ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GS121901 · 2005-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1901 om brott mot mänskliga rättigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sätta tryck på regimen i så att alla turkmener får åtnjuta de mänskliga rättigheter som tillskrivs alla människor i världen. Läget vad gäller mänskliga rättigheter i är oroande. Landet är en enpartistat och presidentens makt är näst intill total. Såväl parlament som regering saknar egentligt inflytande och stöder rutinmässigt presidentens dekret. Yttrandefriheten är kraftigt beskuren och press och massmedier kontrolleras av regimen. EU har upprepade gånger gjort uttalanden och uppvaktningar hos de turkmenistanska myndigheterna om den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Inom FN har resolutioner lagts fram om situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Dessa fördömer förtrycket av politiska oliktänkande genom begränsningar av yttrandefriheten samt förekomsten av godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och andra svåra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Den senaste resolutionen antogs av generalförsamlingen . EU riktar inom ramen för regelbundet uppmärksamhet och kritik mot brott mot de mänskliga rättigheterna i . Inom ramen för har också den så kallade Moskvamekanismen aktiverats. Moskvamekanismen är ett instrument, som ger möjlighet att sända en rapportör till en deltagande stat, om det bedöms föreligga ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllande av de åtaganden som landet gjort inom vad gäller demokrati och mänskliga rättidigheter. Rapportören fick dock inte tillstånd av regimen att besöka landet. Även högkommissarie för nationella minoriteter (HCNM), den svenske ambassadören , är engagerad i . Vi kommer från svensk sida att fortsatt följa utvecklingen i och internationellt verka för att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls i landet.
frs · GS121902 · 2005-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1902 om konsekvensanalys av ILO69 har frågat mig om jag avser att göra en konsekvensanalys innan en ratificering av ILO169 genomförs. Ett beslut i en fråga av en sådan betydelse för såväl samerna som andra grupper i samhället kan naturligtvis inte hastas fram. En viktig del i ratificeringsprocessen är därför att frågor kring de rättsliga konsekvenserna av en anslutning är utredda. Av den anledningen är flera utredningar slutförda eller fortfarande i arbete. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att klarlägga frågan om kan ratificera konventionen och vilka insatser som i så fall är nödvändiga för att ska kunna rätta sig efter bestämmelserna. Utredarens bedömning (SOU 1999:25) är att kan ansluta sig till konvention först efter att ett antal åtgärder som rör samernas rätt till mark blivit implementerade. Det handlar först och främst om att identifiera gränserna för de områden som avses i konventionens artikel 14, utreda omfattningen av samernas jakt- och fiskerätt samt att stärka samernas skydd mot de begränsningar som görs i renskötselrätten. tillsatte regeringen en med uppdrag att utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreligger. I kommissionens uppgift ingår att fastställa i vilken omfattning som samerna traditionellt innehar mark respektive nyttjar mark tillsammans med andra så som anges i artikel14 i . Kommissionen ska redovisa sitt arbete . Därtill har regeringen tillsatt en särskild utredare som har till uppdrag att bland annat, så långt det är möjligt, klarlägga grunderna för och omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Uppdraget ska redovisas . har därutöver behandlat rekommendationerna om ökat skydd mot inskränkningar i renskötselrätten (SOU 2001:101). Betänkandet tillsammans med remissvaren kan naturligtvis betraktas som en konsekvensanalys. Som framgår har ett omfattande utredningsarbete satts i gång för att ta fram underlag för att belysa de rättsliga konsekvenserna av en anslutning. Efter att dessa utredningar kommit med sina betänkanden, och förslagen beretts, får jag ta ställning till om det behövs någon ytterligare konsekvensanalys i ärendet.
frs · GS121903 · 2005-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1903 om certifiering av hovslagare har frågat mig vad jag avser att göra för att införa en yrkescertifiering för hovslagare för att kunna upprätthålla en god kvalitet. En god hovvård är viktig för hästars välbefinnande och jag anser att det är av stor vikt att hovslageriverksamheten bedrivs på ett djurskyddsmässigt godtagbart sätt. Om hovslageri utförs på ett felaktigt sätt kan det medföra stor skada och lidande för djuren. Det är därför viktigt att den som utför sådana ingrepp besitter goda kunskaper inom området. Det är viktigt att hästägare anlitar kompetenta hovslagare med adekvat utbildning eller kunskap för sitt arbete. Hovslagartiteln är dock inte skyddad, vem som helst kan alltså kalla sig hovslagare. De utbildningar som finns är vidare av varierande kvalitet varför det har varit svårt för den enskilde hästägaren att utvärdera hovslagarens skicklighet utifrån dennes eventuella utbildning. Enligt förordningen (2003:1128) om godkännande av hovslagare kan hovslagare hos ansöka om att bli certifierad hovslagare. För att bli certifierad krävs att man har den utbildning eller kunskap som kräver enligt föreskrifter (DFS 2004:26) om godkännande av hovslagare. Detta har gjort det enklare för hästägare att anlita kompetenta hovslagare. (Jo 2003:05, dir. 2003:90) har i uppdrag att göra en översyn av behörighets- och ansvarsfrågor inom djursjukvården. Utredaren ska bland annat bedöma behovet av ytterligare reglerade yrken inom djursjukvården. I detta sammanhang ska utredaren bedöma om den nuvarande regleringen, när det gäller godkännande av hovslagare, är ändamålsenlig. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Jag avvaktar betänkande och kommer därefter, med den och remissinstansernas synpunkter som grund, att ta ställning till frågan om behörighetsreglering av hovslagaryrket.
