ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121086 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1086 om information på polisens utryckningsfordon har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klarlägga vilken information som bör finnas på polisens utryckningsfordon. Myndigheter ska informera om sin verksamhet och vilka sätt man väljer att göra detta på är huvudsakligen en fråga för myndighetschefen. Självklart är det dock viktigt att myndigheternas informationsinsatser sker inom ramen för de uppgifter och uppdrag som beslutats av riksdag och regering. Jag förutsätter att polismyndigheterna noga överväger och är uppmärksamma på vilken typ av och på vilket sätt information lämnas till medborgarna.
frs · GS121087 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1087 om barnläkarkompetens i utredningen om apatiska barn har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att även barnläkarkompetensen ska finnas tillgodosedd i utredningen om apatiska barn. Regeringen beslutade att tillsätta en nationell samordnare för de barn som uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet. Regeringen beslutade också om utredningsdirektiv för samordnaren. Det är upp till samordnaren att, med utgångspunkt i dessa direktiv, organisera och genomföra uppdraget. Det är riktigt att det inte främst är barnläkare som har medverkat i det arbete som har bedrivits inom ramen för utredningen. Det är i sammanhanget av betydelse att vi talar om barns psykiska symtom eller störningar. Barn som uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet har framför allt behandlats inom barnpsykiatrin, varför den största kompetensen, åtminstone , har funnits inom det fackområdet. Det har ännu inte, enligt samordnaren, bestämts vem som ska medverka i de delar av utredningen som ännu inte har påbörjats. Frågan om ytterligare barnläkarkompetens ska anlitas är något som diskuteras. Vidare har jag erfarit att Svenska barnläkarföreningens arbetsgrupp för flyktingbarn har inbjudits till möte med samordnaren för att hon ska kunna ta del av föreningens erfarenheter och synpunkter.
frs · GS121088 · 2005-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1088 om åtgärder mot trakasserier inom Försvarsmakten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att arbetet mot trakasserier inom Försvarsmakten förbättras. I sin fråga hänvisar till att det inte räcker med centralt styrda kampanjer och påbud och brister i kommunikationen ut till insatsförbanden för att motverka förekomsten av sexuella trakasserier. Sedan Försvarsmakten införde en myndighetsgemensam jämställdhetsplan ser arbetsfördelningen ut som följer: en stöd- och samtalsgrupp som ska ge expertstöd inom hela myndigheten, att tillhandahålla kompetens i sexuella trakasserier gentemot personalansvarsnämnden, den centrala utredningsgrupp som stöder förbandschefer i komplicerade ärenden samt att ge stöd och kompetens i frågor som rör sexuella trakasserier. att tillhandahålla och använda två rådgivare i sexuella trakasserier vid förbandet, att utbilda samtliga anställda, värnpliktiga och frivillig personal om de riktlinjer och rutiner som gäller, att ha resurser för att kunna ta hand om alla frågor som rör sexuella trakasserier, att i den ordinarie verksamheten genomföra utbildning om sexuella trakasserier för all personal och alla värnpliktiga samt att upprätta en lokal handlingsplan mot sexuella trakasserier. Den nya organisationen och ansvarsfördelningen infördes av Försvarsmakten . kartlades även förekomsten av sexuella trakasserier genom den enkät hänvisat till. En uppföljning av den enkäten har beställts av Försvarsmakten och genomförs . Syftet är att kunna redovisa en vetenskapligt belagd utvärdering av vilka åtgärder som varit effektiva och inom vilka områden det fortfarande finns brister. Jag välkomnar att jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten ytterligare utvecklas och granskas. Kartläggningen av förekomsten av sexuella trakasserier och utvärderingen av effekterna av vidtagna åtgärder blir viktig information som jag kan bära med mig i de kontinuerliga dialoger jag för med Försvarsmakten.
