ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS12644 · 2005-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:644 om drogfria fängelser har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att åstadkomma drogfrihet på landets anstalter. Inledningsvis vill jag påpeka att rymningarna totalt sett har minskat med . På de slutna anstalterna är minskningen av antalet rymningar sett i förhållande till antalet intagna. har antalet rymningar minskat ytterligare trots att fångpopulationen ökat. Många av dem som sitter i fängelse är narkotikamissbrukare. Jag delar uppfattning att det är mycket viktigt att bekämpa narkotikamissbruket på landets fängelser. Mot den bakgrunden inledde regeringen en narkotikapolitisk satsning där kriminalvården fick i uppdrag att genomföra en särskild satsning för att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. Denna satsning innehöll särskilt tilldelade medel om till kriminalvården . Regeringen har budgetproposition aviserat att satsningen kommer att fortsätta 2005 till 2007 med . Att bekämpa missbruket bland kriminalvårdens klienter förutsätter dels effektiva kontrollinsatser, dels effektiva möjligheter att behandla missbruket. Sedan narkotikasatsningen inleddes har antalet narkotikahundar i kriminalvården ökat kraftigt @ från två till tio. Ytterligare två narkotikahundar kommer att tas i bruk . Regeringen har givit kriminalvården laglig möjlighet att störa ut mobiltelefontrafik inom anstalterna. På regeringens initiativ har även lagstöd givits för kontroll av samtliga personer som passerar in på anstalter eller häkten. Kriminalvården har inom ramen för narkotikasatsningen inrättat särskilda tjänster för att identifiera missbrukare och motivera dem till behandling. Antalet platser avsedda för missbrukare har mer än fördubblats sedan narkotikasatsningen inleddes. Kriminalvården har också intensivt arbetat med att införa behandlingsprogram, som med utgångspunkt i tillgänglig forskning kan förväntas minska återfall i brott- och missbruk. Antalet dömda personer som vistas i behandling på behandlingshem har också ökat . Avslutningsvis vill jag framhålla att möjligheten för intagna att kunna vistas i en narkotikafri miljö är en mycket viktig fråga för mig. Därför konstaterar jag med glädje att det numera finns helt narkotikafria anstalter där personer som aldrig missbrukat eller varit i kontakt med narkotika kan avtjäna sina straff.
frs · GS12645 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:645 om byggarbetares rörlighet över gränser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den ska leva upp till deklarationen Increased exchange in the sector between countries in the Northern Dimension region och den handlingsplan som är kopplad till projektet för att uppnå ökad konkurrens och rörlighet inom byggbranschen. Handlingsplanen innehåller fem olika delprojekt som ska stimulera till ökad handel inom byggsektorn inom regionen. Handlingsplanen ska genomföras under perioden 2005@2007. De fem delprojekten som den tillsammans med övriga deltagande länderna enats om att driva är följande: skapa en offentligt databas för potentiella aktörer inom byggsektorn där information om nationella regler finns tillgängliga, skapa ett gemensamt projekt mellan länderna inom den nordliga dimensionen kring utbyte av erfarenheter och nya kunskaper om husbyggnad, genomföra en komparativ analys av regleringarna inom byggsektorn som kan ligga till grund för överläggningar mellan länderna om möjliga harmoniseringar eller andra ändringar i lagstiftningen som avser att skapa bättre förutsättningar för företag att agera på nya marknader, utveckla hjälpmedel för värdering av kompetenskrav och krav på arbetserfarenheter inom byggsektorn mellan länderna och etablera ett nätverk för gemensam forskning och utveckling som är relevant i förhållande till innehållet i handlingsplanen.
frs · GS12646 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:646 om fiskrökerier i skärgården har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att fiskrökerier i skärgården kan fortsätta på nuvarande sätt. Den lagstiftning hänvisar till är det så kallade hygienpaketet och närmare bestämt och rådets förordning (EG) nr853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. En grundläggande princip i hela översynen av hygienreglerna har varit att klargöra att företaget har ansvar för de produkter som tillverkas. Målet har också varit att täcka hela livsmedelskedjan ända från primärproduktionen. I motsats till tidigare synnerligen detaljerade bestämmelser formuleras principer och regler som ska tillämpas på all livsmedelshantering, från torgförsäljning till storindustri, och detta medför att formuleringarna innehåller en viss flexibilitet. Företagarens ansvar betonas genom krav på god hygienpraxis och rutiner som bygger på HACCP (Hazard Analysis Critical Control Points). Förordningen anger att branscherna ska utarbeta vägledningar för att underlätta för företagen att utveckla dessa rutiner som ska vara anpassade till verksamhetens storlek och omfattning. Förordningen innehåller som sagt ett visst mått av flexibilitet. I artikel1 om räckvidd nämns att "producenters direkta leveranser av små mängder primärprodukter till konsumenter eller till lokala detaljhandlar som levererar direkt till konsument är undantagna". En särskild artikel (artikel 10) ägnas åt proceduren för hur bilagorna med de tekniska kraven kan anpassas nationellt. Medlemsstaterna får, utan att äventyra syftet med förordningen, anta nationella åtgärder för att anpassa kraven. Dessa nationella åtgärder ska syfta till att möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder i alla led i livsmedelskedjan och tillgodose behoven för livsmedelsföretag som är belägna i områden med särskilda geografiska begränsningar. I är det som är den centrala myndigheten för livsmedelsfrågor som avgör behovet av nationella åtgärder. Med hänvisning till ovanstående anser jag att tillräcklig flexibilitet föreligger för att möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder och ämnar således inte vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS12647 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:647 om djurhållning vid cirkusar och 648 om djurcirkusar och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att djurskyddslagen bättre ska tillämpas på cirkusar och om jag avser att förbjuda djur på cirkus. När det gäller djur på cirkus finns bestämmelser i djurskyddslagen (1988:534), djurskyddsförordningen (1988:539) och i föreskrifter (DFS 2004:20) om djurhållning vid cirkusar. I djurskyddslagen anges bland annat att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur ska vidare hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Djur får inte heller överansträngas, agas eller drivas på med redskap som lätt kan såra eller på annat sätt skada djuren. För tävling med djur och förevisning med djur finns en särskild bestämmelse om att djur inte får utsättas för lidande vid träning eller vid till exempel förevisning för allmänheten. I djurskyddsförordningen finns bestämmelser om vilka djur som inte får visas på cirkus. Detta gäller bland annat apor och rovdjur. infördes ett nytt krav i förordningen som innebär att alla cirkusar ska inspekteras av i det län cirkusen har sin hemvist, i det län cirkusen reser in i landet eller i det län cirkusen har sin första föreställning. I föreskrifter som trädde 2001 finns bland annat bestämmelser om vad som gäller för inspektion, om vilka anteckningar om djuren som cirkusen ska föra och om skötseln av djuren. Bland annat anges att djuren ska ha möjlighet att röra sig fritt i inhägnader, voljärer eller bassänger eller genom frigång i manegen. Vidare ska det vid varje cirkus finnas en turnéplan som omfattar en tidsperiod om minst en månad och en plan för träning av de djur som medföljer cirkusen i syfte att tränas inför nästkommande säsong. De nya föreskrifterna ger bland annat tillsynsmyndigheterna bättre möjlighet att bedriva djurskyddstillsyn vid cirkusar och att ingripa om missförhållanden upptäcks. övertog den nyinrättade ansvaret för de djurskyddsfrågor som tidigare haft. I regleringsbrev för finns ett återrapporteringskrav som innebär att myndigheten vid behov ska redogöra för behov av förbättringar av djurskyddet såsom förslag till förändringar av djurskyddslagen och tillhörande förordningar. Jag förutsätter att återkommer till regeringen om det finns behov av åtgärder för att ytterligare förbättra djurskyddet när det gäller djur på cirkus.
frs · GS12648 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:647 om djurhållning vid cirkusar och 648 om djurcirkusar och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att djurskyddslagen bättre ska tillämpas på cirkusar och om jag avser att förbjuda djur på cirkus. När det gäller djur på cirkus finns bestämmelser i djurskyddslagen (1988:534), djurskyddsförordningen (1988:539) och i föreskrifter (DFS 2004:20) om djurhållning vid cirkusar. I djurskyddslagen anges bland annat att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur ska vidare hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Djur får inte heller överansträngas, agas eller drivas på med redskap som lätt kan såra eller på annat sätt skada djuren. För tävling med djur och förevisning med djur finns en särskild bestämmelse om att djur inte får utsättas för lidande vid träning eller vid till exempel förevisning för allmänheten. I djurskyddsförordningen finns bestämmelser om vilka djur som inte får visas på cirkus. Detta gäller bland annat apor och rovdjur. infördes ett nytt krav i förordningen som innebär att alla cirkusar ska inspekteras av i det län cirkusen har sin hemvist, i det län cirkusen reser in i landet eller i det län cirkusen har sin första föreställning. I föreskrifter som trädde 2001 finns bland annat bestämmelser om vad som gäller för inspektion, om vilka anteckningar om djuren som cirkusen ska föra och om skötseln av djuren. Bland annat anges att djuren ska ha möjlighet att röra sig fritt i inhägnader, voljärer eller bassänger eller genom frigång i manegen. Vidare ska det vid varje cirkus finnas en turnéplan som omfattar en tidsperiod om minst en månad och en plan för träning av de djur som medföljer cirkusen i syfte att tränas inför nästkommande säsong. De nya föreskrifterna ger bland annat tillsynsmyndigheterna bättre möjlighet att bedriva djurskyddstillsyn vid cirkusar och att ingripa om missförhållanden upptäcks. övertog den nyinrättade ansvaret för de djurskyddsfrågor som tidigare haft. I regleringsbrev för finns ett återrapporteringskrav som innebär att myndigheten vid behov ska redogöra för behov av förbättringar av djurskyddet såsom förslag till förändringar av djurskyddslagen och tillhörande förordningar. Jag förutsätter att återkommer till regeringen om det finns behov av åtgärder för att ytterligare förbättra djurskyddet när det gäller djur på cirkus.
frs · GS12649 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:649 om skulder för telefoniräkningar har frågat mig om regeringen är beredd att se över konsumentlagstiftningen för att minska risken för att människor fastnar i skuldsättning för obetald telefoni. De situationer som beskrivs i frågan tas om hand av gällande lagstiftning. har på talan av förbjudit marknadsföring där förmånserbjudande av mobiltelefon saknat tydlig information om den kostnad som abonnemang och telefon faktiskt utgjort. har även i förhållande till tjänster som erbjuds via e-post eller sms förbjudit sådan marknadsföring som saknat tydlig prisinformation. Utvecklingen på detta område går dock mycket snabbt. Det kan därför finnas skäl att granska möjligheter att stärka konsumentskyddet. En särskild fråga som aktualiserats är behovet av att införa en övre gräns för telefonikostnader.
frs · GS12650 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:650 om polisens dressyr av hundar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av polisens ansökan om dispens från förbudet att använda el vid dressyrträning av vissa hundar. Enligt 15§ djurskyddsförordningen (1988:539) är det inte tillåtet att ge djur en elektrisk stöt i avsikt att styra deras beteende. Förbudet gäller inte användning av elstängsel. , ordningspolisenheten, har ansökt om dispens från detta förbud. Ansökan avser ett fåtal hundar. Varje inkommen dispensansökan behandlas förutsättningslöst för att undersöka om det kan finnas anledning att bevilja dispens eller inte.
frs · GS12651 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:651 om stöd till kvinnliga filmregissörer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka stödet till kvinnliga filmregissörer. Låt mig först säga att det gläder mig att engagerar sig i frågan om ökad jämställdhet inom svensk filmproduktion. Jag instämmer helt med i att det stöd som fördelas av till filmer av kvinnliga regissörer bör öka. Regeringen har vidtagit olika åtgärder för att motverka en bristande jämställdhet på filmområdet. Ett mål för statens filmstöd är att öka andelen kvinnor bland de filmskapare som får produktionsstöd. har regeringens uppdrag att redovisa åtgärder som vidtas för att uppnå målet samt att redovisa andelen män och kvinnor som fått produktionsstöd och andra former av filmstöd. Därutöver är det en viktig utgångspunkt för regeringen i förhandlingarna om ett nytt filmavtal att kvinnliga filmskapares villkor ska förbättras. I den avsiktsförklaring om ett nytt filmavtal som staten träffade med nuvarande parter och ytterligare ett antal företrädare för film- och tv-branschen är det också angivet att ett nytt filmavtal ska genomsyras av ett tydligt genusperspektiv som ska komma till uttryck både i riktlinjerna för fördelningen av de olika stöden och i övergripande målformuleringar.
frs · GS12652 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:652 om samverkan mellan högskolor och näringsliv har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att koordinering och samverkan mellan högskolor och företag när det gäller planering, uppföljning och genomförande av utbildningar kan komma till stånd. Enligt högskolelagen ska universitet och högskolor samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. I uppgiften ingår bland annat att i samverkan med näringslivet utforma utbildningar som tillgodoser såväl studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov. Den rapport från som refererar till är resultatet av ett regeringsuppdrag till att lämna underlag för regeringens utbildningsuppdrag till universitet och högskolor. Uppdraget syftade också till att ge underlag för lärosätenas planering av utbildningsutbudet för att bättre tillgodose arbetsmarknadens behov. har gett ut rapporten samverkar, som är en utvärdering av högskolans samverkansuppgift. Syftet med utvärderingen är att ge perspektiv på och kunskap om hur universiteten och högskolorna samverkar med omvärlden. är enligt rapporten överlag imponerad av det arbete som bedrivs. utsåg regeringen en särskild utredare för översyn av resurstilldelningssystemet till den grundläggande högskoleutbildningen. Målsättningen är ett resurstilldelningssystem som möjliggör ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknad. I utredarens uppdrag ligger också att överväga om det är möjligt att via resurstilldelningssystemet skapa incitament för ökad profilering, samverkan och arbetsfördelning mellan lärosäten. Utredaren ska samråda med i fråga om detta uppdrag och redovisa sitt arbete . Jag vill också framhålla att det redan nu pågår diskussioner mellan flera lärosäten om en ökad samverkan kring olika utbildningar. Sammantaget bör nämnda insatser kunna ge regeringen ett underlag för framtida överväganden angående högskolans samverkan och samordning av utbildningar.
frs · GS12653 · 2005-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:653 om ofinansierade utgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att finansiera ofinansierade utgifter med anledning av försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU05. Regeringen kommer att se till att eventuella merkostnader i förhållande till regeringens förslag kommer att finansieras inom den av beslutade ekonomiska ramen för Försvarsmakten. Därmed påverkas inte heller det av beräknade lånebehovet .
frs · GS12654 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:654 om märkning av mobiltelefoner har frågat mig om jag avser att ta något initiativ till att krav på märkning av mobiltelefoner införs. () har på uppdrag av regeringen utrett frågan om eventuellt behov av informationstexter om strålning från mobiltelefoner. lämnade SSI sin slutrapport till regeringen. Rapporten är en genomgång av olika telefoner och deras SAR-värden (mått på energiupptag i vävnad) samt aktuella forskningsresultat på området. SSI:s bedömning är att det inte finns behov för varningstexter men väl för informationstexter. träffade jag företrädare för mobiltelefonibranschen och berörda myndigheter för att diskutera information om strålning från mobiltelefoner. Diskussionen handlade dels om innehållet i informationsmaterialet och dels hur det ska förmedlas till allmänheten. SSI tog på sig uppgiften att samordna arbetet med att ta fram och förmedla informationen till allmänheten. Min strävan är att detta arbete ska leda fram till en myndighetsgemensam vägledning för användning av mobiltelefoner samt ett system för frivillig märkning av mobiltelefoner. Som ett led i informationsspridningen och för att förbättra dialogen och genomlysningen i samhället om hälsa och säkerhet med avseende på mobiltelefoni, samt öka förståelsen för olika aktörers roller och värderingar har SSI tagit initiativ till ett transparensforum om mobiltelefoni. Jag kommer att aktivt bevaka frågan om hur myndigheterna och mobiltelefonibranschen genom information kan minimera användarnas exponering för strålning.
frs · GS12655 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:655 om frigående höns har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att alla höns ska få vara frigående. Jag anser att det är oacceptabelt att värphöns fortfarande hålls i den gamla typen av burar. Förutom att det är olagligt skapar det en orimlig konkurrensfördel gentemot de producenter som följer lagen. När ett antal äggproducenter satte in nya hönsomgångar i de gamla burarna och kommunerna i många fall inte agerade mot detta, åtalsanmälde ett 30-tal producenter för brott mot djurskyddslagen. Enligt regleringsbrev för ska myndigheten varje kvartal redovisa efterlevnaden av avvecklingen av de traditionella burhållningssystemen för värphöns. Enligt för hålls 567000 värphöns i burar som inte uppfyller djurskyddslagens krav. Jämfört med den föregående kvartalsrapporten innebär det en minskning med 23000 djur. Minskningen är i och för sig positiv men inte tillräcklig. har i ett pressmeddelande meddelat att den anser att rättsläget är klart. Ansvaret för den lokala djurskyddstillsynen vilar på kommunerna. Det är alltså kommunerna som ska agera mot olaglig djurhållning. Vissa kommuner arbetar aktivt för att bli av med den otillåtna djurhållningen medan andra kommuner utmärker sig genom en passiv hållning i frågan. , som är den centrala tillsynsmyndigheten, har tagit sitt ansvar och kontaktat berörda kommuner för att informera sig om läget och för att erbjuda juridisk rådgivning. Jag förutsätter att alla höns kommer att hållas på ett sätt som på ett bättre sätt främjar deras naturliga beteende. När det gäller de modifierade burarna med rede, sittpinne och sandbad har regeringen inte några planer på att förbjuda producenterna att hålla värphöns i denna förbättrade typ av bur.
frs · GS12656 · 2005-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:656 om individens integritet och postlagen har frågat om han avser att införa en registrering av avsändare och mottagare för all post som sänds via eller andra leverantörer av papperspost samt att denna registrering ska sparas . Arbetet i regeringen är så fördelat att det jag som ska besvara frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av att det på området för elektroniska kommunikationer finns förslag inom EU om att operatörerna ska spara meddelanden som förmedlats. Vad som förändras i och med det rambeslutet man nu förhandlar om i EU är att operatörerna ska åläggas att inte radera uppgifter som rör ett meddelande som befordras. Det är värt att påtala att det gäller uppgifter om kommunikationen, men inte innehållet i kommunikationen. Vid en jämförelse av olika metoder för kommunikation framgår tydligt att en anpassning sker till den ständigt pågående teknikutvecklingen och att detta i sin tur möjliggör olika former av kontroll. Det är inget konstigt i det. Ett av de viktigaste syftena med postlagen är, och har varit alltsedan den trädde i kraft , att brev ska hanteras så att skyddet för avsändarnas och mottagarnas personliga integritet upprätthålls. Lagen innehåller därför regler om tystnadsplikt och att den som bryter mot reglerna ställs till ansvar enligt bestämmelser i . I brottsbekämpande och kontrollerande syfte medger lagen dock undantag från tystnadsplikten vilket innebär att postoperatörer är skyldiga att i vissa fall på begäran lämna uppgifter till polis- och åklagarmyndighet, samt till kronofogde- och skattemyndighet. Vidare har regeringen möjlighet att, om det med hänsyn till försvar eller säkerhet skulle behövas, meddela föreskrifter för postverksamhet.
frs · GS12657 · 2005-01-12 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:657 om hivprevention i storstadsområdena har frågat mig om vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att säkerställa att öronmärkta statsbidrag för hivprevention kommer att finnas kvar för och därefter. har det skett en ökning av antalet fall av hivinfektion som upptäckts i . rapporterades 379 nya fall av hivinfektion, vilket är en kraftig ökning i förhållande till föregående år. En närmare analys av anmälningarna visar att den största ökningen skett bland nyanlända heterosexuella personer från högendemiska områden. Även om den inhemska spridningen inte ökat så talar en rad omständigheter för att risken för spridning även i det svenska samhället är stor. De sexuellt överförbara sjukdomarna klamydia, gonorré och syfilis har bland annat ökat kraftigt . Denna ökning visar på ett ökat riskbeteende och en stor potential för ökning även av hivinfektion. En översyn av samhäållets insatser beträffande hiv/aids pågår med utgångspunkt i den deklaration som antogs vid FN:s särskilda session om hiv/aids . överlämnade Hiv/aids-utredningen sitt betänkande Samhällets insatser mot hiv/STI (SOU 2004:13) till regeringen. Betänkande innehåller bland annat förslag till en samlad nationell strategi för hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Utredningen konstaterar även att den hotbild det svenska samhället står inför nödvändiggör ett starkt statligt engagemang i frågor som rör hiv/aids och att de samlade statliga medlen bör bibehållas på oförändrad nivå samt att de statliga medlen bör föras samman till ett anslag under utgiftsområde9 för att möjliggöra ett samlat planerings- och uppföljningssystem. Utredningens förslag har varit föremål för remissbehandling. I enlighet med finansutskottets betänkande om de allmänna bidragen till kommuner (2004/05:FiU3) avser regeringen även att ta initiativ till en utvärdering av vilka effekter som det tillfälliga statsbidraget för hivprevention i storstadsregionerna haft sedan det tillkom . Sammantaget pågår en rad aktiviteter som rör det särskilda statliga bidraget för hivprevention i storstadsregionerna. avser regeringen att samlat återkomma beträffande de förslag som Hiv/aids-utredningen presenterat samt utvärderingen av effekterna av det särskilda statsbidraget.