ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121986 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1986 om rättssäkerhet för psykiskt funktionshindrade kvinnor har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att öka kunskaperna inom rättsväsendet vad gäller våldsutsatta psykiskt funktionshindrade kvinnor. Inledningsvis vill jag framföra att rättstryggheten självklart ska gälla för alla. Mäns våldsbrott mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och har därför varit ett prioriterat område inom rättsväsendet. Polisen har stor erfarenhet av att bemöta brottsoffer med specifika behov och det är självklart viktigt att polisen har den kunskap som krävs för det. Det bedrivs generellt ett omfattande arbete mot våld mot kvinnor och flera åtgärder har även riktats till kvinnor med funktionshinder. Även om mycket görs kan olika aktörer i samhället dock bli bättre på att möta olika gruppers behov. Myndigheterna ansvarar själva för nödvändig utbildning av sin personal och jag följer med intresse det fortlöpande arbetet i rättsväsendet när det gäller olika frågor om brottsoffer.
frs · GS121989 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1989 om internationell tullflygplats i har frågat mig vad regeringen avser att göra för att Kallax flygplats i ska bli en internationell flygplats med tullbestämmelser. Inledningsvis vill jag betona att det är ansvar att avgöra hur verksamheten ska organiseras och hur resurser ska fördelas inom organisationen. Myndigheten ska själv avgöra var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de mål som och regeringen fastställer. Problemet, så som frågeställaren beskriver det, ligger inte i kategoriseringen av flygplatserna. Såväl som och kategoriseras som både internationella gemenskapsflygplatser och tullflygplatser med möjlighet att genomföra tullklarering. har informerat mig att man av metod- och effektivitetsskäl bedömt att all tullklarering av passagerartrafik med omlastning ska ske på första internationella gemenskapsflygplats, till exempel . Detta omfattar bland annat passagerare och deras bagage på väg till . Frågan har diskuterats inom och uppger att en arbetsgrupp kommer att se över frågan. Med anledning av detta har jag inte för avsikt att göra något ytterligare i frågan.
frs · GS121990 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1990 om likabehandling av skattebetalare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att likabehandlingsprincipen, bland annat i fråga om återbetalning av preliminärskatt, ska kunna upprätthållas av oavsett deklaranternas förtrogenhet med den nya datatekniken. har betalat ut den överskjutande skatten till vissa av dem som har deklarerat med hjälp av e-tjänster. Deklaranterna har genom e-tjänsterna vid sidan av de traditionella pappersdeklarationerna även kunnat deklarera via såväl Internet som telefon. På den korta tid som stått till buds från har det inte varit möjligt att på motsvarande sätt ta emot och behandla deklarationerna samt därefter utbetala eventuell överskjutande skatt när deklaranterna använder sig av pappersblanketter. Jag vill här erinra om att de som inte har fått sin skatteåterbäring kompenseras genom räntereglerna i skattebetalningslagen. Gensvaret från svenska folket har varit stort och ca 2146000 e-deklarationer har lämnats. Detta har gjort deklarationshantering effektivare. Det är av mycket stor vikt att vi har en effektiv statsförvaltning som ger god service till enskilda och företag. Därför är det närmast en självklarhet att myndigheterna ska använda sina resurser på ett effektivt sätt och dra nytta av de fördelar som teknikutvecklingen ger. ska regler och rutiner utformas så att de inte är onödigt betungande för dem som berörs. Jag vet att kontinuerligt arbetar för att förenkla och effektivisera deklarationshanteringen och jag avser att återkomma till med förslag till förenklingar för företag, medborgare och .
