ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121617 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2007/08:1617 om sprutbyten har frågat om jag inför den utlovade propositionen om sprutbytesverksamhet avser att göra en egen forskningsgenomgång, samt utvärdera kontaktverksamheten vid sprutbytesprogram. Bakgrunden är en genomgång av studier om sprutbytesverksamhet som () har gjort i skriften Sprututbyte, som presenterades på mässan , och uppgifter i . Sprutbytesverksamhet är en kontroversiell fråga i , och jag är väl medveten om att det finns argument både för och emot. Jag har svarat på frågor som rör den aviserade lagändringen av sprutbytesverksamhet för injektionsmissbrukare, och i samband med det givit uttryck för min och regeringens inställning. Det är hög tid att reglera en verksamhet som i snart bedrivits i och under försöksliknande former. Internationell forskning ger ett starkt stöd för att sprututbyte faktiskt förebygger hepatit och hiv bland injektionsmissbrukare, vilket stöds av erfarenheterna i och . Däremot finns det inget som tyder på oönskade effekter i form av till exempel ett ökat missbruk. Dessa slutsatser har bekräftats av en expertgrupp från WHO, som med stöd av ett internationellt forskarnätverk gått igenom över 200 studier som rör sprututbytesverksamhet. Mot bakgrund av den gedigna och samstämmiga kunskap som finns på området finns det enligt min mening ingen anledning att göra en egen forskningsgenomgång. Låt mig i det sammanhanget tillägga att flera av de studier som RNS hänvisar till i själva verket stöder programmens hivpreventiva effekt. Det är bara en fråga om hur resultaten tolkas. Hiv kan spridas mycket snabbt bland injektionsmissbrukare också i . En undersökning bland heroinmissbrukare i visar att 1984@1985 smittades över hälften av dem inom loppet av . Jag delar uppfattning att det är mycket viktigt att följa upp insatser mot missbruk, och självklart också den verksamhet som sker vid sprutbytesprogrammen. Det är emellertid en komplicerad och långvarig process att bidra till och vidmakthålla motivation till behandling hos människor med ett tungt och långvarigt missbruk. Det ansvaret delar sprutbytesprogrammen med , frivilligorganisationerna, kriminalvården och andra som kommer i kontakt med missbrukarna. Sprututbytesprogrammen har emellertid en särställning, eftersom de träffar så gott som samtliga injektionsmissbrukare. Därför är det glädjande att sprutbytesprogrammet i har etablerat en nära kontakt med beroendesjukvården, och kan erbjuda en person som besöker sprutbytesprogrammet på avgiftningen . Vid kliniken i finns också frivilligorganisationer som erbjuder kamratstöd, boende och behandling. I den proposition som kommer att överlämnas till med förslag till lagreglering av verksamheten får en viktig roll att dels meddela föreskrifter för verksamheten, dels följa upp den, bland annat ur det perspektiv som efterlyser. Lagförslaget innebär också att ett landsting som av smittskyddsskäl vill bedriva sprutbytesverksamhet ska redogöra för de samlade resurserna för avgiftning och vård i länet, samt hur och kommunerna planerar för att möta det ökade vårdbehov som kan bli en följd av sprututbytesprogrammet.
