ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121000 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1000 om de har frågat mig när jag avser att behandla ansökan från om att få universitetsstatus. Min företrädare besvarade en liknande fråga från de för precis . Mitt svar blir detsamma. har med sin mångvetenskapliga profil goda förutsättningar att attrahera studenter med många olika bakgrunder och intressen. kommer cirka hälften av studenterna från södra . I en utvärdering av lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald, har lyft fram som ett av sju lärosäten som lyckats väl i sitt arbete med att rekrytera studenter från studieovana miljöer och studenter med invandrarbakgrund. har framgångsrikt arbetat för att rekrytera disputerade lärare. har ett högskolelandskap med ett antal universitet med generell examensrätt för forskarutbildning samt några högskolor som tilldelats vetenskapsområde, det vill säga rätt att utfärda examina i forskarutbildningen inom ett avgränsat område. Därutöver finns det ett antal högskolor som inte har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning eller examinera inom denna. Dessa lärosäten har dock fasta ekonomiska forskningsresurser. Detta högskolelandskap är ett uttryck för regeringens strävan att skapa minst en stark högskola i varje län. utmärker sig i detta sammanhang genom att den tack vare har relativt stora forskningsresurser. Som min företrädare tidigare framhållit föregås beslut om att inrätta nya universitet eller tilldela en högskola ett vetenskapsområde av en noggrann kvalitetsgranskning som genomförs av . Ett lärosäte måste ha grundutbildning och forskning av sådan kvalitet och omfattning att forskarutbildning kan bedrivas på en hög vetenskaplig nivå. Men som regeringen uttalade i den forskningspolitiska propositionen för kan en högskola tilldelas vetenskapsområde enbart om det, förutom att kvalitetskriterierna är uppfyllda, även finns statsfinansiella förutsättningar för detta samt att det ligger i linje med regeringens forskningspolitiska bedömning. Samma sak gäller för inrättandet av nya universitet. Det är inte aktuellt att inrätta flera universitet. Min bedömning är dock att verksamheten vid har goda förutsättningar att fortsätta utvecklas positivt bland annat genom samverkan med andra lärosäten och det omgivande samhället.
frs · GS121001 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1001 om investeringsstöd till nybyggnation av svinstallar har frågat om jag avser att medverka till att Statens jordbruksverks riktlinjer ändras avseende investeringsstöd till svinproduktion i norra . Investeringsstöd ges till jordbruket genom vårt nationella Miljö- och landsbygdsprogram för 2000@2006, till vilket norra hör, eller genom de två mål 1-programmen. Åtgärderna i respektive program styrs nationellt genom förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder. Stödberättigade sektorer är bland annat köttproduktion, inklusive griskött. För godkännande av sådant stöd följer dock ett antal villkor vilka gäller generellt utan regionala beaktanden. Efterfrågan på investeringsstöd i Miljö- och landsbygdsprogrammet har varit långt större än anslagna medel vilket lett till kraftiga prioriteringar bland ansökningarna. Djurvälfärd och miljöinvesteringar samt diversifiering av företag är områden som främjats. Situationen har inte ändrats nämnvärt varför hårda prioriteringar även måste göras fortsättningsvis. Jag ser mot denna bakgrund inte något utrymme att verka för den förändring avseende möjligheterna att erhålla investeringsstöd såsom efterlyser.
