frs · GS121692 · 2005-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 2004/05:1692 om trygghetsförsäkringar för småföretagare har frågat socialministern om vilka åtgärder hon planerar att vidta för att förändra regelsystemet i våra trygghetsförsäkringar så att även småföretagare får omfattas av dessa. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Fler och växande företag är ett av målen för regeringens arbete. Därför gör regeringen insatser på flera olika områden för att främja företagande. satsas för att säkerställa tillgången på kapital för de företag som befinner sig i skärningspunkten mellan idé och färdig produkt. Arvs- och gåvoskatten har avskaffats som ett program för att underlätta generationsskiften i företag genomförs tillsammans med näringslivets organisationer. Regeringen har också beslutat om ett treårigt nationellt program för att öka intresset för entreprenörskap bland ungdomar. En särskild satsning görs för att stimulera små och medelstora företag att utnyttja sin exportpotential. Skattereglerna för fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, håller på att reformeras. genomfördes en del förändringar av 3:12-reglerna. Ytterligare förbättringar kommer att genomföras . Totalt kommer förbättringarna att ge i sänkt skatt till småföretagen. Ett intensivt arbete pågår för att genomföra regeringens handlingsprogram med 291 åtgärder för en enklare vardag för företagarna. Exempelvis driver och Redovisning och beskattning för enskild firma, handelsbolag och små aktiebolag i syfte att anpassa skatte- och redovisningsreglerna efter storleken på företaget. pågår ett arbete om förenklade bokslut för enskilda näringsidkare och nya gränsvärden i redovisningslagstiftningen för att i större utsträckning undanta små och medelstora företag från betungande regler. Företagande innebär alltid en form av risktagande. Företagaren ska ändå omfattas av ett trygghetssystem, med villkor som är så likvärdiga som möjligt de som gäller för anställda. I det generella välfärdssystem vi har i är det också så att företagare får ersättning både vid sjukdom och vid arbetslöshet. Regeringen har som målsättning att det ska vara lätt att starta och driva företag i . I enlighet med det synsättet är det angeläget att se till att undanröja förhållanden som avhåller människor från företagande. För företagare, särskilt småföretagare, är trygghetssystemen, bland annat sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna, viktiga. Företagare får ersättning från den allmänna försäkringen vid sjukdom eller då barn är sjuka. Det finns skillnader i reglerna för företagare respektive anställda. Exempelvis kan en egenföretagare välja en längre karenstid i utbyte mot lägre sjukförsäkringsavgift. Reglerna i sjukförsäkringen skiljer sig också åt beroende på om en företagare har enskild firma/handelsbolag eller ett aktiebolag. Egenföretagarnas sjukpenninggrundande inkomst, SGI, fastställs utifrån nettointäkten i firman. När en person startar egen verksamhet har emellertid möjlighet att under verksamhetens uppbyggnadsskede fastställa en fiktiv SGI baserad på en jämförelseinkomst. Den som äger aktiebolag får däremot sin SGI bestämd utifrån den lön som tas ut ur bolaget eftersom de som startar verksamhet i aktiebolagsform formellt sett är anställda i aktiebolaget och omfattas av samma regler som gäller för anställda i sjukförsäkringen. Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen har successivt justerats för att ge företagare större möjlighet att få ersättning från försäkringen. Företagare har fått möjlighet att få arbetslöshetsersättning under ett tillfälligt uppehåll i verksamheten. En ytterligare förbättring gäller företagare som bedrivit verksamhet än och varit anställd. Då kan dagpenningen beräknas utifrån inkomsten som anställd. En arbetsgrupp inom har i en rapport och anställningsformer i förändring (Ds 2003:27) belyst skillnader i befintliga regelsystem mellan företagare och anställda när det gäller de sociala trygghetssystemen samt problem som dessa skillnader kan medföra. Av rapporten framgår också att frågorna är komplexa och rymmer avvägningsproblem som rör förhållanden som kan påverka konkurrensen mellan företag. Kommittédirektiv bereds i .