frs · GS121904 · 2005-07-06 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1904 om feldiagnoser har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att feldiagnoser om missfall inte ska inträffa inom svensk sjukvård. Legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal har en skyldighet att verka enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Allvarliga skador och tillbud som inträffar i hälso- och sjukvården ska rapporteras till , som har befogenheter att ingripa enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Om anser att det finns skäl för disciplinpåföljd, ska myndigheten anmäla detta hos () för prövning. Om iakttar problemområden så förutsätter jag att man vidtar åtgärder. En mycket viktig uppgift i tillsynsroll är att övervaka utvecklingen inom patientsäkerhetsområdet. Det gäller inte minst hur lex Maria-beslut fördelar sig på olika verksamhetsområden. Det är av stor betydelse att kunskapen om de riskmoment som finns också återförs till vården så att patientsäkerheten kan förbättras och liknande misstag kan undvikas .
frs · GS121906 · 2005-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1906 om alternativa drivmedel har frågat mig om jag avser att ta bort miljöhindren på Eco-Pardieseln. har den miljömässigt bästa dieseln i världen. Miljöklassystemet för diesel infördes . Det var då som kunskapen om dieselns miljöeffekter blev allmänt känd. Dessutom kom ny teknik som kunde förbättra dieselns egenskaper. Specifikationen för miljöklass 1-diesel (Mk 1-diesel) togs fram via ett omfattande arbete mellan såväl myndigheter, oljebolag och svensk fordonsindustri. Varje enskild parameter i specifikationen är noggrant framtagen med avseende på emissioner samt produktion och konsumtion av dieselbränslen. Eco-Pardieseln uppfyller inte specifikationen för vare sig Mk 1-diesel eller Mk 2-diesel, och beskattas därmed som Mk 3-diesel. Mot bakgrund av att dieselbränslen som inte uppfyller miljöspecifikationen för Mk 1-diesel, beskattas med automatik som den sämsta miljöklassen av diesel, trots att de kan vara miljömässigt bättre än Mk 1-diesel, fick i uppdrag av regeringen att utarbeta underlag för miljöklassning av alternativa drivmedel. I uppdraget ingick att dels göra en översyn av miljöspecifikationen för Mk 1-diesel, dels lämna förslag på miljöklass för alternativa drivmedel. redovisade sitt uppdrag för regeringen. I sin slutrapport föreslår att destillationsintervallet vidgas genom att T95-temperaturen justeras uppåt till . Detta innebär att bränslekomponenter såsom fettsyrametylestrar (FAME) och Fischer-Tropschdiesel med högre slutkokpunkt kan blandas in i Mk 1-diesel i större omfattning än vad som är möjligt med dagens specifikation. Vidare föreslår att två nya miljöklasser införs, Miljöklass alternativ och Miljöklass bio. Enligt en preliminär bedömning kan Eco-Pardieseln komma att klassa in i någon av dessa miljöklasser. För att ett drivmedel ska kunna placeras i någon av de föreslagna miljöklasserna krävs dels att drivmedlet uppfyller de gemensamma gränsvärdena för aromater, polyaromater och svavel samt dels att en stor motortillverkare har godkänt drivmedlet. Den myndighet som regeringen föreslår bör ges bemyndigande att närmare reglera prövning och miljöklassning av drivmedel som kan komma i fråga. om alternativa drivmedel kommer att remissbehandlas . Därefter avser regeringen att återkomma i frågan. En introduktion av alternativa drivmedel är en viktig komponent till åtgärderna för att minska utsläppen till luft från transportsektorn.