frs · GS121002 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1021 om ny rapport från om unga flickor och 1002 om jämställdhet för unga flickor har frågat om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av . har mot bakgrund av samma rapport från ställt en fråga till statsrådet om han avser att vidta några åtgärder för att minska ojämställdheten mellan flickor och pojkar som bland annat tar sig uttryck i en känsla av utsatthet. Eftersom båda frågorna baseras på samma underlag och är näraliggande besvarar jag båda i ett sammanhang. Jag är naturligtvis på samma sätt som frågeställarna oroad över situationen för många unga flickor och pojkar i dagens samhälle. Den bild som visar i sin senaste årsrapport är dock inte ny. Psykisk ohälsa bland unga flickor och pojkar som ibland tar sig uttryck i självdestruktivt beteende, ätstörningar, stress med mera har uppmärksammats av regeringen och flera initiativ har tagits. Inom mitt eget ansvarsområde har jag bland annat gett ett uppdrag till att göra en kartläggning av och föreslå åtgärder när det gäller flickor som medvetet skadar sig själva. Den rapport som lämnat är föremål för beredning. Projektet , som pågått och som fortsätter har sin bakgrund i den ökade kommersialisering och sexualisering som unga människor konfronteras med i dagens samhälle. Ett av syftena med det projektet är att få i gång en diskussion och ett engagemang bland unga flickor och pojkar om marknadskrafterna och hur de styr deras bild av sig själva och varandra. Projektet, som kommer att avslutas , kommer att följas upp och utvärderas. Inom ungdomsministerns område bereds kommittédirektiv till en särskild utredare som ska göra en översyn av ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan. Självklart kommer utredarens uppdrag att ha ett jämställdhetsperspektiv. Inom folkhälsoministerns ansvarsområde bereds en rapport från med förslag på hur återkommande nationella mätningar av barns och ungas psykiska hälsa ska kunna genomföras. Kunskapen om hur det står till med den psykiska hälsan bland barn och unga vilar på enstaka rapporter från olika håll. Tillförlitliga data på nationell nivå saknas i hög grad, särskilt för de lägre åldrarna. beslutade regeringen att avsätta , för av tre, för en särskild satsning för att motverka och förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Avsikten är att ska avsättas för det angivna ändamålet. Den 11@12 april står jag och hälso- och sjukvårdsministern som värdar för en nationell konferens om barnkompetens inom hälso- och sjukvården. Flera av de problem som frågeställaren tar upp kommer att behandlas vid denna konferens. Jag ber i övrigt att få hänvisa till de svar som har lämnat på två snarlika frågor av (nr 2004/05:1018 och 1020). Några särskilda initiativ med anledning av den nu utkomna rapporten är således inte aktuella.
frs · GS121003 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1003 om sysselsättning i har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att regeringens förslag om statliga ersättningsjobb inte negativt ska påverka sysselsättningen i . Frågan är ställd mot bakgrund av de planerade statliga insatser för vissa lokala arbetsmarknadsregioner som föranleds av de förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation som beslutats av . uppdrag är att utreda vilka statliga myndigheter, verksamheter och bolag som kan omlokaliseras för att stödja de arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen. I de direktiv, som arbetar efter, är det tydligt att det han föreslår inte ska gå ut över andra utsatta regioner. I avseende myndigheter beskrivs inte hur många tjänster som ska tas från exempelvis Ams i . En del av de arbetstillfällen, som utredningen föreslagit ska omlokaliseras, är beroende av omorganisationer inom myndigheterna. Det är myndigheternas uppgift att föreslå varifrån dessa arbetstillfällen ska flyttas. Jag utgår från att även myndigheterna anstränger sig för att undvika att drabba redan utsatta regioner och att också jämställdhets- och integrationspolitiska perspektiv vägs in i dessa ansträngningar. I de fall myndigheterna inte har analyserat och tagit hänsyn till de regionala perspektiven, varav det arbetsmarknadspolitiska läget är ett, kommer regeringen att göra det under den fortsatta beredningen. Jag har självfallet inget intresse av att ställa en utsatt region mot en annan.
frs · GS121004 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1004 om låga löner för försvarets kvinnor har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med de stora och osakliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män i försvaret. Jämställdhetslagen ställer krav på att arbetsgivare som Försvarsmakten bland annat ska kartlägga och analysera löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Försvarsmakten ansvarar som arbetsgivare för efterlevnaden av denna lag och då inom ramen för den arbetsgivarpolitiska delegeringen som ytterst lagts fast av . De krav som jämställdhetslagen ställer på arbetsgivare ger uttryck för regeringens jämställdhetspolitiska mål med lika lön för lika och likvärdigt arbete. Den myndighet som har fått i uppgift att ta upp ärenden där arbetsgivare underlåtit att följa lagarnas föreskrifter är , JämO. JämO har dessutom möjlighet att göra en framställning om vitesföreläggande hos vilket nu har skett i det här fallet. Försvarsmakten konstaterar själv att det behövs en central försvarsgemensam och förbandsövergripande identifiering och kategorisering av lika arbeten. Först när en arbetsgivare har kännedom om och har tagit ställning till vilka arbeten som är att betrakta som lika kan en analys av löneskillnaderna mellan kvinnor och män i dessa arbeten genomföras. Av JämO:s ansökan om vitesföreläggande framgår att Försvarsmakten inte genomfört en fullständig kartläggning och en därpå vilande analys av löneskillnaderna mellan kvinnliga och manliga arbetstagare som utför arbete som är att betrakta som lika. Försvarsmakten konstaterar att en central jämförelse av likvärdiga arbeten inte har kunnat genomföras utan stöd av en central arbetsvärdering. Enligt JämO:s uppfattning har Försvarsmakten trots detta gjort en mycket bra analys ur ett könsperspektiv och Försvarsmakten redovisar öppet de brister myndigheten själv funnit. Som försvarsminister välkomnar jag att jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten ytterligare utvecklas och granskas. Vad gäller det specifika ärende som frågar om kan jag dock som statsråd inte föregripa bedömning av de brister Försvarsmakten och pekat på. slutliga bedömning av ärendet blir däremot viktig information som jag kan bära med mig i de kontinuerliga dialoger jag för med Försvarsmakten kring jämställdhet.