frs · GS121091 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1091 om asylsökande irakiska kvinnor har frågat om jag avser att verka för att ska ta särskild hänsyn till kvinnors utsatthet vid behandling av asylsökande irakiska kvinnor. Regeringen har uppmärksammat de särskilda skyddsbehov som kvinnor kan ha i asylprocessen. Bland annat infördes en särskild skyddsgrund i utlänningslagen som ger asylsökande möjlighet att stanna i om de känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sitt kön eller homosexualitet. Regeringen bereder vidare ett förslag rörande frågan om att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Regeringen har även, på EU-nivå inom ramen för förhandlingarna av det så kallade skyddsgrundsdirektivet, arbetat för att personer som är förföljda på grund av kön och sexuell läggning ska få ett ökat skydd. Enligt direktivet som antogs kan könsrelaterade aspekter beaktas som skäl till förföljelse vilket i sin tur kan utgöra grund för flyktingskap. För att ytterligare öka medvetandet om den speciella problematik som kvinnor kan ha i asylprocessen har på regeringens uppdrag utarbetat riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov. Av riktlinjerna framgår bland annat att kvinnan bör ges möjlighet att uttrycka sin uppfattning i frågan om en man eller kvinna bör genomföra verkets utredning och att stor vikt bör läggas vid hennes val. Riktlinjerna understryker även att ensamma kvinnor med minderåriga barn är mer utsatta och sårbara än andra. och har i sin rättstillämpning tillgång till en omfattande rapportering angående situationen i de asylsökandes hemländer. Det finns bland annat detaljerade rapporter från flera olika håll om kvinnors situation i . Att kvinnor kan vara särskilt utsatta i är känt. Detta innebär dock inte att alla irakiska kvinnor som söker asyl i av utlänningsmyndigheterna bedöms vara i behov av skydd i utlänningslagens mening.
frs · GS121092 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1092 om återförening av kaldeiska familjer har frågat mig om jag avser att verka för att familjer till dem som beviljats asyl i får möjlighet att också de leva i vårt land och återförenas med sina familjemedlemmar. När det gäller reglerna om anhöriginvandring har kärnfamiljen, det vill säga make eller maka och sambo samt ogifta barn , i princip en rätt att återförenas med en person som har permanent uppehållstillstånd i . Om den här bosatte är flykting tillämpas principen om familjens enhet vilket innebär att även de anhöriga som huvudregel beviljas uppehållstillstånd här som flyktingar.
frs · GS121093 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1093 om äktenskap mellan flyktingar i olika länder har frågat mig om jag avser att verka för att partner till dem som beviljats asyl i får möjlighet till uppehållstillstånd i vårt land. En partner till en person som har beviljats asyl i kan ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Reglerna om detta återfinns i utlänningslagen (2kap. 4§ första stycket1). Förutsättningar för beviljande av uppehållstillstånd i nyetablerade förhållanden är att förhållandet framstår som seriöst och att särskilda skäl inte talar mot att tillstånd ges. I dessa situationer beviljas först ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och om förhållandet består beviljas som regel ett permanent uppehållstillstånd.
frs · GS121094 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1094 om asylsökande kristna irakier har frågat vad jag avser att göra för att bevilja kristna irakier skydd i vårt land. och följer mycket noga utvecklingen i och har tillgång till löpande rapportering om bland annat kristnas situation i landet. Jag har förståelse för att känner oro för kristna irakiers utsatta situation. Den innebär emellertid inte att alla kristna irakier som söker sig hit kan anses vara i behov av skydd i utlänningslagens mening. och gör en individuell prövning av varje asylansökan. Det är den enskildes skyddsbehov som avgör utgången i ett ärende. Dessutom vill jag som själv påpekar, framhålla att det inte sker några tvångsvisa avvisningar till .
frs · GS121095 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1095 om tillgången till läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att råda bot på brister i service med anledning av att ett antal läkemedel, , inte funnits att tillgå på apoteken. När ett visst läkemedel inte finns tillgängligt på ett apotek kan den uppkomna situationen lösas genom att det finns en annan likvärdig produkt som kan ersätta det läkemedel som saknas. I dessa fall kan expediera den likvärdiga produkten efter kontakt med förskrivaren. Genom intranät finns stöd för personal att söka och finna förslag till ersättningsprodukter. För de fall det inte finns någon ersättningsprodukt kan , tack vare dagliga leveranser från partihandeln, normalt sett expediera det efterfrågade läkemedlet inom högst . uppkommer emellertid en situation då ett läkemedel som efterfrågas inte finns tillgängligt hos partihandeln på grund av att tillverkaren har produktionsproblem eller av andra skäl inte kan leverera varan. Detta är givetvis olyckligt. Läkemedelstillverkarna har ett stort ansvar att lagerhålla och, till