. Enligt 3 § förordningen ska under vissa i bestämmelsen angivna villkor rätt till småviltsjakt upplåtas till den som är fast bosatt i . Någon skyldighet för länsstyrelse att upplåta småviltsjakt till den som inte är fast bosatt i föreligger således inte. Det är således som beslutar om de närmare villkoren för upplåtelse av rätt till småviltsjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Länsstyrelserna i och har gjort den bedömningen att jaktlagstiftningen och jakttraditionerna i de nordiska länderna är så likartad att jakten inte behöver ske i sällskap med en jaktarrangör. Såvitt känt har detta inte lett till några olägenheter för jakten eller viltet. Jag ser därför inga skäl att föreslå någon bestämmelse av det slag som efterfrågar.
frs · GS121608 · 2005-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1608 om kontakter med försvarsmakten i har frågat mig hur jag avser att agera så att det tätare samarbetet, mellan dessa länders försvarsmakter, inte används för att legitimera de brott mot mänskliga rättigheter som armén i anklagas för. är engagerat i försöken att nå en fredlig lösning på konflikten i . Vi åtnjuter stort förtroende och är ett av de länder som vänder sig till för att få stöd för sin politik. ser positivt på de framsteg som gjorts men det är en lång väg kvar. förekommer rapporter om MR-övergrepp som pekar på kopplingar till armén. Utbredd straffrihet förekommer. stöder, genom Sida, två projekt med koppling till försvaret. anordnade ett seminarium om mänskliga rättigheter och konflikthantering inom den colombianska militären och polisen. Under seminariet, som var mycket uppskattat, deltog 26 personer. Det andra projektet går ut på att etablera lokala dialoger mellan civilsamhället och colombiansk militär för att främja en kultur av tolerans och underlätta dialog och förhandling i ett längre perspektiv. Projektet drivs av och stöds också av norska UD. Syftet med minfartyget resa runt jorden är att bibringa ombord kommenderad personal sjömans- respektive yrkeskunskap, att uppvisa svensk närvaro i främmande vatten samt sprida kännedom om och skapa intresse för och därigenom stödja utrikesrepresentation, svensk industri och svenska exportansträngningar. Besöket i ska ses i detta sammanhang. Fartyget representerar , vår demokrati och vår respekt för mänskliga rättigheter. Att konkret visa ett svenskt förband som står för dessa värden ska inte ses som en legitimering av de brott mot mänskliga rättigheter som armé anklagas för, tvärtom. I EU och FN verkar för att sätta press på att utreda MR-brott och straffa dem som befinns skyldiga. I kontakter med den colombianska regeringen framför svenska företrädare regelbundet vårt budskap. När min colombianske kollega besökte diskuterade vi just dessa frågor. Jag tydliggjorde den ståndpunkt när det gäller mänskliga rättigheter och att kampen mot terrorism ska föras inom folkrättens ram. Uribe redovisade öppet de problem har men också en vilja till samarbete i MR relaterade frågor. Ett närmare samarbete mellan våra länder som gagnar en positiv utveckling till en fredlig lösning på konflikten i kan jag inte anse vara fel.
frs · GS121609 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1609 om utsläpp från den kärntekniska anläggningen i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar genomföra för att förmå den brittiska regeringen att minska de radioaktiva utsläppen vid den kärntekniska anläggningen i . Utsläppen från anläggningarna i har diskuterats inom både , och Osparkonventionen (konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten). och de övriga nordiska länderna har vid flera tillfället aktivt verkat för att utsläppen från ska minskas. Vid senaste ministermötet inom Ospar, som ägde rum , framförde jag åter oro över framför allt teknetiumutsläppen från . Alla länder som har skrivit under Osparkonventionen har förbundit sig att leva upp till den strategi som innebär att utsläppen av radioaktiva ämnen successivt och substantiellt ska reduceras så att koncentrationen 2020 är nära noll. Relativt stora utsläpp av radioaktiva ämnen har förekommit och förekommer fortfarande från upparbetningen av använt kärnbränsle vid anläggningarna i . Ansträngningar har gjorts för att minska utsläppen av radioaktiva ämnen. infördes en ny reningsmetod vid den äldre upparbetningsanläggningen för metalliskt bränsle från Magnoxreaktorerna som innebar att utsläppen av radioaktivt teknetium minskade . Denna upparbetningsanläggning kommer att tas ur drift som en följd av att Magnoxreaktorerna fasas ut fram till ungefär 2010. I en rapport inom ramen för Osparkonventionen redovisar att erhållit ett nytt utsläppstillstånd som ersatte flera gamla tillstånd. Det nya tillståndet innebar inte några ökningar av utsläppsgränserna. skedde ett rörbrott i en ledning i den nyare Thorpanläggningen för oxidbränsle som medförde att radioaktiv vätska rann ut i en stålbehållare. I samband med detta har inget utsläpp av radioaktivitet förekommit till vare sig vatten, luft eller mark och ingen människa har utsatts för risk. Detta var dock en allvarlig händelse som de brittiska myndigheterna nu arbetar med. Jag kommer att fortsätta att följa frågan om utsläpp av radioaktiva ämnen inom ramen för Osparkonventionen där speciell bevakning görs av anläggningarna i .