frs · GS121005 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1005 om löneskillnaden mellan kvinnor och män i försvaret har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att motverka löneskillnaderna i försvaret mellan kvinnor och män, exempelvis en handlingsplan för jämställda löner. Jämställdhetslagen ställer krav på att arbetsgivare som Försvarsmakten bland annat ska kartlägga och analysera löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Försvarsmakten ansvarar som arbetsgivare för efterlevnaden av denna lag och då inom ramen för den arbetsgivarpolitiska delegeringen som ytterst lagts fast av . De krav som jämställdhetslagen ställer på arbetsgivare ger uttryck för regeringens jämställdhetspolitiska mål med lika lön för lika och likvärdigt arbete. Den myndighet som har fått i uppgift att ta upp ärenden där arbetsgivare underlåtit att följa lagarnas föreskrifter är , JämO. JämO har dessutom möjlighet att göra en framställning om vitesföreläggande hos vilket nu har skett i det här fallet. Försvarsmakten konstaterar själv att det behövs en central försvarsgemensam och förbandsövergripande identifiering och kategorisering av lika arbeten. Först när en arbetsgivare har kännedom om och har tagit ställning till vilka arbeten som är att betrakta som lika kan en analys av löneskillnaderna mellan kvinnor och män i dessa arbeten genomföras. Av JämO:s ansökan om vitesföreläggande framgår att Försvarsmakten inte genomfört en fullständig kartläggning och en därpå vilande analys av löneskillnaderna mellan kvinnliga och manliga arbetstagare som utför arbete som är att betrakta som lika. Försvarsmakten konstaterar att en central jämförelse av likvärdiga arbeten inte har kunnat genomföras utan stöd av en central arbetsvärdering. Enligt JämO:s uppfattning har Försvarsmakten trots detta gjort en mycket bra analys ur ett könsperspektiv och Försvarsmakten redovisar öppet de brister myndigheten själv funnit. Som försvarsminister välkomnar jag att jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten ytterligare utvecklas och granskas. Vad gäller det specifika ärende som frågar om kan jag dock som statsråd inte föregripa bedömning av de brister Försvarsmakten och pekat på. slutliga bedömning av ärendet blir däremot viktig information som jag kan bära med mig i de kontinuerliga dialoger jag för med Försvarsmakten kring jämställdhet.
frs · GS121006 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1006 om avhoppen bland kvinnliga värnpliktiga har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka antalet kvinnliga värnpliktiga samt förhindra ytterligare avhopp i denna grupp. I propositionen Vårt framtida försvar 2004/05:5 framhåller regeringen att mönstringsplikten är en inskränkning i den grundlagsskyddade rörelsefriheten. En sådan begränsning får endast göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får dock aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. Regeringen anser därför att införandet av en kvinnlig mönstringsplikt inte kan bli aktuell förrän alla alternativa vägar för att öka andelen kvinnor i försvaret blivit prövade. Det genomförs omfattande ansträngningar för att öka andelen kvinnliga värnpliktiga och officerare. Försvarsmakten bedriver ett intensivt arbete i syfte att myndigheten ska bli en mer attraktiv arbetsplats ur jämställdhetssynpunkt och genomför stora satsningar för att öka unga kvinnors intresse för att göra värnplikt. Statistik från visar att antalet kvinnor som rycker in till värnplikttjänstgöring 2004 ökat jämfört med . Detta är en tydlig indikation på att de intensifierade satsningarna på detta område fortsätter att visa resultat. Det är även glädjande att 474 kvinnor genomförde hela tjänstgöringen 2004 jämfört med 380 stycken 2003. Det är visserligen inte positivt att andelen kvinnor som avbryter värnpliktsutbildningen ökat med några procentenheter och vet vi ännu inte vad ökningen av andelen kvinnliga avhopp beror på. senaste rapport ledarskap visar dock att det fortfarande finns generella attitydproblem och kränkningar inom Försvarsmakten. Detta är naturligtvis oacceptabelt och jag har därför tagit upp detta med Försvarsmaktens ledning. Jag överväger att vidta ytterligare åtgärder för att komma till rätta med problemen och Försvarsmakten kommer att intensifiera sina insatser på detta område.