frs · GS121909 · 2005-07-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1909 och 1910 om fördelningen av pengar till landets kvinnojourer har frågat statsrådet vilka kriterier han avser att verka för vid fördelningen av extrapengarna till landets kvinnojourer samt om han avser att se till att även brottsofferjourerna, som också möter misshandlade kvinnor, får del av dessa öronmärkta pengar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringen har ännu inte beslutat hur de nya medlen för att stärka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn ska fördelas. Jag vill dock framhålla att regeringen är medveten om att även brottsofferjourer gör en betydelsefull insats för våldsutsatta kvinnor och deras barn.
frs · GS121910 · 2005-07-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2004/05:1909 och 1910 om fördelningen av pengar till landets kvinnojourer har frågat statsrådet vilka kriterier han avser att verka för vid fördelningen av extrapengarna till landets kvinnojourer samt om han avser att se till att även brottsofferjourerna, som också möter misshandlade kvinnor, får del av dessa öronmärkta pengar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Regeringen har ännu inte beslutat hur de nya medlen för att stärka stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn ska fördelas. Jag vill dock framhålla att regeringen är medveten om att även brottsofferjourer gör en betydelsefull insats för våldsutsatta kvinnor och deras barn.
frs · GS121911 · 2005-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1911 om digitalisering av ljud och bild har frågat mig om jag avser att lokalisera migreringsverksamhet och i så fall till vilken ort. Wälivaaras fråga refererar till en migreringsutredning. Den utredning som åsyftas heter (U2003:08) och uppdraget omfattade fler frågor än migreringsverksamheten. Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har till uppgift att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder. Målet med verksamheten är att förbättra informationsförsörjningen till forskningen genom att öka tillgängligheten till svenskt ljud och rörliga bilder. Arkivet insamlade material måste löpande föras över till modernare medier, migreras, för att kunna bevaras till eftervärlden. Regeringen tillsatte 2003 en utredning som skulle se över arkivets uppgifter, organisation och arbetsformer för insamlande, bevarande och tillhandahållande av material utifrån dagens mediala och tekniska förutsättningar. Utredaren visar i betänkandet Bevara ljud och rörlig bild @ Insamling, migrering @ prioritering (SOU 2004:53) på svårigheter att beräkna kostnader för migrering av insamlat material. Totalkostnaden uppskattades vid utredningstillfället till . Ett alternativ till detta, en minikostnad beräknades till där verksamheten byggs upp successivt för att sedan utvärderas. Som förslag till finansieringskällor ges utökat samarbete med bland andra , , Stiftelsen , etcetera liksom arbetsmarknads-, regional- eller strukturfondsmedel. Regering behandlade betänkandet i den forskningspolitiska proposition, Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och har bifallit förslaget. SLBA beviljas extra medel och får en permanent anslagsförstärkning om . Därutöver tilldelas myndigheten för vart och ett av för pågående migreringsverksamhet vid arkivet. Dessa medel skall stödja myndigheten i det teknikskifte som man står inför. SLBA är huvudman för dessa medel och fattar som myndighet eget beslut om eventuell lokalisering av migreringsverksamheten till annan ort än . Frågan om ett migreringsprojekt vid Statens ljud- och bildarkiv har även behandlats av (N2004:15). I sin rapport av statlig verksamhet, föreslår utredningen att migreringsprojektet bör lokaliseras till i det fall regeringen fattar beslut om ett migreringsprojekt i den storleksordning som föreslås i . Regeringen har inte fattat något sådant beslut och någon verksamhet är således inte tänkt att utlokaliseras.
frs · GS121913 · 2005-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1913 om hem-pc-avdraget har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att avskaffa de statliga hem-pc-subventionerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Skattefriheten för förmån av lånedator (hem-pc) har setts över av Statskontoret i rapporten . Gratis för arbetsgivaren @ dyrt för stat och kommun (2005:14). I rapporten föreslår Statskontoret bland annat att skattefriheten för lånedatorer upphör att gälla . Jag har inga planer på att vidta några åtgärder med anledning av Statskontorets förslag.
frs · GS121916 · 2005-07-01 00:00:00 — Svar på fråga 2005/06:1916 om Handikapphistoriskt center har frågat socialminister om hon avser att låta fortsatt vara huvudman för projektet center efter den inledande projektperioden. Det skulle enligt möjliggöras genom ekonomiskt stöd till föreningen i form av ett statsbidrag. Frågan har överlämnats till mig. När det gäller framtida insatser för centret bereds dessa inom ramen för den årliga budgetprocessen och jag kan naturligtvis inte föregripa regeringens överväganden i höstens budgetproposition. Sedvanliga avvägningar måste göras mellan olika angelägna ändamål.