frs · GS121610 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1610 om Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att Hebybornas demokratiskt beslutade hemställan om länsbyte tillgodoses. Regeringen har två gånger, , avslagit kommuns ansökningar om att få byta läns- och landstingstillhörighet, från till län. Regeringen anförde som skäl för besluten att den önskade indelningsändringen riskerade att medföra att sjukhuset i skulle vara tvunget att läggas ned, vilket skulle försämra sjukvården både för invånarna i och för övriga invånare i . Regeringen anförde vidare att även om en majoritet varit för länsbyte så var opinionen i splittrad geografiskt där boende i öster ville tillhöra medan boende i väster ville tillhöra . I finns en majoritet för kommuns läns- och landstingsbyte. har försökt lagreglera indelning i kommuner och landsting. Lagrådet anförde att förslagen krävde ytterligare beredning och tillstyrkte därför inte förslagen. I ett tillkännagivande angav att regeringen med utgångspunkt i ett av dessa lagförslag borde bereda frågan om beslutsformer och förfarandet vid ändringar i indelning i län och landsting. Regeringen tillsatte med anledning av tillkännagivandet en särskild utredare som överlämnade sitt betänkande En lag om indelning i län och landsting (SOU 2004:128). Utredningen reglerar hela landets indelning i län och landsting. Ändringar i läns- och landstingsindelningen beslutas av genom ändring av den nya lagen. Ändring i kommunindelningen beslutas fortfarande av regeringen. Utredningens förslag innebär således att genom lagändring skulle kunna ändra kommuns läns- och landstingstillhörighet. Vid remissbehandling av betänkandet framförde många remissinstanser bland annat tveksamhet kring huruvida förslagen överensstämmer med regeringsformen samt det lämpliga i att förslagen leder till att landsting eller medlem i landsting inte längre kommer att kunna ansöka om ändring i landstingsindelningen. Jag bedömer det, med hänsyn till remissutfallet, svårt att lägga utredningens förslag till grund för en proposition som skulle tillgodose tillkännagivande. Möjlighet finns dock att lösa den bakomliggande frågan, kommuns läns- och landstingstillhörighet, på annat sätt från . har inkommit med en ansökan om ett läns- och landstingsbyte. Kammarkollegiet är den myndighet som ska behandla ansökan och håller på att utreda frågan. Kammarkollegiet avser enligt uppgift att fatta ett beslut . Först därefter blir det aktuellt för regeringen att fatta ett beslut i frågan.
frs · GS121611 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1611 om en väl fungerande tågtrafik i hela landet har frågat om jag avser att vidta åtgärder som leder till ökad konkurrens på samtliga järnvägssträckor i landet. Låt mig först säga att regeringen delar åsikt om vikten av en väl fungerande tågtrafik i hela landet. Det stämmer att ett nattåg mellan och drogs in . Skälet var dock främst ett minskat antal passagerare och inte Rikstrafikens ekonomiska problem. Det är också viktigt att komma ihåg att resmöjligheterna med tåg mellan norra och kvarstår, med den skillnaden att resan nu går via . För att trygga den mycket uppskattade trafik som möjliggörs genom Rikstrafikens stöd har det varit viktigt för regeringen, och att ge Rikstrafiken goda förutsättningar att klara av sitt uppdrag. Genom budgetuppgörelsen får Rikstrafiken ytterligare , med början . Det är min förhoppning att resursförstärkningen kan bidra till en fortsatt långväga tågtrafik av god kvalitet till och från norra , men det är i slutändan Rikstrafiken som bestämmer hur resurserna fördelas på bästa sätt. Frågan om järnvägsmarknaden som helhet kommer att behandlas inom ramen för den transportpolitiska proposition som regeringen avser att lämna till .
frs · GS121613 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1613 om tidigare betyg har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förhindra att det införs tidigare betyg och betygsliknande omdömen i . Regeringen har inga intentioner att föreslå betyg . Jag är dock oroad över de resultat som nationella utvärdering av 2003 och de internationella utvärderingarna, och Timss, visar. En tydlig och kontinuerlig dialog mellan skola och hem om elevens studieresultat och kunskapsutveckling är en mycket viktig förutsättning för att eleven ska få bästa tänkbara möjligheter att nå utbildningens mål. Mot bakgrund av ovanstående har regeringen redan tidigare vidtagit flera åtgärder för att förstärka såväl den muntliga som skriftliga informationen mellan skola och hem. Till exempel har bestämmelserna om utvecklingssamtal ändrats så att informationen som lämnas i anslutning till dessa tydligare kopplas till målen för utbildningen. Dessutom har regeringen beslutat om ändringar i bland annat grundskoleförordningen, som innebär att krav på framåtsyftande individuella utvecklingsplaner införs för alla elever. Utvecklingsplanerna ska upprättas i samband med utvecklingssamtalet och skriftligt sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanerna och kursplanerna. Därutöver kommer åtgärder att vidtas för att höja kvaliteten i lärarutbildningen. I samband med arbetet att ta fram en proposition med förslag till en ny skollag övervägs dessutom flera åtgärder för att ytterligare öka likvärdigheten och rättssäkerheten i betygssättningen. I samband med att en ny skollag införs kan också läroplanen behöva revideras. kommer Timplanedelegationen (U1999:8) att presentera sitt slutbetänkande. Utifrån delegationens slutsatser kommer beslut att fattas om timplanens framtid och analyseras vilka konsekvenser detta får för skolans mål-, resultat- och uppföljningssystem. Jag har vidare för avsikt att kartlägga och analysera hur nuvarande mål- och uppföljningssystem med målnivåer och nationella prov kan stärkas och utvecklas för att bibehålla kvaliteten i utbildningen. I detta sammanhang kommer även kursplanerna för att behöva ses över. Målen bör, enligt min mening, bli tydligare. har därutöver regeringens uppdrag att, inom ramen för sin egen verksamhet, redogöra för vilka kortsiktiga prioriteringar verket avser att göra och vilka behov som finns av omedelbara preciseringar eller förtydliganden i vissa av kursplaner. Med hänsyn till det sagda är det viktigt att kontinuerligt överväga och analysera vilka åtgärder som behöver vidtas för att ge eleverna bästa möjliga förutsättningar att nå utbildningens mål. synes dock inga särskilda åtgärder vara nödvändiga för att förhindra att det införs tidigare betyg och betygsliknande omdömen i .
frs · GS121614 · 2005-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1614 om miljökonsekvensbeskrivning i samband med stängningen av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att lagstiftningen om miljöfarlig verksamhet följs i fråga om kärnkraftsreaktorn . Enligt svensk miljölagstiftning, närmare bestämt förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, fordras det tillstånd för varje åtgärd som, efter stängningen av reaktorn, innebär att en kärnkraftsreaktor avvecklas eller nedmonteras. Detta innebär att avvecklings- och nedmonteringsåtgärderna ska prövas av miljödomstol såvitt avser de miljö- och hälsorisker som dessa kan innebära. Miljöprövningen syftar till att säkerställa en miljöriktig hantering av reaktorn, kärnbränslet och annat radioaktivt material till dess att anläggningsplatsen är sanerad. En ansökan om tillstånd till sådana åtgärder ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning, vilket i sin tur innebär ett förfarande med miljökonsekvensbedömning där alla berörda, såväl myndigheter som allmänhet, ges möjlighet att delta i samråd om åtgärderna. Något krav på tillstånd eller miljökonsekvensbeskrivning för att upphöra att producera elkraft i en anläggning finns inte i den svenska miljölagstiftningen. Jag kommer inte att vidta några särskilda åtgärder för att se till att erforderliga tillstånd söks för de åtgärder som behöver vidtas vid Barsebäck2, utan jag utgår från att verksamhetsutövaren följer de bestämmelser som gäller. För tillsynen svarar och .
frs · GS121616 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1616 om diskriminering av stadsdelar har frågat demokrati- och jämställdhetsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att skapa ett rättvisare sätt att fördela resurserna i kommunerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Enligt 2 kap. 2 § kommunallagen (1991:900) ska kommuner och landsting behandla sina medlemmar lika om det inte finns sakliga skäl för något annat. Denna bestämmelse medför bland annat att det inte är tillåtet för kommuner och landsting att särbehandla några kommunmedlemmar enbart på grund av att de bor i en viss stadsdel. När det gäller fördelningen av resurser mellan olika kommunala nämnder, exempelvis stadsdelsnämnder, så är detta en uppgift för fullmäktige att ta ställning till. Principen om självstyrelse innebär att det är fullmäktige som måste pröva vilka resurser som behövs för att nämnderna ska kunna fullgöra sina uppgifter. I denna bedömning kan vägas in om en nämnd har särskilda kostnader på grund av exempelvis hög arbetslöshet eller stort antal medborgare med utländsk härkomst. Jag anser att det är en uppgift för de förtroendevalda i varje kommun och landsting att lokalt göra denna bedömning.