frs · GS121007 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1007 om ändrade 3:12-regler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta om 3:12-reglerna ändras i enlighet med huvudförslaget från den expertgrupp som utrett de framtida 3:12-reglerna. hänvisar till en fråga som hon ställde och anger att hon då frågade om jag är orolig för att det ska starta för många nya små företag i . Hon anför att hon då fick svar på en fråga som hon inte ställt. I den fråga som ställdes (2004/05:944) ville att jag skulle förklara varför inte regeringen var intresserad av att från remissinstanserna få åsikter om båda förslagen från 3:12-gruppen. I frågesvar svarade jag att det som remitterats är det förslag som ligger inom ramen för expertgruppens uppdrag. anför att hon nu än en gång ställer samma fråga som . Jag är osäker på vad det är nu vill ha svar på. Jag utgår dock ifrån att frågan gäller vilka nackdelar jag ser med 3:12-gruppens huvudförslag. Detta innehöll bland annat ett förslag om avskaffad förmögenhetskatt. Ett sådant avskaffande är inte aktuellt. Det är därför inte meningsfullt att remittera ett sådant förslag. Däremot ser jag det som värdefullt att för den fortsatta beredningen av den framtida 3:12-beskattningen få remissinstansernas synpunkter på expertgruppens begränsade alternativförslag. Jag är inte orolig för att det ska startas för många nya små företag i utan tvärtom angelägen om att reglerna för små företag ska bli mer gynnsamma och enklare.
frs · GS121008 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1008 om en ny varumärkeslag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att en tidsplan för det fortsatta arbetet och ett datum för ikraftträdandet av en ny varumärkeslag fastställs. Som jag har uttalat i ett tidigare frågesvar är jag mån om en modernisering och förbättring av den svenska varumärkesrätten och firmarätten. Detta är, som framhållit, viktigt för näringsidkare. Det har dessvärre inte gått att undvika att detta lagstiftningsärende påverkats av insatser i andra omfattande lagstiftnings- och förhandlingsärenden. Arbetsläget har förbättrats och vi kan därför arbeta prioriterat med detta ärende. Jag avser därför att överlämna en proposition till senast under /06.
frs · GS121009 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1009 om översynen av fastighetsmäklarlagen har frågat mig när jag avser att tillsätta en utredning för att se över fastighetsmäklarlagen. påtalar att det finns ett antal frågor med anknytning till fastighetsmäklares verksamhet som behöver utredas. Jag delar den uppfattningen. Jag anser att det finns behov av en övergripande översyn av lagstiftningen. Avsikten är att en utredning ska tillsättas .
frs · GS121010 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1010 om ökande antal våldsbrott i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen i ska få del av den av beslutade anslagsförstärkningen. Det är viktigt att det finns tillräckligt med poliser i storstadsregionerna. Regeringen har bland annat därför gjort stora satsningar på polisen genom årliga anslagsökningar. Syftet med dessa är framför allt att öka antalet poliser och vi kan nu se att dessa satsningar gett resultat. ökar antalet poliser. Enligt beräkningar efter den senaste examinationen av aspiranter uppgår nu det totala antalet poliser till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara . En stor del av dessa nyutexaminerade poliser har och kommer att förstärka polismyndigheterna i , och . Ansvaret för att fördela polisens anslag mellan polismyndigheterna är en fråga för . Regeringen ska inte besluta i frågor som ligger inom myndigheternas ansvarsområde.
