ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121385 · 2005-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1385 om torven och klimatpolitiken har frågat om jag avser att verka för en konsekvent behandling av torven. Bakgrunden till dagens användning av energitorv är de stöd till pannor för torveldning som utgick för ett tjugotal år sedan för att minska det då stora beroendet av olja för uppvärmning. har ett antal nya ekonomiska styrmedel introducerats: elcertifikatsystemet och handel med utsläppsrätter, vilket föranlett nya överväganden. Vid behandlingen av propositionen om elcertifikat (prop. 2002/03:40) drog näringsutskott slutsatsen att torv bör ingå i elcertifikatsystemet. Skälen för denna slutsats är enligt utskottets betänkande miljömässiga. Om torv inte blev certifikatberättigat, skulle torven som bränsle i kraftvärmeverk konkurreras ut av kol, vilket enligt utskottet skulle leda till ökade miljöstörande utsläpp. beslutade i enlighet med förslaget i betänkandet. Mot bakgrund av beslut lämnade regeringen förslag till ändringar i lagen om elcertifikat med innebörden att torv skulle bli ett certifikatberättigat bränsle när den används för elproduktion i kraftvärmeverk. Av regeringens proposition framgår tydligt att elcertifikatsystemet genom denna lagändring ges ett utvidgat syfte. Systemet syftar således till att stödja elproduktion från förnybara bränslen och elproduktion från torv. Lagändringen innebär således inte att regeringen tar ställning till att torv ska betraktas som ett förnybart bränsle. Motivet till ändringen var att främja användning av torv framför kol och att torv har vissa fördelaktiga egenskaper vid sameldning med träbränsle. Regeringen framhöll också att den på nytt skulle överväga torvens roll i elcertifikatsystemet om det skulle visa sig att torven tränger ut användning av biobränslen. beslutade i enlighet med regeringens förslag och ändringarna i lagen trädde i kraft . När det gäller torvens ställning i systemet för handel med utsläppsrätter styrs detta av den internationellt bestämda definitionen av torv. Enligt IPCC:s definitioner hänförs torv till samma grupp bränslen som de fossila bränslena. Därför har torven fått denna ställning i handelssystemet. Jag är däremot positiv till de idéer som finns inom torvbranschen att inrikta det framtida torvbruket till de marker som är mer fördelaktiga vad gäller utsläpp av klimatpåverkande gaser. Ett exempel på sådan mark är utdikad torvmark där det växer avverkningsmogen skog. Syftet med utformningen av de aktuella olika styrmedlen är att nå visionen att på lång sikt baserar energitillförseln på förnybar energi. En minskad användning av fossila bränslen såsom kol och en successiv övergång mot ökad användning av biobränslen är en förutsättning för detta.
frs · GS121386 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1386 om räddningsplan för har frågat om vilka förberedelser som jag har gjort och vilka allianser som jag har knutit för att bidra till det internationella politiska genombrott en räddningsplan för behöver, vid det möte där miljö- och jordbruksministrar ska träffas. Jag delar starka engagemang för . är ett hav med stora miljöproblem och för att nå de miljökvalitetsmål har satt upp gällande havet måste ytterligare åtgärder vidtas. kommer regeringen att presentera en miljömålsproposition och en havsmiljöstrategi. Vidare delar jag även syn att det bara är tillsammans med övriga länder kring som vi kan rädda vårt gemensamma hav. På svenskt initiativ hölls ett miljöministermöte inom Östersjöstaternas råd i där det beslutades att skulle ordna ett möte med miljö- och jordbruksministrarna för att bedöma och diskutera fortsatt agerande beträffande miljösituationen i . som är ordförande i förankrar just nu möjliga mötesdagar med berörda länder och ministrar i syfte att få ett så stort deltagande som möjligt. har framfört att en fråga som kan vara lämplig att diskutera vid ett sådant möte är jordbrukets utsläpp av närsalter till . har jag träffat miljökommissionär i för att bland annat diskutera frågan om utformningen av EU:s planerade strategi. Vi diskuterade de olika regionala förutsättningarna och behovet av regional anpassning av genomförandet av direktivet. Jag underströk under mötet vikten av att överväga och utveckla juridiskt bindande regler i strategin. Frågan om tillstånd och EU:s strategi diskuterats även under det nordiska miljöministermötet som ägde rum i . Ministrarna enades där om att det är viktigt att den strategin är ekosystembaserad samt att den knyts samman med de regionala havskonventionerna, bland annat Helcom. Jag aktualiserade frågan om möjligheterna att utforma bindande instrument på likartat sätt som i det europeiska luftvårdsarbetet, och därigenom söka få fram kritiska belastningsgränser kopplat till en bördefördelning mellan länderna. Detta förslag till angreppssätt togs emot positivt. Jag har vidare diskuterat frågor vid mitt bilaterala besök i och på det ämbetsmannakommittémöte med de nordiska och baltiska länderna som ägde rum . En svensk delegation besökte så sent som för att diskutera frågor. Sammanfattningsvis delar jag uppfattning att det behövs mycket av alliansbyggande för att få en stark och styrande marin strategi som får goda effekter för . Detta arbete pågår och kommer att fortsätta nu med ökad styrka.