partihandeln, leverera de läkemedel som man fått godkända för den svenska marknaden, allt i syfte att undvika situationer där patienter blir utan nödvändiga läkemedel. samverkade , , , och i en arbetsgrupp. Syftena var att identifiera hur man samlat bör agera för att undvika restnoteringar samt att utveckla handlingsplaner för de situationer då en restnotering uppstått. EU har fattat beslut om ändring i direktivet om gemenskapsregler för humanläkemedel som innebär att innehavare av ett godkännande för försäljning av ett läkemedel och distributörerna av detta läkemedel ska ansvara för att ombesörja tillräckliga leveranser av läkemedlet till apotek. pågår arbete vid med att införliva detta EU-direktiv. En rad åtgärder har således vidtagits av i syfte att lösa de situationer när ett apotek inte kan expediera ett efterfrågat läkemedel. Dessa insatser, tillsammans med arbetet med ovan nämnda EU-direktiv, gör att jag inte avser att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GS121098 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1098 om bostadsbidragssystemet har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att rätta till skevheterna inom bostadsbidragssystemet. Andelen korrekt utbetalda bidragsbelopp vid slutavstämningen har ökat betydligt sedan det så kallade förlåtandeintervallet höjdes från till års bostadsbidrag. Regeländringen har medfört att överensstämmelsen mellan det slutliga och det preliminära bostadsbidraget ökat i förhållande till , vilket ökat träffsäkerheten i det preliminära bidraget. Som exempel kan nämnas att antalet ärenden, med antingen extra utbetalning till bidragstagaren eller där bidragstagaren ska betala tillbaka för , har minskat jämfört med . Enligt nuvarande regler baseras preliminärt bostadsbidrag på bidragstagarens uppskattade årsinkomst och stäms sedan av mot den slutligt taxerade inkomsten för bidragsåret. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av varje kalenderårs taxering. Om bostadsbidraget i stället skulle baseras på inkomsten , det vill säga utan att ett avstämningsförfarande finns inom systemet, skulle inte träffsäkerheten förbättras. Bidraget skulle då inte alls baseras på den ekonomiska situation som bidragstagaren befinner sig i. Om det för bostadsbidraget i stället görs avstämningar efter varje halvår skulle avvikelserna minska mellan preliminärt och slutligt bidrag jämfört med dagens regler för avstämning. Detta skulle dock kräva handläggning av varje enskilt ärende vilket strider mot en utgångspunkt som var central när lagen (1993:737) om bostadsbidrag utformades, nämligen att bidraget ska vara enkelt att administrera.
frs · GS121099 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1099 om strandskydd har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att inkludera försäkringsfrågan och risker för personers liv och lem i den kommande översynen av strandskyddslagen. Jag tycker det är glädjande att notera den vikt tillmäter strandskyddsbestämmelserna i strävandena att bevara den gemensamma resurs som våra stränder utgör. Stränder är föränderliga men också särskilt utsatta miljöer. har vi lärt oss att fullt naturliga men ändå ovanliga händelser kan förändra situationen på ett dramatiskt sätt och åstadkomma mycket stora materiella skador och mänskligt lidande, även när förloppen är förhållandevis långsamma. Med de klimatförändringar som av allt att döma kommer blir det troligen nödvändigt att ibland annat den fysiska planering försöka förutse vad sådana händelser kan medföra. Plan- och bygglagens bestämmelser ställer krav på att bebyggelse lokaliseras på lämplig plats bland annat med hänsyn till översvämningsrisker. Kommunerna har i ökad utsträckning blivit uppmärksammade på översvämningsrisker och tar också alltmer hänsyn härtill vid planering och bygglovgivning. I den översyn av strandskyddsbestämmelserna som pågår inom och vilka ska redovisas för kommer främst olika lagstiftningsfrågor att redovisas. I arbetet ingår inte försäkringsfrågor eller frågor om säkerhet för personer. Jag vill dock nämna att regeringen planerar för att tillsätta en utredning för att analysera hur samhället kan bli mera robust mot klimat- och miljörelaterade påfrestningar.
frs · GS121100 · 2005-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1100 om folkbokföringsregistret har frågat vilka åtgärder jag anser bör vidtas i syfte att minimera förekomsten av stötande former av adressering med uppgifter baserade på folkbokföringsregistret, till människor som anmälts saknade eller försvunna och som inte i juridisk mening är dödförklarade. Den som är försvunnen och därmed saknar känt hemvist kan enligt folkbokföringsförfattningarna folkbokföras under rubriken utan känt hemvist. Någon adress att använda i till exempel reklamsammanhang finns då inte. Om det i andra register finns uppgifter om adress är det möjligt att använda sig av reklamspärr. I det så kallade , som används för bland annat reklamutskick, finns det möjlighet att ange att uppgifterna inte får användas för direktreklam. Även genom en anmälan till det så kallade kan reklam undvikas. Det finns därför inte någon anledning för mig att vidta några ytterligare åtgärder i detta hänseende.