frs · GS121011 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1011 om djurrättsaktivisters hot och attentat har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra de extrema djurrättsaktivisternas systematiska hot och attentat. Jag har fått flera frågor om detta tidigare och har inte ändrat uppfattning. Jag finner det helt oacceptabelt att människor som bedriver en fullt laglig verksamhet som päls- eller köttproduktion hotas, trakasseras och får sina anläggningar saboterade. Samhället måste med kraft bekämpa sådan brottslighet. Attentat av det här slaget riskerar också att undergräva det arbete som bedrivs av de seriösa organisationer som på demokratisk väg, genom bland annat opinionsbildning, försöker påverka samhällets inställning i djuretiska frågor. Utredning av dessa brott ska hanteras enligt gängse rutiner av den lokala polismyndigheten. Polismyndigheterna kan i det arbetet få stöd från både och Säkerhetspolisen när det gäller exempelvis analyser och bearbetning av underrättelser.
frs · GS121012 · 2005-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1012 om polisutbildning i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att etablera en polisutbildning i . Regeringen utlovade i regeringsförklaringen efter valet att 4000 nya poliser skulle utbildas . Det kommer vi att klara. I och med de satsningar regeringen har gjort på att bygga ut polisutbildningen vid i , vid och vid är den sammanlagda utbildningstakten nu uppe i ca 1000 poliser . Enligt beräkningar efter den senaste examinationen av aspiranter uppgår nu det totala antalet poliser till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara . Detta utgör ett betydande resurstillskott för polisorganisationen. Den utbildningstakt vi har är tillräcklig för att klara regeringens mål om att utbilda 4000 poliser . Jag vill i detta sammanhang uppmärksamma på att så sent som tilldelades 71 nya polisaspiranter. När det gäller frågan om ytterligare en utbildningsort ser jag inget behov för regeringen att ta initiativ i den frågan.
frs · GS121019 · 2005-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1019 om våldsutsatta barn har ställt en fråga till socialminister om vilka åtgärder hon avser att vidta för att förbättra situationen för våldsutsatta barn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. hänvisar till en del av redovisning av ett regeringsuppdrag som gavs att bedriva ett utvecklingsarbete till stöd för i dess arbete med brottsoffer. har valt att presentera sin redovisning av regeringsuppdraget i tre delar - en uppföljning av arbete enligt 5kap. 11§ Socialtjänstlagen (SoL), en rapport om barn som bevittnat våld och en rapport om unga brottsoffer. I den del som hänvisar till och som rör barn som bevittnar våld konstaterar att ett barn som utsätts för fysiskt eller psykiskt våld, till exempel när det tvingas se eller höra våld i sin närhet riskerar att fara illa. Syftet med är att lyfta fram dessa frågor, beskriva den kunskap som finns och att bidra till att utveckla arbete med att utveckla metoder för att erbjuda dessa barn kompetent stöd och hjälp. En rad verksamheter lyfts fram som goda exempel och har för avsikt att sprida den kunskap man tagit fram vid ett antal konferenser. har ett viktigt ansvar för brottsoffer som behöver stöd och hjälp enligt 5kap. För att ge sådan hjälp krävs tillgång till olika slags kunskap och kompetens. Därför är det viktigt att arbetet sker i samverkan mellan alla aktörer som berörs när ett barn för illa. har också ett ansvar för att denna samverkan ska komma till stånd enligt 5kap. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att på olika sätt öka skyddet för och stödet till barn och ungdomar som växer upp i miljöer där det förekommer brott och som drabbas av brott. I detta sammanhang vill jag särskilt nämna följande. I departementspromemorian Barnen i brottets skugga (Ds 2004:56) presenterades en rad olika åtgärder för att öka skyddet för barn som drabbas av brott och för att förebygga att barn och ungdomar dras in i kriminalitet. I promemorian föreslås bland annat att barn som bevittnar våld i hemmet ska ges rätt till brottsskadeersättning från staten. Det föreslås också att ansvar för dessa barn ska tydliggöras och att barnen ska betraktas som offer för brott. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Departementspromemorian remissbehandlas för tillfället. Vidare har regeringen gett , , och i uppdrag att de tillsammans ska medverka till etablering av försöksverksamheter med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarliga brott som till exempel sexuella övergrepp och misshandel, så kallade barnahus (Ju2005/1181/). Min ambition är att ta initiativ till en översyn av stöd till våldsutsatta kvinnor. Självklart ska detta arbete även omfatta barnen till dessa kvinnor. Jag och mina kolleger i regeringen kommer att noga följa utvecklingen av det arbete som pågår för att på olika sätt förbättra situationen för barn och unga som utsätts för våld på olika sätt.