frs · GS121618 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1618 om vård av strokepatienter har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra vården av strokepatienter. har regeringens uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer för god medicinsk praxis. Det gäller för patientgrupper med svåra kroniska sjukdomar som kan leda till varaktig invaliditet eller för tidig död om de inte behandlas. Avsikten är att alla patienter ska få en likvärdig kunskapsbaserad vård i alla delar av landet. Styrelsen gav ut nationella riktlinjer för strokesjukvård, vilka innehåller slutsatser och rekommendationer till adekvata och effektiva vårdinsatser för denna patientgrupp. Tre av fyra strokepatienter kommer till strokeenheter, där all personal är speciellt utbildad för att ta hand om dessa patienter. Dessa enheter har visat sig både rädda liv och minska risken för funktionsnedsättningar samt ökar också signifikant chansen för strokedrabbade att kunna bo och klara sig själva. Självklart måste ambitionen vara att alla som drabbas av stroke ska få sådan vård. Svensk strokesjukvård är dock vid en internationell jämförelse av hög kvalitet. Ingen annanstans i världen får så många strokepatienter vård på en strokeenhet. Strokesjukvården ska liksom annan sjukvårdsverksamhet omfattas av system för ständig utveckling av kvaliteten i verksamheten. Riks-Stroke är ett nationellt kvalitetsregister för strokevård och följer den vård som bedrivs på svenska sjukhus. Riks-Stroke är ett verktyg för sjukhusens kontinuerliga kvalitetsförbättringsarbete och ett instrument för uppföljning av de nationella riktlinjerna för strokesjukvård. Den största påverkbara riskfaktorn för stroke är högt blodtryck. , , har i rapporten blodtryck (2004) redovisat evidensbaserade behandlingsmetoder vid högt blodtryck. Med dessa som en grund färdigställer nu nya nationella riktlinjer för strokesjukvården. Av vad jag här har redovisat finns det för mig inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · GS121619 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1619 om miljövänliga skyddszoner längs vattendrag har frågat mig om jag avser att agera så att det viktiga stödet till skyddszoner längs vattendrag kan utbetalas till dem som i god tro ansökt om detta . Intresset bland lantbrukarna för miljö- och landsbygdsprogram 2000@2006 har varit mycket högt . Detta är mycket glädjande. innebär det att de ekonomiska ramarna för programmet är ansträngda. uppmärksammade regeringen på att tillgängliga medel i programmet sannolikt inte kommer att vara tillräckliga för att bevilja alla ansökningar om nya femåriga åtaganden inom samtliga tolv miljöersättningar . beslutade regeringen att tillföra miljö- och landsbygdsprogrammet ca samt att medlen i första hand ska användas för ekologisk produktion, betesmarker och slåtterängar samt våtmarker och småvatten. För övriga nio miljöersättningar däribland skyddszoner har det varit ansvar att bedöma vilka ersättningar som ska hållas öppna utifrån de tillgängliga ekonomiska ramarna i programmet. har genom en föreskrift beslutat att skyddszoner är en av de två miljöersättningarna som inte kommer att vara öppen för nya femåriga åtaganden . Jag anser därmed att frågan är utagerad.
frs · GS121621 · 2005-05-26 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1621 om och fredsavtalet har frågat mig om kan söka påverka agerande i gränskonflikten genom vårt bilaterala utvecklingssamarbete samt genom EU. mellan och kan inte genomföras fullt ut om inte gränsen kan demarkeras. Det är mycket olyckligt att förbindelserna mellan två av världens allra fattigaste länder har varit låsta. Dessa länders energi och resurser behöver i stället koncentreras på att bekämpa fattigdomen och förbättra befolkningens levnadsvillkor. Utvecklingen i gränskonflikten är därför en fråga som vi från svensk sida följer på nära håll. Regeringen agerar i denna fråga, såväl bilateralt som genom FN och EU. stöder FN:s insatser för att lösa gränskonflikten. deltar med fem militärobservatörer i den fredsbevarande FN-insatsen (UN Misson in and ), som bland annat har till uppgift att övervaka vapenstilleståndsavtalet och de åtaganden inom säkerhetsområdet som parterna förbundit sig till. och EU har vid upprepade tillfällen framfört till båda parter att de måste acceptera gränskommissionens beslut och inleda en förutsättningslös dialog. är en av de viktigaste utrikespolitiska frågorna i både och . Båda parterna förband sig att acceptera gränskommissionens beslut om hur gränsen mellan länderna ska dras. Men medan har accepterat gränskommissionens utslag har haft invändningar emot dess utslag. Mot denna bakgrund har tydligt sagt till att fred och stabilitet är en viktig förutsättning för ett effektivt utvecklingssamarbete och att brist på framgång i gränsfrågan kan få konsekvenser för utvecklingssamarbetet. Om denna och andra frågor, såsom demokrati och vikten av mänskliga rättigheter i , för en nära dialog med den etiopiska regeringen. Regeringen har även inom EU tagit upp gränsfrågan i syfte att öka möjligheterna att påverka . För att öka förutsättningarna för dialog mellan och försöker EU även identifiera områden av gemensamt intresse för båda parterna som kan bygga upp förtroende mellan och . när val ägt rum i bör förutsättningarna finnas för en förnyad och förstärkt dialog med parterna om vikten av att lösa gränskonflikten.