frs · GS121920 · 2005-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1920 om kulturlokaler har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att möjliggöra att på och på andra håll i landet även i fortsättningen blir tillgängliga för hyresgäster som bedriver viss kulturverksamhet som exempelvis Teater och Folkkulturcentrum. hyr , , för Teater och Folkkulturcentrums räkning, och dessa hyresgäster betalar ca /m2. ska enligt förordningen om Statens fastighetsförvaltning ta ut marknadsmässig hyra. Hyran är beroende av lokaltyp, standard och läge. Hyran är dessutom beroende av renoveringskostnaden såtillvida att om marknadshyra inte täcker kostnader kan verket inte genomföra renoveringen. som har erfarenhet av andra liknande projekt har bedömt att hyresnivån på 2500@3000 kr/m2 är rimlig. Ett antal jämförbara lokaler med marknadshyreskontrakt finns för vissa hyresgäster på . har bedömt att de aktuella byggnaderna är i så dåligt skick att det i princip bara går att återanvända stomme, fasad och tak. Alla installationer måste bytas ut. I samband med en så omfattande renovering bör också lokalerna anpassas efter verksamheternas behov och med dagens krav på brandsäkerhet och tillgänglighet. har upplyst mig om att verket har efterfrågat Kulturförvaltningens lokalprogram och kravspecifikationer för de verksamheter som de vill hyra lokaler för efter en renovering. anger också att renoveringen kan leda till att karaktär av kulturellt centrum förändras, eftersom de nuvarande verksamheterna inte har råd att betala de hyror som renoveringen drar med sig. Statens fastighetsverks uppgift är bland annat att förvalta det nationella kulturarvet. Jag har fullt förtroende för att förvaltar statens egendomar på bästa sätt och är inte orolig för att ska förlora sin ursprungliga karaktär. Enligt uppgifter jag har fått har en kontakt tagits mellan och .
frs · GS121921 · 2005-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1921 om Gotlandstrafiken har frågat mig om jag är beredd att verka för att landsväg över vattnet får samma status som övriga riksvägar i . Linjesjöfarten mellan och fastlandet utgör den enskilt största trafikupphandlingsposten till en enskild region i Rikstrafikens budget. Staten betalade för denna trafik. Det är svårt att jämföra kostnaderna mellan olika trafikslag beroende på att flera faktorer påverkar det slutliga priset för en resa. Jag är även tveksam till metoden att använda den privatekonomiska kostnaden för en bilresa som måttstock för vad en resa med annat trafikslag bör kosta i . Vidare har jag erfarit av Rikstrafiken att genomsnittspriset för en färjeresa mellan och fastlandet för de som inte är bosatta på inte är anmärkningsvärt högt jämfört med annan liknande trafik. Priset för gotlänningar är, precis som skriver, subventionerat. Linjesjöfarten, liksom luftfarten, till är av stor betydelse för utvecklingen i regionen. Det är också med stor tillfredsställelse som jag noterar att antalet färjeresenärer stadigt har ökat .
frs · GS121923 · 2005-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1923 om skydd för vittnen vid krigstribunalen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att även de personer som ännu inte vittnat eller blivit kallade att vittna inför krigstribunal, men som medverkat på andra sätt till att samla bevismaterial, ska få skydd i . Det skydd som efterlyser i sin fråga finns tillgängligt , dels genom avtal med internationella domstolar och tribunaler om omplacering av vittnen, dels genom utlänningslagens bestämmelser angående skyddsbehövandes rätt till uppehållstillstånd. Skyddet förtydligas ytterligare genom regeringens lagförslag i proposition 2004/05:172 om uppehållstillstånd för tribunalvittnen. Regeringens lagförslag innebär att vittnen, och deras nära anhöriga, vid internationella domstolar eller tribunaler ska ges uppehållstillstånd om en sådan domstol eller tribunal har begärt omplacering av vittnet till . Detta är avsett att gälla oberoende av om personen befinner sig utanför eller vistas här, till exempel som asylsökande. Avtalen med internationella tribunaler och domstolar uppställer en del formella krav, bland annat på vem som ska företräda tribunalen. Ett avtal kan inte tillämpas om inte dessa krav är uppfyllda. Inte minst för att värna internationella domstolars och tribunalers legitimitet och integritet är det av största vikt att tillämpa de avtal som har ingått med dessa tribunaler och domstolar, om till exempel överföring av vittnen, på ett riktigt sätt. I de fall avtalet inte är tillämpligt träder utlänningslagens skyddsbestämmelser in. En person som känner välgrundad fruktan för att utsättas för förföljelse eller sådan behandling som anges i nämnda bestämmelser har rätt att få skydd i om skyddet inte kan fås i hemlandet.