frs · GS121387 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1387 om att minska kväveläckaget till har frågat mig vilka nationella åtgärder som jag vidtagit och kommer att vidta för att kunna nå målet om minskad kvävebelastning av det hårt utsatta . Till att börja med vill jag informera om att regeringen och 2003 beslutade om en utvidgning av de särskilt utpekade områdena enligt EU:s nitratdirektiv. Det innebär att förutom kuststräckan från till och med samt de sydligaste länen, innefattas nu även de mer intensiva slättbygdsområdena i och i de så kallade känsliga områdena. Utpekandet innebar att ett åtgärdsprogram inrättades för de nya områdena. Det skedde genom ändringar av förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket och Statens jordbruksverks föreskrifter (1999:79) om miljöhänsyn i jordbruket. Ändringarna omfattar obligatoriska åtgärder om lagringskapacitet för stallgödsel och restriktioner beträffande spridningen av gödselmedel. infördes generella regler i hela landet om lagringskapacitet för stallgödsel. Därutöver har skärpt reglerna för djurtäthet. Förutom lagstiftning finns ett flertal åtgärder inom ramen för det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet 2000@2006 för att minska växtnäringsförlusterna till vatten. Anslutningen till miljöersättningarna Minskat kväveläckage och Skyddszoner har varit betydligt större än målsättning för åtgärderna. Däremot har anslutningarna till stödet för anläggning/restaurering och stödet till skötsel av våtmarker i odlingslandskapet inte fullt ut motsvarat målsättningarna. Greppa näringen är en satsning som jag särskilt vill lyfta fram som viktig bland annat för att minska läckaget. har i sin årsredovisning för uppskattat att åtgärderna Minskat kväveläckage och anläggningen av våtmarker har minskat kväveutlakningen med motsvarande . Den totala effekten av alla åtgärder bör svara mot betydligt lägre utsläpp från det svenska jordbruket till av såväl kväve som fosfor. pågår arbete inom med att förbereda ett nytt landsbygdsprogram för perioden 2007@2013. En viktig utgångspunkt i arbetet är de nationella miljökvalitetsmålen och därmed målet Ingen övergödning.
frs · GS121388 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1388 om handelssystem med SO2 och NOx har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ett handelssystem med SO2 och NOx som kommer till del snabbt införs. Jag delar syn på att det är angeläget att vi minskar utsläppen av luftföroreningar från sjöfarten. Som påpekar finns tekniken i form av svavelfattiga bunkeroljor och katalysatorer. Kostnaden för den typen av åtgärder är också lägre än för ytterligare åtgärder på landbaserade anläggningar. I införde vi 1998, som första land i världen, miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter. Det svenska systemet har därför uppmärksammats internationellt, bland annat av som i sin vitbok om den gemensamma transportpolitiken framhöll de svenska miljödifferentierade farledsavgifterna som en potentiell förebild. Vi har gått vidare och utvecklat systemet. Från gäller ett nytt system för farledsavgifter som både är kundvänligare och mer miljöstyrande. Regeringen fortsätter också arbetet för att systemet ska spridas internationellt. driver också frågor som rör sjöfartens negativa miljöpåverkan aktivt inom såväl EU som IMO. I teorin skulle ett handelssystem kunna ge samma effekter som ett avgiftssystem. I praktiken finns dock många hinder på vägen att övervinna innan ett sådant system kan införas. Jag ser det därför inte som ett realistiskt alternativ för att på kort och medellång sikt minska utsläppen från sjöfarten i .