frs · GS121622 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1622 om arbetstillfällen på i har frågat mig om förändringarna i asylpolitiken och den nya processen i någon del kommer att innebära nya tjänster vid och om eventuella tjänster i så fall kommer att placeras i . Inledningsvis vill jag framföra att det är , som utifrån de resurser och de mål som statsmakterna fastställer för myndigheten, har att ta ansvar för dimensionering och organisering av verksamheten. I detta sammanhang ska verket även beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller regionalpolitiken. Inom pågår neddragningar av verksamheten med anledning av att antalet asylsökande minskat. Det är i sig ingen ovanlig situation för som över tiden vid många tillfällen visat en god flexibilitet för att möta såväl kraftiga ökningar som minskningar av verksamheten till följd av volymförändringar. behöver emellertid också anpassa organisationen till de arbetsuppgifter som följer av förslaget till ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Den nya ordningen bygger på att verkets beslut ska överprövas vid tre länsrätter (migrationsdomstolar) och att deras domar slutligt ska kunna prövas av Kammarrätten i (Migrationsöverdomstolen). Förändringarna innebär bland annat att kommer att bli part vid domstolsprövningen och att verket för den uppgiften avser att rekrytera ytterligare ett antal kvalificerade jurister, så kallade processförare. Dessa processförare kommer, enligt uppgift från , att av verksamhetsmässiga skäl och resursskäl att stationeras vid de orter där migrationsdomstolarna inrättas, nämligen , och . befinner sig således i ett omfattande omställningsarbete. Det är enligt verket för tidigt att bedöma behovet av ytterligare personal och om det kan tillkomma nya tjänster vid i .
frs · GS121623 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1623 om antalet värnpliktiga har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vi i ska ha det antal värnpliktiga som motsvarar de internationella uppgifter som regeringen utlovat. Försvarsmakten kommer att införa ett nytt förbandsutbildningssystem . Det nya systemet syftar till att öka den internationella förmågan och kvaliteten i grundutbildningen. Dessutom kommer in- och utryckning att anpassas till det civila och militära skolsystemens terminsindelning. I sitt budgetunderlag konstaterar att en genomsnittlig årsvolym om ca 8300 värnpliktiga är tillräcklig för att försörja den internationella förmåga som regeringen föreslår i proposition 2004/05:5. Försvarsmakten har utgått från att av de värnpliktiga som genomfört grundutbildning kan rekryteras till internationella insatser. har av de värnpliktiga sökt internationell tjänst. Försvarsmakten anser att denna andel kan stiga genom ökad kvalitet i utbildningen. I det nya utbildningssystemet kommer en strävan att vara att de värnpliktiga grundutbildas av samma officerare som sedan följer med förbandet under den internationella tjänstgöringen. De värnpliktiga hinner därmed lära känna och få förtroende för sina befäl under grundutbildningen. Detta förväntas öka motivationen för att anmäla sig till internationell tjänst. Försvarsmakten avser även att genomföra informationsinsatser för att öka intresset för internationell tjänstgöring. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att Försvarsmakten i sitt budgetunderlag bedömer att regeringens krav på internationell förmåga kan tillgodoses inom de ekonomiska ramar för försvaret som regeringen redovisade i proposition 2004/05:5. Jag kommer att noga följa Försvarsmaktens arbete med att personalförsörja de internationella insatserna.
frs · GS121624 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1624 om bostadsbyggande på statlig mark har frågat mig om jag sett till att uppdraget till arbetsgruppen avseende byggande av bostäder på statlig mark även innefattar likställighetsprincipen, det vill säga att ingen särbehandling ska ske av någon upplåtelseform. Frågan är ställd mot bakgrund av länsrätten upphävde kommuns beslut om olika markhyror för hyreshus och hus med bostadsrätter. Länsrätten menade att skilda markhyror för olika boendeformer är olagliga. Detta beslut avsåg dock tillämpningen av den kommunala likställighetsprincipen. Denna princip är dock inte tillämplig på statlig verksamhet. Arbetsgruppens uppdrag innebär att inventera de markinnehav som ägs av statliga bolag eller som förvaltas av statliga myndigheter och som i ett relativt kort tidsperspektiv kan vara aktuella för bostadsbyggande. Av instruktionerna framgick även att arbetsgruppen ska undersöka möjligheterna att välja ut något eller några markområden som kan utgöra pilotprojekt för en arbetsform som främjar ökat bostadsbyggande samt lämna förslag på genomförande av ett eller flera pilotprojekt. Eventuella pilotprojekt ska kunna genomföras inom ramen för nu gällande ägardirektiv/regleringsbrev. Arbetsgruppen ska också analysera hur ökad bostadsproduktion mer långsiktigt skulle kunna ske på mark som ägs av statliga bolag eller som förvaltas av statliga myndigheter. Utgångspunkten för förslagen ska vara att åstadkomma en varierad och blandad bebyggelse särskilt med beaktande av behovet av hyresbostäder. I arbetsgruppens uppdrag ingår inte att lämna förslag som avser markpriser eller markvärdering.
frs · GS121627 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1627 om väntetid för tandvård har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att väntetiderna på förhandsprövning av protetisk tandvård för personer 65år och äldre minskar. Högkostnadsskyddet för protetik har funnits och har över 100000 personer beviljats stöd till kronor, broar, implantat och avtagbar protetik. Efterfrågan på protetisk tandvård har visat sig vara större än beräknat och det har uppenbarligen funnits ett stort uppdämt behov av sådan tandvård bland de äldre. länsorganisation i , som ansvarar för handläggningen av högkostnadsskyddet, har alltså fått ta emot ett större antal ärenden än förväntat, vilket bidragit till att genomströmningstiderna varit oacceptabelt långa. sjönk genomströmningstiderna vid till i genomsnitt och det skedde en viss minskning av antalet inkommande ansökningar. Statistik från visar dock att handläggningstiderna åter har börjat öka. 2005 kom det också in relativt många ärenden till . ledning ser allvarligt på situationen i och man håller just nu på att arbeta fram ett åtgärdsprogram med inriktning på att ge ett utökat stöd till länsorganisationen i . Jag förutsätter att kommer att vidta kraftfulla åtgärder för att korta ned väntetiderna till mer acceptabla nivåer. Jag vill påpeka att det finns en möjlighet att få ersättning från trots att förhandsprövning inte gjorts före behandlingen, under förutsättning att det förelegat medicinska, odontologiska eller andra särskilda skäl att inte avvakta prövning. När det gäller bastandvård som till exempel fyllningar och rotfyllningar finns det inte något krav på förhandsprövning för att patienten ska få den ersättning som föreskrivs i förordningen (1998:1337) om tandvårdstaxa.