frs · GS121101 · 2005-03-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1101 om ledaren i och 1112 om statsminister uttalande om ledaren i har frågat hur jag avser att utreda huruvida uppgifterna i en etiopisk tidning om statsministerns uttalanden om är korrekta eller inte. I en annan fråga har frågat statsministern hur han avser tydliggöra sin inställning till . Frågan har överlämnats till mig och jag har valt att besvara båda frågorna i ett sammanhang. besökte i egenskap av ordförande i . Syftet med besöket var att föra en dialog på högsta nivå med det nordkoreanska ledarskapet om situationen på den koreanska halvön. I samtalen med diskuterades försoningsprocessen mellan och , relationerna till , frågor som rör nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen, mänskliga rättigheter, ekonomiska reformer, humanitärt bistånd samt relationen mellan och . I samband med besöket gjorde statsministern inga uttalanden av den karaktär som uppges i den etiopiska tidningen .
frs · GS121102 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1102 om ny varumärkeslag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den nya varumärkeslagen ska kunna träda i kraft . Jag har i tidigare svar på liknande frågor, (fråga 2004/05:1008), redogjort för min syn på betydelsen av en moderniserad varumärkesrätt och firmarätt samt förklarat varför lagstiftningsärendet har dragit ut och hur vi nu arbetar med frågan. Som jag uttalat i detta svar avser jag att överlämna en proposition i ärendet till senast under /06. Tidpunkten för ikraftträdande måste bestämmas dels med hänsyn till den tidsåtgång som krävs för riksdagsbehandlingen, dels så att berörda myndigheter och användare med flera ges rimlig tid för att anpassa sin verksamhet till den nya lagstiftningen. Jag vill understryka att jag är angelägen om att lagändringarna träder i kraft efter ett överlämnande av propositionen.
frs · GS121103 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1103 om konsekvenserna av kriminalvårdsbesparingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa de negativa effekterna av besparingarna inom kriminalvården. Regeringen har aviserat att kriminalvårdens anslag ska höjas med . Till skillnad från vad påstår är det alltså inte fråga om besparingar utan om kraftiga resursförstärkningar. För att de höjda anslagen ska göra största möjliga nytta är det viktigt att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. Därför bejakar regeringen det effektiviseringsprogram som kriminalvården själv beslutat och som genomförs. I detta arbete ingår bland annat att hitta effektivare arbetsformer. Kriminalvården har redovisat hur personalresurserna kan användas effektivare. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. Kriminalvården har i det inlämnade budgetunderlaget redovisat att antalet intagna förväntas öka mer än tidigare beräknat och att utgifterna därmed ökar. Regeringen kommer att ta ställning till kriminalvårdens resursbehov inom ramen för det ordinarie budgetarbetet. Avslutningsvis vill jag framhålla att stora ansträngningar görs för att förbättra beläggningssituationen. kommer kriminalvården att inrätta ytterligare ca 500 platser. Dessa platser kommer bland annat att avlasta häktet .
frs · GS121104 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1104 om brottsutvecklingen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att utvecklingen kan brytas så att det begås färre brott i . minskade den anmälda brottsligheten i landet med drygt 10000 brott. Sammansättningen av brottsligheten har ändrats och tendensen är att de anmälda våldsbrotten, till exempel misshandel utomhus där offer och gärningsman inte är bekanta, ökar medan stöldbrotten minskar. Det är allvarligt att även antalet anmälda våldtäkter ökar. Att förebygga och bekämpa brott är ett grundläggande samhälleligt ansvar i vilket polisen självfallet har en stor del. Men vi måste också komma ihåg att samhällets aktörer har ett gemensamt ansvar att minska riskerna för att brott begås. Regeringen har gjort stora satsningar på polisen genom årliga anslagsökningar. Syftet med dessa är framför allt att öka antalet poliser och vi kan nu se att dessa satsningar gett resultat. ökar antalet poliser. Enligt uppgår nu det totala antalet poliser till ca 17300. Det är en ökning med närmare 1200 poliser på bara . Genom denna satsning förbättras naturligtvis polisens förutsättningar att förebygga och utreda brott. Det är däremot inte regeringen som fördelar polisens anslag och resurser till de enskilda polismyndigheterna. Det är en uppgift som sköts av . vill jag understryka att det är mycket viktigt att noga följa brottsutvecklingen på olika orter. Brottsutvecklingen är inte likformig över hela landet. Därför behöver det lokala brottsförebyggande arbetet utvecklas ytterligare, och där spelar polisen en viktig roll. Regeringen avser presentera förslag till ytterligare insatser på detta område.