frs · GS121389 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1389 om effektivare skyddsåtgärder för har frågat mig om förslag på ytterligare förändringar och åtgärder bifogats den slutliga PSSA-ansökan eller om jag har agerat på annat sätt för att ytterligare effektiva skyddsåtgärder för ska komma till stånd. fattade IMO ett principbeslut om att klassa , utom ryska vatten, som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) efter ansökan av åtta Östersjöstater. I ansökan angavs att de ingivande länderna skulle komplettera ansökan med förslag på nya skyddsåtgärder inom området. lämnade ansökarländerna in en sådan kompletterande skrivelse med förslag på skyddsåtgärder. Arbetet med att ta fram förslag på skyddsåtgärder som alla , inklusive , kan ställa sig bakom har föregåtts av intensiva mellanstatliga diskussioner i vilka har varit samordnande. Åtgärderna som föreslås innebär trafiksepareringar av fartygstrafiken i Bornholmsgattet mellan och och norr om . Trafiken ska styras på ett sätt som minimerar kollisionsrisken genom södra där trafiken är tät. Redan nu finns en trafikseparering söder om och söder om . Åtgärderna innebär att den tunga fartygstrafiken, det vill säga fartyg som har ett djupgående på mer än , kommer att hänvisas till den föreslagna djupvattenleden som rekommenderas från Bornholmsgattet vidare söder om norra och Hoburgs bank upp till . Vidare föreslås att fartyg över 500 brutto förbjuds passera över två områden som är särskilt känsliga för havsmiljön. Som jag tidigare informerat om måste IMO behandla de föreslagna skyddsåtgärderna innan man formellt tar beslut om att slutligen klassa som PSSA. IMO väntas fatta slutligt beslut om att klassa som PSSA senast . Den slutliga klassningen av som PSSA innebär inte att PSSA-arbete avslutas. kommer även fortsättningsvis att samarbeta med övriga för att ytterligare särskilda skyddsåtgärder inom ramen för PSSA-klassningen ska kunna vidtas.
frs · GS121390 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1390 om forskningen om har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits för att öka nyttan av befintlig forskning, ökat utbyte mellan forskning och miljöövervakning samt om nya medel för relevanta forskningsfrågor avsatts för att öka kunskapen om hur man bäst ska hantera havens och speciellt ekologiska kris. Jag delar oro över tillståndet i våra havsområden och kanske speciellt förhållandena i som otvetydigt är i ekologisk obalans där övergödning och förhöjda halter av tungmetaller och organiska miljögifter har observerats. Oron förstärks inte minst av att de miljökvalitetsmål som fastställt för havsmiljön visar sig vara svåra att nå. Av detta skäl tillsatte regeringen en kommission för att komma med ytterligare förslag till åtgärder för att förbättra tillståndet i havsmiljön. Denna havsmiljökommission presenterade sitt betänkande Havet @ tid för en ny strategi, SOU 2003:72. Det pågår en omfattande forskningsverksamhet om miljöförhållandena i våra havsområden både med medel från svenska forskningsfinansiärer och med EU-medel. Omfattande miljöövervakning sker också i på initiativ av , och geologiska undersökning samt även i mindre skala genom olika länsstyrelsers och kommuners försorg. har regeringen stärkt den nationella forskningen, bland annat forskningen om biologisk mångfald och för havsmiljön . Utöver dessa förstärkningar föreslår regeringen i den forskningspolitiska propositionen som presenterats Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) att ytterligare ska satsas på forskning om miljö och hållbar utveckling under perioden 2005@2008. Den nationella finansieringen av forskningen om havsmiljön med de förslag som finns blir alltså god om bifaller propositionen. Utöver dessa direkta forskningssatsningar kommer regeringen även att vidta andra åtgärder. I vår kommer regeringen att presentera en miljömålsproposition utifrån en utvärdering av miljömålen med förslag till ytterligare åtgärder, bland annat havsmiljön. Regeringen kommer också med en särskild skrivelse till där en strategi för regeringens havsmiljöarbete kommer att presenteras. I denna strategi kommer bland annat frågan om samordningen av forskning och miljöövervakning att behandlas. har regeringen låtit utvärdera de tre center som finns knutna till universiteten i , och . Dessa center bildades och har haft till uppgift att bland annat samordna forskning och miljöövervakning av havsmiljön samt sprida information om havsmiljön. Utredarna påtalar framför allt vikten av en bättre samordning mellan de tre centren likväl som en bättre samordning av hela den svenska verksamheten. Utvärderingen remitterades till en rad myndigheter och verk och ärendet bereds inom . Det är min övertygelse att de åtgärder som regeringen föreslår kommer att bidra till att tillståndet i havsmiljön kommer att förbättras och att miljökvalitetsmålen för havet kommer att nås.