frs · GS121628 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1628 om Biologiska museerna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra driften av de biologiska museerna. Jag delar syn på vikten av att vårda och sköta det kultur- och naturarv som de unika svenska biologiska samlingarna innehåller. Dessa samlingar är av stort värde inte bara för svensk forskning utan även för det internationella forskningssamhället. För att stärka arbetet med att vårda samlingarna anvisade regeringen i budgetpropositionen , till Artdatabanken för stöd till biologiska samlingar genom en förstärkning av anslaget 25:1 . I vårpropositionen ökades anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket med bland annat för att övervaka, dokumentera och informera om utvecklingen av skadeinsekter med anledning av stormen. För att finansiera detta fördes över från anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Det finns således inte något som helst samband mellan Anslaget för biologisk mångfald på utgiftsområde 20 och den förstärkning för de biologiska samlingarna som regeringen föreslagit genom att tillföra nya medel på Anslaget för inom utgiftsområde 23. Eftersom dessa anslag inte är kopplade till varandra, så behöver inte vara orolig för en indragning av de föreslagna medlen till museerna med anledning av stormen.
frs · GS121629 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1629 om och strandskyddsdispenser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja bristerna i fråga om kommunicerandet av dispensbeslut och göra det möjligt att pröva alla dispensärenden. Enligt 28§ förordningen om områdesskydd, till vilket strandskyddet räknas, ska samtliga beslut om dispenser, såväl medgivande som avslag, skickas till och till berörd länsstyrelse. En undersökning som genomfördes visade att ett antal kommuner inte skickat in några beslut alls till . I några fall blev det klarlagt att kommunerna inte fattat några sådana beslut men i flertalet fall förblev det osäkert om kommunerna uppfyllt de tydliga krav som ställs beträffande kommunicering av dispensbeslut. Det är naturligtvis allvarligt om kommunerna underlåter att fullgöra sina skyldigheter på detta område. Möjligheten att meddela dispensbeslut har kommunerna fått efter framställan till respektive länsstyrelse. Länsstyrelserna har möjlighet att återkalla en kommuns rätt att meddela sådana beslut om bedömer att det finns anledning härtill. har dock denna möjlighet utnyttjats endast . Som påpekar är det endast en mindre del av de beslut som skickas till som överklagas av verket. Avsikten är att verket ska använda sin besvärsrätt i de fall beslut om dispens har fattas på felaktig grund. Det är betydelsefullt att verket utnyttjar sin rätt i tillräcklig omfattning för att överklaga principiellt viktiga beslut så att en enhetlig praxis uppnås. Det är inte en tillfredsställande situation att endast av besluten överklagas som verket gör bedömningen att det kan föreligga grund för överklagande i av fallen. Det har ifrågasatts, bland annat av , om de nuvarande bestämmelserna är lämpligt utformade för att få till stånd en betydande förbättring. Vad avser till exempel prövningen av kommunalt meddelade dispensbeslut har rätten att överklaga ankommit på såvitt avser att ta till vara allmänna intressen. Denna ordning har kritiserats från skilda utgångspunkter. Dels har sagts att befogenheter är för omfattande medan andra hävdar att initiativ till denna överprövning bör kunna tas av fler än verket. I den översyn av strandskyddsbestämmelserna som pågår i är det min ambition att klarlägga såväl omfattningen av kommunernas dispensmöjligheter som hur överprövningen ska göras. Ett förslag härom kommer att presenteras . En del i översynen är att bedöma behovet av åtgärder för att få till stånd en tillfredsställande kommunicering av meddelade beslut.