frs · GS121924 · 2005-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1924 om avvisning av asylsökande barn har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att asylsökande barn i som riskerar lidande som konsekvens av utvisning ska beviljas uppehållstillstånd i vårt land. För att ett uppehållstillstånd ska kunna beviljas måste villkoren för detta enligt utlänningslagen vara uppfyllda. I såväl som utlänningslagen fastslås att en person som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning är att betrakta som flykting. Utlänningslagen stadgar också att personer som riskerar dödsstraff, tortyr eller förföljelse på grund av sitt kön eller sin sexuella läggning har rätt till uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt. Detta gäller givetvis även barn. För personer som har starka humanitära skäl kan enligt gällande praxis tillstånd för bosättning beviljas, när det till exempel är fråga om en livshotande sjukdom för vilken vård inte kan beredas i hemlandet eller när det föreligger handikapp av synnerligen allvarlig art. I ärenden som rör barn ska principen om barnets bästa i FN:s konvention om barnets rättigheter och utlänningslagens så kallade portalparagraf beaktas i samtliga led av asylprocessen. Hänsynstagandet till barn får en särskild betydelse vid prövningen av humanitära skäl då de humanitära skälen kan vara av något mindre allvar och tyngd för att uppehållstillstånd ska beviljas ett barn. Det kan särskilt gälla då sjukdom eller handikapp på ett livsavgörande sätt skulle påverka barnets utveckling vid ett återvändande. Jag utgår från att myndigheterna i dessa situationer gör korrekta bedömningar i enlighet med gällande lagstiftning och praxis.
frs · GS121925 · 2005-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1925 om fängslade i har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att stödja dem som till följd av att de utnyttjar sina demokratiska rättigheter drabbas av den iranska regimens förföljelser. Inledningsvis vill jag hänvisa till mitt svar på fråga (2004/05:1126) i samma ämne . Jag delar oro för advokaten och författaren och journalisten . EU uppvaktade det iranska utrikesministeriet i frågor rörande mänskliga rättigheter och tog då specifikt upp situationen för Zarafshan och Ganji. Jag välkomnar att tillåtits lämna fängelset för att uppsöka sjukhus och få den vård han är i behov av. anser dock att det är angeläget att EU återigen tar upp Zarafshans fall med iranska regeringsföreträdare. träffade jag mina EU-kolleger och jag uppmärksammade dem då på hans situation. Det har beslutats att EU ska uppvakta det iranska utrikesministeriet för att ta upp situationen för både och . Frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter är centrala ämnen i de samtal och EU för med företrädare för den iranska regeringen. EU har vid upprepade tillfällen tagit upp frågan rörande politiskt oliktänkande som fängslats. Inför nästa dialogmöte med om mänskliga rättigheter som planeras till september har EU föreslagit yttrandefrihet som ett av de teman som ska diskuteras. Regeringen avser fortsatt att följa situationen för politiskt oliktänkande i med stor uppmärksamhet.
frs · GS121926 · 2005-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1926 om religionsfriheten i har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att aktivt motverka förföljelsen och diskrimineringen av religiösa minoriteter i . Jag ser mycket allvarligt på rapporterna om attentat och trakasserier mot politiskt och religiöst oliktänkande i och är väl medveten om Ahmadiyarörelsens utsatthet. Utvecklingen följs noga av och andra EU-länders ambassader i . Mänskliga rättigheter är ett centralt element i svensk utrikespolitik och i vårt utvecklingssamarbete. I ger genom Sida bland annat stöd till insatser som syftar till att stödja en demokratisk utveckling och förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna. Frågor om mänskliga rättigheter och religionsfrihet tas regelbundet upp i dialogen med och Ahmadiyas situation har fått ökad uppmärksamhet . Biståndsminister lyfte särskilt fram Ahmadiyarörelsens situation i samtal med utrikesminister i . En démarche som gjordes av EU-trojkan i , i vilken EU uttryckte oro över attackerna mot Ahmadiya, har följts upp , . i har tagit emot en delegation med representanter för Ahmadiyarörelsen. I har EU gemensamt agerat till stöd för Ahmadiya, bland annat genom att EU-ambassadörerna närvarade vid ett möte i en Ahmadiyamoské som hotades av ett attentat. Denna och andra incidenter där EU inför allmänheten tagit ställning mot trakasserier av Ahmadiyas har gjort att frågan vid ett flertal tillfällen uppmärksammats i lokala medier. Min bedömning är att vi har störst möjlighet att påverka när vi agerar gemensamt med andra EU-länder. Vi kommer därför även i fortsättningen att i första hand verka genom EU för att påverka i riktning mot ökad demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna.