ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121529 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1529 om hörselskadade i skolan och 1530 om hörselskadade barns rätt till undervisning och har båda ställt frågor om hörselskadade barns undervisning och resultat. Båda frågorna avser en liknande frågeställning och jag väljer därför att besvara dem i ett sammanhang. Låt mig börja med att slå fast att alla barn oberoende av ursprung, kön samt ekonomiska och sociala försättningar har rätt till en bra utbildning av hög kvalitet. Alla barn är unika och har olika behov och förutsättningar som behöver tillgodoses så att de får möjlighet att nå upp till skolans mål. Tyvärr finns det inte någon standardmodell som går att tillämpa på alla barn. Vi vet däremot att ju tidigare skolan blir uppmärksam på elevernas behov desto större möjlighet har eleven att uppnå målen i skolan. Mot denna bakgrund tror jag att beslutet att införa individuella utvecklingsplaner för alla elever i och motsvarande skolformer kan vara ett viktigt steg i denna riktning, eftersom dessa tidigt kommer att synliggöra vilka insatser som är nödvändiga för att eleven ska nå målen. Rapporten och konsekvens om hörselskadades i situation i från är intressant och tänkvärd. Dock kan man inte utifrån en rapport dra alltför långtgående slutsatser. Rapporten innehåller en del luckor som ger upphov till frågor, exempelvis hur situationen är för de elever som inte väljer att studera på riksgymnasiet i . Rapporten ger oss en bild som vi behöver komplettera med mer kunskap för att kunna se helheten kring de hörselskadade eleverna och deras studiegång. Kommunerna har ansvaret för elevernas skolgång, hörande såväl som hörselskadade. Det är därför mycket oroande om inte kommunerna kan erbjuda eleverna den hjälp och det stöd som de har rätt till. Ifall man som elev eller vårdnadshavare inte är nöjd med utbildningen bör detta alltid anmälas till som har tillsynsansvar över skolväsendet. Det är dock inte bara kommunerna som har ett ansvar. Även regeringen har ett ansvar för de hörselskadade elevernas skolgång. För det första så har döva och hörselskadade elever en möjlighet att kunna fullgöra sin skolplikt i specialskolan. Denna skolform erbjuder eleverna en unik möjlighet till undervisning i en teckenspråkig miljö. så var 587 elever inskrivna i någon av de sex specialskolorna. För det andra så erbjuder staten genom skolhuvudmannen råd och stöd i specialpedagogiska frågor. Institutet administrerar även statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet. Bidraget kan sökas av kommuner, landsting eller för elever med funktionshinder eller med andra särskilda behov i och gymnasieskolan. För det tredje så kan kommunerna genom statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem anställa specialpedagoger i skolorna. Jag avser att noga följa utvecklingen för de hörselskadade eleverna i skolan och överväga vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att öka möjligheterna för hörselskadade elever att nå utbildningens mål.
frs · GS121530 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1529 om hörselskadade i skolan och 1530 om hörselskadade barns rätt till undervisning och har båda ställt frågor om hörselskadade barns undervisning och resultat. Båda frågorna avser en liknande frågeställning och jag väljer därför att besvara dem i ett sammanhang. Låt mig börja med att slå fast att alla barn oberoende av ursprung, kön samt ekonomiska och sociala försättningar har rätt till en bra utbildning av hög kvalitet. Alla barn är unika och har olika behov och förutsättningar som behöver tillgodoses så att de får möjlighet att nå upp till skolans mål. Tyvärr finns det inte någon standardmodell som går att tillämpa på alla barn. Vi vet däremot att ju tidigare skolan blir uppmärksam på elevernas behov desto större möjlighet har eleven att uppnå målen i skolan. Mot denna bakgrund tror jag att beslutet att införa individuella utvecklingsplaner för alla elever i och motsvarande skolformer kan vara ett viktigt steg i denna riktning, eftersom dessa tidigt kommer att synliggöra vilka insatser som är nödvändiga för att eleven ska nå målen. Rapporten och konsekvens om hörselskadades i situation i från är intressant och tänkvärd. Dock kan man inte utifrån en rapport dra alltför långtgående slutsatser. Rapporten innehåller en del luckor som ger upphov till frågor, exempelvis hur situationen är för de elever som inte väljer att studera på riksgymnasiet i . Rapporten ger oss en bild som vi behöver komplettera med mer kunskap för att kunna se helheten kring de hörselskadade eleverna och deras studiegång. Kommunerna har ansvaret för elevernas skolgång, hörande såväl som hörselskadade. Det är därför mycket oroande om inte kommunerna kan erbjuda eleverna den hjälp och det stöd som de har rätt till. Ifall man som elev eller vårdnadshavare inte är nöjd med utbildningen bör detta alltid anmälas till som har tillsynsansvar över skolväsendet. Det är dock inte bara kommunerna som har ett ansvar. Även regeringen har ett ansvar för de hörselskadade elevernas skolgång. För det första så har döva och hörselskadade elever en möjlighet att kunna fullgöra sin skolplikt i specialskolan. Denna skolform erbjuder eleverna en unik möjlighet till undervisning i en teckenspråkig miljö. så var 587 elever inskrivna i någon av de sex specialskolorna. För det andra så erbjuder staten genom skolhuvudmannen råd och stöd i specialpedagogiska frågor. Institutet administrerar även statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet. Bidraget kan sökas av kommuner, landsting eller för elever med funktionshinder eller med andra särskilda behov i och gymnasieskolan. För det tredje så kan kommunerna genom statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem anställa specialpedagoger i skolorna. Jag avser att noga följa utvecklingen för de hörselskadade eleverna i skolan och överväga vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att öka möjligheterna för hörselskadade elever att nå utbildningens mål.
frs · GS121531 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1531 om svält i har frågat mig vad jag avser att göra för att uppmärksamma och stoppa svälten i . Jag delar oro över situationen i som drabbats av långvarig torka och uteblivna skördar. Jag delar även hennes uppfattning att omvärlden måste avsätta ytterligare medel för att tillsammans med trygga den drabbade befolkningens omedelbara livsmedelsbehov och ge tillgång till grundläggande hälsovård och rent vatten. Vad gäller livsmedelsbistånd till så får landet del av årliga stöd till , WFP. bidrog med till dess globala verksamhet. WFP distribuerar sedan dessa resurser utefter bedömningar av behov i olika delar av världen. höjer sitt bidrag till WFP till . Utöver de bidrag som kanaliseras via WFP, bidrar också med humanitärt stöd genom FN:s samlade appeller och till enskilda organisationer. har ännu ej inkommit med en egen begäran om detta slags stöd utan täcks av den regionala appellen för som uppgår till varav från . Situationen i har ytterligare försvårats av omfattande gräshoppsinvasion . bidrog med till FAO:s insatser i syfte att minska invasionens skadeverkningar.
frs · GS121532 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1532 om kriminalvårdens utbyggnadsplaner har frågat mig vad jag avser att göra för att påskynda verkställigheten av platser vid bland annat en säkerhetsavdelning på Saltviksanstalten. Som anger har , på regeringens uppdrag, inkommit med ett förslag om säkerhetsanstalt. I förslaget presenteras en utbyggnad @ en anstalt i anstalten @ av den befintliga anstalten Saltvik. Inom kriminalvården pågår arbetet med att inrätta säkerhetsplatser i enlighet med förslaget. De ursprungliga planerna ligger alltså fast.
frs · GS121533 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1533 om säkrare förortsmiljö i har frågat mig på vilket sätt jag vill bidra till en säkrare och trivsammare situation i förortsmiljön i . Brottsligheten är ett samhällsproblem som berör alla samhällssektorer, och brottslighetens utveckling styrs av faktorer som till största delen ligger utanför rättsväsendets område. Ett framgångsrikt arbete för att minska brottsligheten och öka tryggheten kräver till exempel ett brett engagemang från medborgarna. I det sammanhanget är det lokala arbetet viktigt. Därför fortsätter regeringen att satsa på de lokala brottsförebyggande råden. Det finns nu ett lokalt brottsförebyggande råd i av landets kommuner och flera stadsdelar. Det brottsförebyggande arbetet är en central del också i regeringens satsning på storstadspolitiken. För att minska brottsligheten och öka tryggheten i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen är det viktigt att det brottsförebyggande arbetet fortsätter att prioriteras och införlivas i storstadskommunernas ordinarie strukturer. Det räcker dock inte med att satsa endast på det förebyggande arbetet. Det krävs också att polisen och åklagarväsendet kontinuerligt bedriver ett förbättringsarbete för att höja uppklaringen. Polisen utvecklar ett nationellt koncept för utredningsverksamheten för att därigenom höja den allmänna utredningskompetensen hos polispersonalen. har vid flera åklagarkammare inrättat tjänster med särskild kompetens när det gäller utredningar om mängdbrott. Dessa åklagare har ett nära samarbete med polisens brottsutredare. Dessutom har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag till att dels redovisa det metodutvecklingsarbete som har genomförts och planerats med inriktning på att förebygga mängdbrott, dels redovisa en plan för hur polisen ska öka uppklaringen av mängdbrott där gärningsmannen är okänd. Naturligtvis är polisens möjligheter att påverka tryggheten i storstädernas förorter också beroende av vilka resurser polisen har. Och här har regeringen gjort stora insatser. har polisens anslag ökat med ca . I budgetpropositionen har regeringen utöver de tidigare satsningarna aviserat en anslagshöjning med nästan . Syftet med anslagsökningarna har framför allt varit att öka antalet poliser och vi kan nu se att dessa satsningar gett resultat i form av en nettoökning med närmare 1200 poliser på bara . För i har satsningarna resulterat i en nettoökning med 141 poliser, till 4637 poliser.
frs · GS121535 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1535 om häkte i Jag vill inleda med att jag delar åsikt att beläggningssituationen på landets häkten är bekymmersam. Förklaringen är till stor del att det saknas plats på landets slutna anstalter och att klienter därmed blir sittande på häkte i avvaktan på anstaltsplats. Skälet till detta är framför allt att , liksom flera andra länder i västvärlden, haft en kraftig ökning av fångpopulationen. För att ge kriminalvården möjlighet att utöka antalet häktes- och anstaltsplatser har regeringen tillfört verksamheten betydande resurser . ökar anslaget till kriminalvården med . Av vårpropositionen framgår att regeringen gör bedömningen att kriminalvården behöver tillföras ytterligare resurser innevarande år och kommer därför att fortsätta att nära följa kriminalvårdens verksamhet för att återkomma i höstens budgetproposition. Kriminalvården kommer under det närmaste året att öppna ca 600 nya platser. Att nya platser tagits i bruk märks redan nu vid landets häkten i form av minskad belastning. Denna fortsatta utbyggnad kommer naturligtvis att ytterligare förbättra situationen på landets häkten och anstalter.
frs · GS121536 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1536 om ekonomisk brottslighet har frågat vilka åtgärder som jag avser att vidta för att även i fortsättningen ska kunna utreda omfattande och komplicerade ekobrottsärenden. Jag vill inledningsvis framhålla att bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten är en prioriterad fråga för regeringen och att inrättande är en central del i denna verksamhet. Inom pågår nu arbete med att utforma kommittédirektiv för en översyn av . Avsikten är att genom en sådan översyn skapa ännu bättre förutsättningar för en effektiv ekobrottsbekämpning. Inom pågår ett omfattande arbete för att utveckla arbetsformer, organisation och prioriteringar. Detta utvecklingsarbete syftar bland annat till att i ännu större utsträckning inrikta myndighetens resurser mot att förebygga och bekämpa allvarlig ekonomisk brottslighet. Jag vill också nämna att det inrättades en egen kriminalunderrättelseverksamhet vid . Denna verksamhet syftar till att tidigt förutse och upptäcka allvarlig ekonomisk brottslighet. inledde också arbetet med så kallade omvärlds- och hotbildsanalyser som ger värdefull kunskap om både ekobrottslighetens strukturer och förutsättningarna för samhällets samlade insatser mot ekobrottsbekämpningen på lång sikt. Jag anser att den kommande översynen av och det utvecklingsarbete som bedrivs där, liksom de satsningar som redan gjorts vid myndigheten, skapar ännu bättre förutsättningar för att även i fortsättningen utreda omfattande och komplicerade ekobrottsärenden. Jag kommer naturligtvis att följa utvecklingen på området för att kunna ta ställning till om det kan krävas några ytterligare åtgärder från min sida.
frs · GS121537 · 2005-05-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1537 om de ottomanska arkiven har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att svenska och andra forskare inom EU ska få tillgång till de ottomanska arkiven för historiska studier. De tragiska händelserna 1915@1923 lägger en mörk skugga över relationerna mellan såväl och , som mellan och assyrier/syrianer och kaldéer. När 90-årsminnet av dessa händelser uppmärksammas är det naturligt att intresset ytterligare ökar för de historiska arkiven och förutsättningarna för en fri och oberoende forskning. Arkivens öppenhet är naturligtvis av största betydelse för att bidra till att klargöra skeendena. Turkiska myndigheter har också förklarat att de osmanska arkiven nu är öppna, även för utländska forskare. reses frågetecken om den faktiska tillgängligheten. anför några sådana i sin fråga. Det är främst de turkiska myndigheterna själva som kan bidra till att skingra den oklarhet som råder kring öppenheten. Jag noterar dock att man från turkisk sida framhåller att professor faktiskt erbjudits tillstånd för att på plats forska i arkiven. Från svensk sida har vi i vår bilaterala dialog med framhållit betydelsen av att ge händelserna 1915@1923 en grundlig belysning av historiker och experter. kommer att fortsätta verka för att ska kunna uppfylla kraven för EU-medlemskap. Det är min övertygelse att vi därigenom också bidrar till en ökande öppenhet och fri debatt i det turkiska samhället, inklusive om landets historia. Forskningens frihet och oberoende, liksom yttrandefriheten, är naturligtvis fundamentala principer i den värdegemenskap som EU-medlemskapet också utgör.
frs · GS121538 · 2005-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1538 om tillämpning av hyresbestämmelser har frågat mig om jag avser att ta initiativ till förändringar i tillämpningen och utformningen av hyresbestämmelserna för att stimulera bostadsbyggandet i . I utredningens uppdrag ingick bland annat att se över hyressättningen för nybyggda lägenheter. Bakgrunden till att utredningen tillsattes var bland annat att det ibland anses vara svårt att uppnå lönsamhet för fastighetsägare vid nybyggnation av hyreslägenheter och att organisationerna på hyresmarknaden, Fastighetsägarna, och , hade träffat en överenskommelse med förslag till ändringar i hyressättningssystemet. överlämnade betänkandet Reformerad hyressättning. I betänkandet föreslås bland annat särskilda hyressättningsregler för nybyggda lägenheter. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds inom . En lagrådsremiss och en proposition som behandlar utredningens förslag ska beslutas under detta år.
frs · GS121540 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1540 om uranprospektering har ställt en fråga till . Enligt arbetsfördelningen i regeringen är det jag som ska svara. Frågan gäller om jag har för avsikt att till företag som söker efter uran lämna ett besked att uranbrytning inte kommer att ske i vårt land. I har vi mycket strikta regler när det gäller all hantering av uran. Bland annat regleras utvinning genom lagen om kärnteknisk verksamhet och . När det gäller att prospektera eller söka efter regleras själva undersökningstillståndet och undersökningsarbetet av minerallagen. Redan i ett tidigt skede det vill säga på undersökningsstadiet kan det, utöver tillståndet enligt minerallagen, också krävas beslut av regeringen enligt kärntekniklagen och om företaget hittar uran. Prospektering är en högriskverksamhet och detta är särskilt tydligt när det gäller uran. Jag utgår från att företagen är medvetna om detta.
frs · GS121541 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1541 om vårdpersonalens kunskap om organdonationer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka vårdpersonalens kunskap om organdonationer. Transplantation av livsviktiga organ räddar många människor till livet. Ännu många fler får ett friskare och bättre liv genom transplantation av organ och vävnader. Transplantationskirurgin i står på en hög kvalitativ nivå internationellt sett. Men transplantation förutsätter att det finns donerade organ i första hand från avlidna givare. Uppskattningsvis dör i ungefär 200 personer under sådana omständigheter att de skulle ha kunnat bli . En enda donator kan hjälpa upp till sex@sju andra personer till ett fortsatt eller förbättrat liv. Antalet har emellertid, , när de uppgick till drygt 150, sjunkit till strax under 100 för att åter stiga till runt 115 . I den proposition, Transplantationer räddar liv (2003/04:179), som regeringen lade fram föreslog regeringen en rad åtgärder för att öka tillgången på organ och vävnader för transplantation. Främst bland dessa åtgärder är inrättandet, , av det Nationella rådet för organ- och vävnadsdonation vid . Tyngdpunkten i rådets uppgifter ligger på donationsfrågorna i syfte att förbättra donationsfrekvensen. Det är bland annat mot bakgrund av behovet av att öka vårdpersonalens kunskap om organdonation som rådet fick i uppgift att följa utvecklingen inom sjukvården i donations- och transplantationsfrågor och ta de initiativ utvecklingen kan ge anledning till. Regeringen förslog också i propositionen en komplettering av lagen (1995:831) om transplantation med mera som innebär att sjukhus och enheter där ingrepp för transplantation får göras ska ha tillgång till en donationsansvarig läkare och en kontaktansvarig sjuksköterska med uppgift att förbereda för donationer och ge stöd och information till avlidnas närstående. Förslaget antogs av .