frs · GS121630 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2007/08:1630 om skatteregler för förnybara drivmedel har frågat om jag avser att verka för en ändring av de skatteregler som gör att en inblandning av skattebefriade biomassabaserade drivmedel i miljöklass 1-diesel resulterar i beskattning av blandningen som miljöklass 3. Regeringen driver ett mycket ambitiöst program för gynnande av alternativa drivmedel, som bland annat innebär att biodrivmedel åtnjuter full punktskattebefrielse. Också när det gäller konventionella drivmedel intar en ledande ställning. Bland annat uppfyller svensk miljöklass 1-diesel mycket stränga renhetskrav. Diesel beskattas enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi på grundval av indelningen i miljöklasser. Bränslespecifikationskrav för dessa finns i bil. 3 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränsle. Det är dessa tekniska krav som förhindrar inblandning av fettsyrametylester () i miljöklass 1-diesel med bibehållen miljöklass. Regeringen har uppdragit åt att ta fram underlag för miljöklassning och beskattning av diesel med inblandning av Fame och att vid behov föreslå nödvändiga författningsändringar. Ett närliggande uppdrag till samma myndighet berör miljöklassning av alternativa drivmedel. Resultaten av uppdrag kommer att beredas i och tjäna som underlag för regeringens ställningstaganden. Jag ser inte skäl att föregripa resultatet av denna handläggning.
frs · GS121631 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1631 om saltmärkning av livsmedel har frågat folkhälsoministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att ska följa exempel och införa saltmärkning av livsmedel. Arbetet i regeringen är organiserat så, att det är jag som ska besvara frågan. Märkning av livsmedel är en prioriterad fråga för . Arbete med flera viktiga förslag och initiativ som syftar till att förbättra märkningen pågår: Förslagen om närings- och hälsopåståenden och förslaget om tillsättning av vitaminer och mineralämnen kommer upp på ministerrådet för politisk överenskommelse, kommissionen har påbörjat en översyn av det generella märkningsdirektivet, och även i vitboken om livsmedelssäkerhet aviserat en översyn av direktivet om näringsvärdesdeklaration. Översynen av direktivet om näringsvärdesdeklaration kommer att omfatta både vad som ska ingå i näringsvärdesdeklarationen och hur deklarationen ska utformas. har beslutat om nya föreskrifter om Nyckelhålet som börjar gälla . Föreskrifterna innebär flera viktiga förändringar bland annat att salt införs som ett kriterium för användningen av Nyckelhålet, förutom fett-, socker- och fiberinnehåll. Om någon frivilligt vill ange ett livsmedels saltinnehåll är detta fullt möjligt med dagens regler. Eftersom arbete redan pågår eller snart ska påbörjas ser jag ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS121633 · 2005-05-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1633 om ansvar för en viss regeringstjänstemans handlande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot bakgrund av en tjänstemans i medverkan i tv-programmet . Jag har informerat mig om vad som förekommit i anslutning till tv-programmet . Som jag uppfattat saken avsåg inslaget frågor som inte har någon anknytning till handläggning av jämställdhetsfrågor. Med den information som finns planerar jag inte några åtgärder. Regeringens jämställdhetspolitik syftar till att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla områden. Ett led i det arbetet är de insatser som görs för att motverka prostitution och handel med kvinnor och barn. Det är en angelägen del av regeringens jämställdhetsarbete som jag fäster stor vikt vid.
frs · GS121635 · 2005-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1635 om bötesföreläggande via fartkameror för utomnordiska bilister har frågat mig vad jag avser att göra för att svenska bötesförelägganden via fartkameror ska kunna drivas in även från utomnordiska länder. Efter godkännande av ett utkast till rambeslut om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff mellan EU:s medlemsstater (prop. 2003/04:92, bet. 2003/04:JuU28, rskr. 2003/04:279) antog rådet rambeslutet . Enligt rambeslutet, som bygger på ett förslag från bland andra , ska bötesstraff som har meddelats i en medlemsstat på begäran kunna erkännas och verkställas i andra medlemsstater. Rambeslutet omfattar bland annat ordningsbot utfärdad av polis, till exempel fortkörningsböter. Det nya systemet ger således avsevärt bättre möjligheter än dagens system att driva in svenska fortkörningsböter i andra EU-stater. Arbetet med att genomföra det nya systemet har påbörjats inom . En promemoria med förslag till genomförandelagstiftning planeras till kommande årsskifte. Mitt svar är att jag med stöd aktivt inom den europeiska unionen har drivit på för att göra detta möjligt.