frs · GS121991 · 2005-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1991 om bensinskatten har frågat mig vad jag avser att göra för att alla bygder ska ges rimliga möjligheter att "leva vidare", i den akuta situation som vi nu har på grund av höga drivmedelspriser, med beaktande av såväl privatekonomi som miljökrav. Höjningen av drivmedelspriserna beror inte på några skattehöjningar utan på att marknadspriserna på råolja har stigit kraftigt. Att momsintäkterna ökar vid prishöjningar beror på att dessa intäkter påverkas av konsumentprisförändringar. Intäkterna minskar vid prissänkningar. Jag är medveten om påkänningarna på privatekonomin av de höjda drivmedelspriserna. Någon förändring av drivmedelsskatterna är jag dock inte beredd att föreslå. Den svenska bensinskatten är lägre än vad den är i , , , , , och . Skatterna på bensin och diesel utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. anför att skatten är ett styrmedel för en bättre miljö men anser att en aktiv satsning på de alternativa drivmedlen sker i alltför liten utsträckning . För min egen del anser jag att ligger långt framme jämfört med andra EU-länder när det gäller satsningen på alternativa drivmedel. Enligt publikation 2005:28 svarar biodrivmedel för 2,av den totala mängden drivmedel i transportsektorn. I EG-direktivet (2003/30/EG) om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel ges allmänna riktlinjer som innebär att varje medlemsland ska sätta nationella, vägledande mål för introduktionen av sådana drivmedel. Målen ska sättas utifrån referensvärden som gäller för EU som helhet. Referensnivån är satt till av den totala energianvändningen inom transportsektorn och 5,. Regeringen beslutade att det nationella vägledande målet ska sättas till .
frs · GS121992 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1992 om valutakurser har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att fullt ut ska kunna utnyttja den budget som EU har tilldelat från strukturfonderna. anser att den valutakurs som används i svenska strukturfondsprogram bör anpassas till verklig växelkurs. I förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från finns bestämmelser om den valutakurs som ska användas vid beräkningar av finansiella ramar för stöd från . Regeringen beslutade genom en ändring i förordningen att höja valutakursen med till 8kronor och per euro. Höjningen möjliggör ett ökat återflöde från EU och därmed ytterligare medel till angelägna strukturfondsprojekt i . Ett ökat återflöde leder i sig till lika mycket högre inkomster som utgifter på statsbudgeten. Även om återflödet därigenom är saldoneutralt för statsbudgeten ska de högre utgifterna dock rymmas under utgiftstaket. Det innebär att ett återflöde ska vägas mot andra angelägna reformer. Ett ökat återflöde leder dessutom till högre utgifter i form av nationell medfinansiering. Den nationella medfinansieringen motsvaras inte av något återflöde från EU och den statliga delen av medfinansieringen ska också rymmas under utgiftstaket. Därtill behövs en marginal för osäkerheten i valutakursutvecklingen. Med en högre valutakurs i förordningen ökar risken för att budgeterade medel på statsbudgetens utgiftssida överstiger återflödet från EU på inkomstsidan. Inte minst den senaste tidens kraftiga kursfluktuationer visar att osäkerheten är betydande. Valutakursen i den aktuella förordningen är fortlöpande föremål för prövning. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan anser jag att det inte är motiverat att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GS121994 · 2005-08-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1994 om svenska flygindustrins framtid och inriktning har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att svensk flygindustri ska kunna delta i nya europeiska och internationella projekt. För att möta de utmaningar som flygindustrin står inför i och med Försvarsmaktens förändrade behov har regeringen genom Närings-, Utrikes- och Försvarsdepartementen tillsammans med berörda myndigheter och industri tagit fram en strategi för flyg- och rymdindustrin. Strategin innehåller en handlingsplan med åtgärder inom många olika områden. Handlingsplanen bygger på att flera olika aktörer gemensamt kan bidra genom egna åtgärder och åtaganden. Arbetet med att förverkliga handlingsplanen har inletts i samarbete mellan och alla berörda aktörer. Inom ramen för implementeringen av handlingsplanen ägnas särskild uppmärksamhet åt förutsättningar för industrins medverkan i internationella utvecklingsprojekt. En konkret åtgärd till stöd för industrins deltagande i internationella projekt är regeringens beslut om ett lån till Aero för att stimulera teknikutveckling i internationellt samarbete. Det är en modell som kan övervägas för att främja industriell utveckling och positionering i framtida internationella samarbeten. Vidare aviserades i forskningspropositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) en fortsättning och utökning av det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP). Detta program syftar bland annat till att stärka industrins förmåga att delta i internationella samarbeten, inte minst inom . Industriellt deltagande i internationella utvecklingsprojekt med militär anknytning är en fråga som berör försvarspolitikens område. Frågor om den svenska materielförsörjningen bereds utifrån de riktlinjer som presenterats i försvarspropositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) och utifrån den materielstrategi som där presenterats för . Under förutsättning att kriterierna i denna strategi är uppfyllda kan även industriella aspekter vägas in. Det är min uppfattning att utveckling av teknik inom försvarsområdet också främjar generell kunskapsutveckling och utveckling av civila produkter. Ett fortsatt nära samarbete mellan berörda departement, myndigheter och industri bäddar för att potentialen inom den svenska flygindustrin kommer att utnyttjas och vidareutvecklas.
frs · GS121995 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1995 om vindtunnlar har frågat mig vilken åtgärd jag avser att vidta för att säkerställa att material för mångmiljons belopp inte ska förstöras utan att utredning eller regeringsbeslut finns för detta. Den flygtekniska verksamheten, och i synnerhet den experimentella aerodynamiska verksamheten vid , har genomgått en förändringsprocess. Omstruktureringen av det svenska försvaret, ökad betydelse av internationella samarbeten och en fokusering på de områden där har en stark kompetensbas är några omvärldsfaktorer som bidragit till denna förändringsprocess. Till detta kommer att det bedöms finnas en överkapacitet på vindtunnlar i . får statliga anslag för att bidra till långsiktig flygteknisk kompetensförsörjning och för att främja utveckling och internationalisering av svensk flygteknik, men är huvudsakligen en uppdragsfinansierad myndighet. Myndighetsledningen utformar därför verksamheten efter vad inhemska och utländska kunder efterfrågar, och olika experimentresurser prioriteras efter deras efterfrågepotential. Under den förändringsprocess som pågått och pågår inom denna verksamhet har Försvarsdepartementet hållits informerat om utvecklingen, bland annat genom sedvanlig återrapportering, där har även framgått att delar av personalen oroas av förändringarna. Vad jag erfar har efterfrågan på höghastighetsvindtunnlarna ökat och intäkterna från den verksamheten överstiger klart intäkterna från övriga vindtunnlar. Dessa har mycket höga kostnader som inte på långa vägar motsvaras av en efterfrågan. Till detta kommer att det framtida behovet av de tunnlar som ska avvecklas till del kan säkerställas genom merutnyttjande av kvarvarande höghastighetsvindtunnlar och en ökad grad av internationellt samarbete. Jag känner därav inte oro över att myndigheten även framgent kommer att kunna bidra till flygteknisk kompetens på lång sikt för att kunna tillgodose civila och militära behov inom området. Myndigheten har vad jag erfar analyserat förändringarna inom den flygtekniska verksamheten, inklusive den experimentella aerodynamiken, i samband med den planerade flytten till . Exempelvis gjordes en konsekvensbeskrivning av verksamheten där bland annat myndighetens möjligheter att svara upp mot de bedömda framtida behoven av experimentell aerodynamisk verksamhet analyserades. Med anledning av den återrapportering som skett från vilken innebär att bedömningen är att myndigheten uppfyller uppsatt målsättning inom den flygtekniska verksamheten finner jag inte skäl att vidta några särskilda åtgärder inom området. kommer i sedvanlig ordning återrapportera till departementet beträffande genomförd verksamhet och utveckling samt kostnaderna för detta.
frs · GS121998 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1998 om ny nationalpark har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska bli nationalpark. Nationalparker är en värdefull form av områdesskydd när det gäller att bevara natur för framtida generationer. presenterade 1989 Nationalparksplan för . I denna presenterade verket förslag till 20 nya nationalparker. har ett stort antal av dessa kunnat förverkligas. Av planen framgår att var ett av flera områden som granskades och övervägdes som tänkbar nationalparkskandidat i samband med att planen togs fram. Av olika skäl föreslogs dock inte detta område som en ny nationalpark. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik, som regeringen presenterade för , bedömde regeringen att tiden nu är mogen att göra en översyn av nationalparksplanen, i form av att ta fram områden som kan vara tänkbara som framtida nationalparker. Regeringen framhöll också att arbetet bör genomföras med utgångspunkt i de internationella kriterier för nationalparker som har fastställts av () och att det framtida bildandet av nationalparker bör ske i linje med den förstärkta medborgardialog som regeringen framhåller som ett bärande element i samma skrivelse. har utan tvekan mycket höga naturvärden. Jag vill dock i detta sammanhang framhålla att det är regeringens myndigheter som bör driva arbetet med att ta fram och förbereda nya områden för nationalparksbildning. Det är som lämnar förslag till regeringen om inrättande av nationalpark beträffande visst område. Någon framställan från i detta avseende gällande har inte inkommit. Enligt vad jag erfar så pågår det dock en översyn av nationalparksplanen på . Jag kan mot denna bakgrund inte säga mer i frågan om ska bli nationalpark. Jag vill dock i sammanhanget nämna att planerar att inviga "Ekopark " .
frs · GS122000 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2000 om digitaliseringen av registrering av årsredovisningar har frågat näringsminister vilka åtgärder som avses att vidtas för att ska kunna fatta beslut om att årsredovisningar och andra handlingar som gäller aktiebolag ska kunna hanteras digitalt redan från årsskiftet i kontakterna mellan bolagen och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag framhålla att jag anser att det är angeläget att det införs ett elektroniskt ingivningsförfarande vid . Inom pågår ett lagstiftningsarbete i syfte att göra det möjligt för aktiebolag att till ge in anmälningar för registrering, ansökningar och årsredovisningshandlingar elektroniskt. Avsikten är att en departementspromemoria med förslag till författningsändringar ska remitteras . En proposition planeras att lämnas till .
frs · GS122004 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2004 om rattfylleriet i har frågat mig vilka åtgärder jag generellt avser att vidta i syfte att intensifiera kampen mot rattfylleriet och specifikt om jag avser att införa ett förbud mot så kallad eftersupning. Som säkert känner till pågår det just nu en bred översyn av rattfyllerilagstiftningen och till den angränsande frågor (dir. 2003:174). Utredaren har fått i uppdrag att se över en mängd åtgärder som kan bli aktuella att vidta. De reformer som vidtagits gällande både rattfylleribrottet och påföljdssystemet ska utvärderas. Utredaren ska vidare överväga om vård eller andra insatser för att påverka rattfylleristen ska bli ett obligatoriskt inslag i verkställigheten, oavsett vilken påföljd som väljs. Även möjligheterna att ta till vara brottsoffrens erfarenheter, bland annat genom så kallat victim impact panels, ska undersökas. För att komma till rätta med rattfylleribrottsligheten är det också av betydelse att brotten i möjligaste mån upptäcks och lagförs. Bland annat kan falska påståenden om eftersupning utgöra ett problem vid utredningar om misstänkta rattfylleribrott. Utredaren ska därför också undersöka om sådana invändningar utgör ett reellt problem och i så fall hur omfattande det är. Utredaren ska i det sammanhanget även bedöma om det finns något behov av lagstiftning eller andra åtgärder. Uppdraget ska enligt direktiven slutredovisas . Jag vill inte föregripa utredningens arbete och de förslag som kommer att lämnas.
frs · GS122005 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2005 om eskortrutiner vid verkställighet av avvisningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nedbringa väntetider på så kallat förvar och åstadkomma mera kostnadseffektiva eskortrutiner och en humanare behandling av asylsökande då dessa ska avvisas från . är det som har det övergripande ansvaret för flyktingpolitiken. Polisen, som ligger inom mitt ansvarsområde, har vissa uppgifter som rör verkställighets- och avvisningsärenden. Jag kommer att hålla mig till dem. Vi talar här om människor i en mycket påfrestande och svår situation. Det är därför angeläget att regeringen och myndigheterna ägnar dessa frågor uppmärksamhet vilket vi också gör. Låt mig ge några exempel. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att bland annat föreslå åtgärder för att minska tiden från överlämnandet till polisen till utresa samt att redovisa vidtagna åtgärder i syfte att underlätta verkställighetsarbetet av avvisnings- och utvisningsärenden. har beslutat om en inspektion som ska följa upp polisens arbete med utlänningsärenden. Utöver denna inspektion beslutades om nya riktlinjer som handlar om verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut. arbetar därtill aktivt med dessa viktiga frågor och jag följer naturligtvis noga utvecklingen.
frs · GS122009 · 2005-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2009 om fyra tjänster på Arbetsförmedlingen i har frågat mig vad jag avser att göra för att skynda på processen med när fyra tjänster ska tillsättas på Arbetsförmedlingen i . Regeringens ambition är att ta till vara den växtkraft som finns i hela landet. presenterades en rad insatser för . Inom arbetsmarknadspolitiken genomförs en satsning med arbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning. För att säkerställa kvaliteten och arbetsgivarnas engagemang inrättades en projektorganisation vid i . Enligt har projektet kommit i gång mycket bra. Många arbetslösa får chans till utbildning som är efterfrågad av arbetsgivare och som i sin tur kan leda till arbete. Jag utgår från att genomför det uppdrag som regeringen har gett myndigheten.
frs · GS122010 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2010 om det ökade utanförskapet har mot bakgrund av den komplexa bilden av utanförskapet frågat mig vad jag avser att göra för dem som har en svag koppling till arbetsmarknaden. Precis som beskriver har konjunkturuppgången inte haft den effekt på sysselsättningen och arbetslösheten som hade varit önskvärd. Läget på arbetsmarknaden präglas tyvärr fortfarande av en relativt låg efterfrågan på arbetskraft och en hög arbetslöshet även om det finns tecken på en begynnande uppgång. Det är mycket viktigt att alla individer har arbete och en egen försörjning för att känna trygghet och frihet. Inom arbetsmarknadspolitiken riktas också särskild uppmärksamhet mot dem som står längst från arbetsmarknaden. I vårpropositionen föreslogs en rad åtgärder för att underlätta för personer med en svag koppling till arbetsmarknaden att komma in. Bland annat skapades utrymme för en satsning på anställningsstöd från och med . Ytterligare 10000 helårsplatser gör att arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa kan få en skatterabatt som motsvarar av lönekostnaden. Taket för den bidragsgrundande lönen för lönebidrag och för stöd till offentlig arbetsgivare som anställer någon i skyddat arbete höjdes från till . Den kvalificerade yrkesutbildningen utökas tillfälligt med 1000 platser för att ge möjlighet till utbildning inom de yrkesområden där det råder brist på kvalificerade yrkesutbildade. Vidare har ytterligare medel anslagits till arbetsmarknadsutbildningen i syfte att 2000 fler utbildningsplatser med inriktning mot bristyrken skapas. För långtidsarbetslösa ungdomar inrättas, temporärt och , 500 utbildningsplatser vid landets folkhögskolor. Invandrade akademiker får möjlighet till en kompletterande utbildning vid och . För att säkerställa antalet platser i den kommunala vuxenutbildningen behålls det riktade statliga stödet för vuxenutbildning . Det är en huvuduppgift för regeringen att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten samt att öka sysselsättningen. Regeringen följer därför utvecklingen noga och avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag om ytterligare förstärkningar.
frs · GS122015 · 2005-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:2015 om elektronisk övervakning av besöksförbud har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att införa ett system där besöksförbud kombineras med elektronisk övervakning, för att den vägen öka tryggheten för brottsoffer. Det är angeläget att på olika sätt öka tryggheten för de personer som utsätts för våld eller hot om våld av en person som de har eller har haft en relation med. En åtgärd för att öka tryggheten för dessa personer kan vara att införa ett system där besöksförbud kan kontrolleras med hjälp av elektronisk övervakning. Frågan om elektronisk övervakning av besöksförbud har varit föremål för regeringens överväganden vid olika tillfällen. Det har utifrån såväl säkerhets- som rättssäkerhetsaspekter inte varit möjligt eller lämpligt att införa ett system med elektronisk övervakning av besöksförbud. Den främsta anledningen till detta är att de tekniska lösningar som funnits inte har kunnat användas på ett sätt som är förenligt med det . Det har inte heller funnits liknande modeller i andra länder som har varit möjliga att överföra till svenska förhållanden. Brå har på regeringens uppdrag undersökt förutsättningarna för elektronisk övervakning i samband med besöksförbud. publicerade Brå rapporten förstärka besöksförbud med elektronisk övervakning. Undersökningen är baserad på internationella erfarenheter. Rapporten visar bland annat att användningen av GPS-teknik i brottsförebyggande syfte fortfarande inte sker i någon större omfattning i andra länder. I de fall tekniken används syftar den i stället företrädesvis till att ge misstänkta eller dömda personer ett alternativ till frihetsberövande i form av häktning eller ett fängelsestraff. Övervakningen kan även vara ett komplement vid påföljder i frihet, till exempel skyddstillsyn. I några fall används GPS-tekniken för att skydda en utsatt person, men även i dessa fall utgör övervakningen en form av alternativ till ett frihetsberövande för en misstänkt eller dömd person. Att införa ett system där vissa besöksförbud kan övervakas med GPS-teknik kräver noggranna överväganden. Ett sådant system måste fungera rättssäkert och trovärdigt. Det måste därför finnas en ändamålsenlig teknik, en organisation som kan ansvara för bevakningen och uppföljning av larm samt en rättslig lösning. Regeringen överväger nu hur vi på bästa sätt, till exempel genom en försöksverksamhet, kan skapa klarhet i dessa frågor.