frs · GS121542 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1542 om sprutbytesprogram har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att försäkra allmänheten om att sprutbytesprogram på nationell nivå inte är aktuella att införa. Något nationellt sprutbytesprogram har aldrig varit aktuellt. Vad frågan gäller är om de verksamheter som bedrivits regionalt i ska tillåtas fortsätta, och i så fall under vilka villkor. Frågan gäller också hur staten ska förhålla sig om andra regioner och landsting vill starta. Jag är väl medveten om att frågan om sprutbytesprogram är kontroversiell i , och att det finns argument både för och emot sådan verksamhet. Inget tyder emellertid på att sprutbytesprogram leder till ökat missbruk. Däremot finns det starkt stöd i internationell forskning för att sådana program förebygger spridning av hepatit och hiv. Erfarenheterna från och stöder den slutsatsen. Därför är det enligt regeringens uppfattning hög tid att reglera en verksamhet som bedrivits utan lagstöd, och under försöksliknande former. Det lagförslag som gått ut på remiss har fått starkt stöd från remissinstanserna, bland annat de två expertmyndigheterna i smittskyddsfrågor, och . Med en sådan lag skärps också kraven på verksamheterna. Det är inte rimligt att samhället kan stå för sprutor till aktiva narkomaner men inte för avgiftning till dem som vill sluta. Ett landsting som vill bedriva sprutbytesverksamhet måste därför också ha en väl fungerande vårdkedja med avgiftning, vård och behandling och eftervård. Regeringen avser därför förelägga ett förslag till lagreglering av sprutbytesverksamhet.
frs · GS121544 · 2005-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1544 om apatiska barn har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att inom gällande regelverk bidra till en human lösning av den situation som de apatiska barnen och deras familjer befinner sig i. Jag instämmer i att barn som uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet måste uppmärksammas och prioriteras i asylförfarandet. Dessa och andra barn som är sjuka eller riskerar att utveckla svåra symtom ska få den vård och allt det stöd de behöver. Barn som är livshotande sjuka och som inte kan få vård i hemlandet ska inte avvisas dit. Ett så kallat akutspår har skapats hos utlänningsmyndigheterna. Detta innebär snabbare rutiner för ärenden som rör asylsökande barn som kan utveckla stressymtom. Regeringen beslutade att tillsätta en nationell samordnare för barn i asylprocessen med uppgivenhetssymtom. Inom ramen för sitt uppdrag ska samordnaren kartlägga och analysera förekomsten av barn med uppgivenhetssymtom, utveckla förebyggande strategier samt utveckla rutiner för samverkan mellan olika aktörer. Den nationella samordnaren presenterade sin första rapport för sedan. Rapporten innehåller en kartläggning och en lägesbeskrivning. Rapporten ger en komplex bild av tillståndet för dessa barn. överlämnade ett enskilt ärende till regeringen gällande ett barn med uppgivenhetssymtom. Bakgrunden är att bedömer att det finns behov av vägledande uttalanden från regeringen i hur dessa fall ska bedömas. I avvaktan på regeringens beslut kommer inte några avslagsbeslut att fattas eller några avvisningar att verkställas. Det är av stor vikt att vi fortsätter arbeta med förebyggande åtgärder samt att fördjupa kunskaperna vad gäller vården och behandlingen för dessa barn. Vi har redan genom den nationella samordnarens rapport fått en första kunskapsöversikt och kartläggning. Denna information och den fördjupade kvalitativa studien som startas ska hjälpa oss vidare.
frs · GS121546 · 2005-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1546 om trafikförhållanden och bostadsbyggandet har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att med reformerad trafik i stimulera bostadsbyggandet. Regeringens infrastrukturbeslut innebar förbättrade förutsättningar för kommunernas bostadsförsörjning i . Ramen för länsplanen i utökades med . Den viktigaste orsaken till höjningen var att regeringen ville stödja infrastrukturprojekt som bidrar till att öka bostadsbyggandet i , till exempel utbyggnaden av friluftsstaden i och utbyggnaden av i kommun. Andra viktiga vägutbyggnader för bostadsbyggandet är Norrortsleden, Rv 73 till och Södertörnsleden. I den nationella väghållningsplanen finns också ett antal stora infrastrukturprojekt som ger bättre förutsättningar för bostadsutbyggnader, till exempel och E18 mellan och . Regeringen har dessutom beslutat att i den fortsatta planeringen av de 0,8miljarder kronor som avsatts till smärre åtgärder längs det nationella stamvägnätet ska ta särskild hänsyn till sådana åtgärder som kan leda till ett ökat bostadsbyggande i . I den nationella banhållningsplanen finns en utbyggnad av Mälartunneln , statsbidrag till tvärbanor norr och söder om staden, bidrag till inköp av nya pendeltåg och tunnelbanevagnar med mera.