frs · GS121391 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1391 om finska tv-sändningar i har frågat mig om jag kommer att agera för att de finska YLE-sändningarna inte ska försvinna när det analoga nätet släcks. Svaret är att det kommer jag självklart att göra. Bakgrunden till frågan är att frågeställaren har fått uppgift om att de sändningar som sker i det analoga marknätet över av en finsk kanal, tv, har blivit bortglömda i den planerade övergången till digitala sändningar i marknätet. Jag kan försäkra att sändningarna inte är bortglömda. Det finns ett tydligt samförstånd mellan och om vikten av att upprätthålla det svensk-finska tv-utbytet också efter övergången till digitala sändningar. Diskussioner mellan och , både på departementsnivå och med medverkan av de berörda programföretagen pågår. Arbetet syftar till att före övergången i kunna presentera en plan för de fortsatta sändningarna.
frs · GS121392 · 2005-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1392 om examinationsrätt vid högskola har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att högskolan i ska fortsätta att utvecklas positivt. Jag och min företrädare har tidigare svarat på liknande frågor som ställts i interpellations- och frågeform. har ett högskolelandskap med ett antal universitet med generell examensrätt för forskarutbildning samt några högskolor som tilldelats vetenskapsområde, det vill säga rätt att utfärda examina i forskarutbildningen inom ett avgränsat område. Därutöver finns det ett antal högskolor som inte har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning eller examinera inom denna. Dessa lärosäten har dock fasta ekonomiska forskningsresurser. Detta högskolelandskap är ett uttryck för regeringens strävan att skapa minst en stark högskola i varje län. Beslut om att inrätta nya universitet eller tilldela en högskola ett vetenskapsområde föregås av en noggrann kvalitetsgranskning som genomförs av . Ett lärosäte måste ha grundutbildning och forskning av sådan kvalitet och omfattning att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Men som regeringen uttalade i budgetpropositionen kan en högskola tilldelas vetenskapsområde enbart om det, förutom att kvalitetskriterierna är uppfyllda, även finns statsfinansiella förutsättningar för detta samt att det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning. Samma sak gäller för inrättandet av nya universitet. Det är inte aktuellt att inrätta fler universitet eller tilldela fler högskolor ett vetenskapsområde. har lyckats väl med rekryteringen av studenter med arbetarbakgrund och utländsk bakgrund. Högskolan har genomfört många lovvärda projekt för att aktivt rekrytera invandrarungdomar till sina utbildningar. Denna framgångsrika rekrytering har varit ett viktigt skäl till att regeringen i den senaste budgetpropositionen har föreslagit ett ökat grundutbildningsanslag till . I den forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80) som regeringen lagt fram aviseras en ökning av högskolas anslag för forskning och forskarutbildning med 8,5miljoner kronor fram . I samband med tilläggsbudget i den ekonomiska vårpropositionen aviserar regeringen bland annat särskilda åtgärder inom den högre utbildningen som kommer att beröra , till exempel kompletterande utbildning för invandrade akademiker.
frs · GS121393 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1393 och 1395 om jämställdheten inom Försvarsmakten har frågat och mig vilka åtgärder vi tänker vidta för att stärka jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten och för att kunskapen om den patriarkala maktordningen och dess diskriminerande konsekvenser fortsättningsvis ska prägla verksamheten. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) redovisades att regeringen avsåg att genomföra en jämställdhetsanalys för samtliga politikområden . Till redovisades även att mål och indikatorer skulle identifieras och detta arbete pågår inom . Dessa analyser är en del av arbetet med jämställdhetsintegrering. Försvarsmakten fick i uppdrag att göra en sådan kartläggning och analys, med förslag till mål- och resultatindikatorer för den egna verksamheten. Myndighetens redovisning inkom till Försvarsdepartementet på . Den innehåller en analys av på vilket sätt den verksamhet som Försvarsmakten bedriver kan bidra till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om lika villkor för kvinnor och män. Jag ansvarar för att arbetet med jämställdhetsanalyser genomförs inom mina politikområden, , och i enlighet med regeringens inriktning i riksdagsskrivelsen Jämt och ständigt. Försvarsmaktens redovisade förslag är ett viktigt ingångsvärde i ett arbete som fortfarande pågår och som ytterst syftar till att jämställdhet ska prägla Försvarsmaktens verksamhet. När det gäller de delar av jämställdhetsarbetet som avser efterlevnaden av jämställdhetslagen har Försvarsmakten konstaterat att myndigheten inte lyckats i arbetet med att göra en adekvat och enhetlig befattningsvärdering för sina 20 000 anställda i samverkan med arbetstagarorganisationerna. Det arbetet måste vara en grund för att kunna analysera och rätta till osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män i organisationen. Det är helt oacceptabelt att någon skulle få lägre lön på grund av sitt kön i . Att Försvarsmakten säger sig ha en öppen dialog med JämO i det här arbetet och därför har goda kunskaper om vilka brister som finns är en bra början. gör inte myndighetens insikt problemet mindre. Det är därför viktigt att frågan prövas av och jag kommer fortsatt följa Försvarsmaktens arbete med att lösa de många problem som kvarstår. Under det stora omställningsarbete som pågår inom Försvarsmakten sker det väsentliga neddragningar inom många områden och hur resursminskningarna ser ut inom olika delar av organisationen ansvarar myndighetschefen för. Däremot är det mitt ansvar att försäkra mig om att myndighetsledningen har ett starkt engagemang och en hög profil i jämställdhetsfrågor. Jag kommer därför fortsatt förvissa mig om att ledningen är drivande i detta arbete.
frs · GS121395 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1393 och 1395 om jämställdheten inom Försvarsmakten har frågat och mig vilka åtgärder vi tänker vidta för att stärka jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten och för att kunskapen om den patriarkala maktordningen och dess diskriminerande konsekvenser fortsättningsvis ska prägla verksamheten. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) redovisades att regeringen avsåg att genomföra en jämställdhetsanalys för samtliga politikområden . Till redovisades även att mål och indikatorer skulle identifieras och detta arbete pågår inom . Dessa analyser är en del av arbetet med jämställdhetsintegrering. Försvarsmakten fick i uppdrag att göra en sådan kartläggning och analys, med förslag till mål- och resultatindikatorer för den egna verksamheten. Myndighetens redovisning inkom till Försvarsdepartementet på . Den innehåller en analys av på vilket sätt den verksamhet som Försvarsmakten bedriver kan bidra till att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet om lika villkor för kvinnor och män. Jag ansvarar för att arbetet med jämställdhetsanalyser genomförs inom mina politikområden, , och i enlighet med regeringens inriktning i riksdagsskrivelsen Jämt och ständigt. Försvarsmaktens redovisade förslag är ett viktigt ingångsvärde i ett arbete som fortfarande pågår och som ytterst syftar till att jämställdhet ska prägla Försvarsmaktens verksamhet. När det gäller de delar av jämställdhetsarbetet som avser efterlevnaden av jämställdhetslagen har Försvarsmakten konstaterat att myndigheten inte lyckats i arbetet med att göra en adekvat och enhetlig befattningsvärdering för sina 20 000 anställda i samverkan med arbetstagarorganisationerna. Det arbetet måste vara en grund för att kunna analysera och rätta till osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män i organisationen. Det är helt oacceptabelt att någon skulle få lägre lön på grund av sitt kön i . Att Försvarsmakten säger sig ha en öppen dialog med JämO i det här arbetet och därför har goda kunskaper om vilka brister som finns är en bra början. gör inte myndighetens insikt problemet mindre. Det är därför viktigt att frågan prövas av och jag kommer fortsatt följa Försvarsmaktens arbete med att lösa de många problem som kvarstår. Under det stora omställningsarbete som pågår inom Försvarsmakten sker det väsentliga neddragningar inom många områden och hur resursminskningarna ser ut inom olika delar av organisationen ansvarar myndighetschefen för. Däremot är det mitt ansvar att försäkra mig om att myndighetsledningen har ett starkt engagemang och en hög profil i jämställdhetsfrågor. Jag kommer därför fortsatt förvissa mig om att ledningen är drivande i detta arbete.
frs · GS121396 · 2005-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1396 om situation har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppmärksamma situation för att öka hans chanser att bli frigiven. Jag delar djupa oro över situation, och regeringen arbetar fortlöpande för att nå framsteg i fall. Vi har hos eritreanska myndigheter krävt att få besöka samt att han antingen ska släppas fri eller få en snar rättvis rättegång enligt internationellt vedertagna rättsprinciper. Vi arbetar på en rad olika sätt för att uppmärksamma Isaaks situation, både bilateralt och inom EU. Regeringen tar kontinuerligt upp Isaaks fall med företrädare för eritreanska myndigheter. Jag har själv vid olika tillfällen tagit upp denna fråga i direkta samtal med företrädare för . ambassadör besökte landet och tog då bland annat upp fallet . Även honorärkonsul på plats i gör ett värdefullt arbete för att bistå UD i våra ansträngningar i denna fråga. I EU har vid upprepade tillfällen särskilt tagit upp Isaaks fall och ordförandeskapet har uppvaktat eritreanska regeringsföreträdare. Det ligger i sakens natur att jag inte kan redovisa alla delar av vårt agerande, men låt mig återigen betona att vi lägger stor vikt vid att nå framsteg kring situation.