frs · GS121105 · 2005-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1105 om ägarbyte av bil har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ägarbyte av fordon ska fungera även om man säljer sin bil till en icke svensk medborgare utan fast adress i . Frågan har ställts mot bakgrund av att antalet bilar som säljs till icke svenska medborgare har ökat och de problem som uppkommer då inte kan godkänna ett ägarbyte om köparen saknar svensk adress. Jag delar uppfattning att möjligheten att sälja sin bil bör ske under så smidiga former som möjligt. måste det naturligtvis ske på ett säkert och lagligt sätt. gäller att om en bil ska säljas och den fortfarande ska vara registrerad i måste köparen ha en svensk adress eftersom denne ska kunna nås av de berörda myndigheterna. Det räcker således inte med ett pass, ett telefonnummer eller en tillfällig adress för att på ett säkert sätt kunna identifiera ägaren och nå honom till exempel vid krav på fordonsskatt eller parkeringsböter. Däremot finns möjlighet att sälja bilen till personer som har en fast adress i utlandet. Säljaren och köparen kan välja att ansöka om tillfällig registrering eller på annat sätt visa att fordonet har förts ur landet varaktigt. Det kan exempelvis ske genom bevis om registrering i annat land. Inom EU skickas nu ett sådant bevis med automatik från det landets registreringsmyndighet till i enlighet med de krav som gäller i direktivet om ett enhetligt registreringsbevis, 1999/37/EG. Jag är naturligtvis angelägen om att det samarbete som pågår mellan de nationella registreringsmyndigheterna ska vidareutvecklas så att en ännu smidigare hantering kan uppnås utan att rättssäkerheten äventyras.
frs · GS121106 · 2005-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1106 om bostadssegregation har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att få myndigheterna att flytta till de segregerade områdena i . Enligt kan myndigheternas lokalisering spela en stor roll för att bryta trenden mot större samhällsklyftor och segregation i dessa områden. Mot bakgrund av problemen med ökande segregation driver regeringen på uppdrag en nationell storstadspolitik. Ett av målen i denna är att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. De problem som tar upp gäller inte bara vissa områden i . Situationen är likartad i till exempel och . Huvudprincipen för myndigheters placering är att myndigheterna själva ansvarar för sina lokaler och hur de disponeras. Innebörden av 8§ förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning är att varje myndighet har ansvar för sin lokalförsörjning. Det utesluter inte att regeringen i särskilda fall kan överväga att till exempel lokalisera myndigheter till andra orter i . Koncentrationen av verksamhet till storstädernas centrala delar gäller inte bara statliga myndigheter utan i minst lika hög grad privat och kommersiell verksamhet. Det bör också nämnas att många myndigheter har verksamhet i förorter och stadsdelar utanför storstadskärnan. Jag är självklart positiv till att verksamheter av alla de slag sprids till de segregerade områdena i våra storstäder utifrån ett långsiktigt perspektiv. En livskraftig kommersiell service är en av många pusselbitar i regeringens strävan att skapa möjligheter till utveckling för såväl de människor som bor i dessa stadsdelar, som för stadsdelarna som sådana. Segregationens mekanismer är dock komplexa. För att bryta segregationen krävs långsiktiga och samordnade insatser för att stärka människorna och tillvarata den kraft och kompetens de har. Det krävs också insatser för att öka stadsdelarnas attraktivitet. För att detta ska lyckas krävs en kombination av tvärsektoriella insatser, där också kommunernas egna resurser bör disponeras i samma riktning. Lika viktig är samverkan med näringsliv, föreningar, boende med flera aktörer. Påtagliga förändringar har skett i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal som storstadsarbetet pågått. Det har på många sätt blivit bättre; i de flesta stadsdelar har bostäder och utemiljöer förnyats, sysselsättningen har ökat, skadegörelsen har minskat och den upplevda tryggheten och trivseln har ökat. Skillnaderna är dock fortfarande stora i förhållande till den omgivande regionen. Den geografiska och socioekonomiska segregationen kvarstår. Det gäller att förutsättningslöst pröva alla vägar för att bekämpa segregationen och för att utveckla storstadspolitikens insatser för utsatta människor och stadsdelar. Frågan om statliga myndigheters lokalisering har i sammanhanget prövats i begränsad omfattning, till exempel finns i i och var lokaliserat till i . Jag är väl medveten om att det finns många aspekter på frågan om lokalisering av statliga myndigheter, och kommer därför att fortsätta följa frågans utveckling.