ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GS111430 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1430 av () till justitieminister om attentat av så kallade djurrättsaktivister Natten mot släpptes ca 1000 minkar ut från en farm utanför . Hål hade klippts i staketet runt farmen och minkburarna hade öppnats. Flera av minkarna dog. I ett e-postmeddelande till Smålands-Tidningen tog en grupp som säger sig representera senare på sig ansvaret för attentatet (SmT ). Aktionen mot minkfarmen utanför är tyvärr ingen engångsföreteelse. har ett relativt stort antal attacker mot anläggningar som bedriver fullt laglig verksamhet genomförts i av så kallade djurrättsaktivister. Det är mycket allvarligt. Demokratins metod för förändring är debatt och opinionsbildning; den är inte att självsvåldigt sätta sig över demokratiskt beslutade lagar. Förövarna trotsar öppet demokratin. Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att bekämpa den brottslighet som bland annat attentatet mot minkfarmen i är ett exempel på.
fr · GS111431 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1431 av () till jordbruksminister om 28§ jaktförordningen och 7§ jaktlagen Jordbruksministern ställde ut ett löfte till mig att återkomma med ändringar av 28§ i jaktförordningen och 7§ i jaktlagen och dithörande frågeställningar om rovdjuren. När detta löfte bröts utlovades ånyo ett löfte om ändringar i regelverket . är det och betessäsongen inleds nu med nya rovdjursangrepp på tamdjur. Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att regeringen så fort som möjligt klarlägger när man tänker anta nya regelverk och förslag till ändringar där så erfordras?
fr · GS111432 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1432 av () till statsrådet om folkbildningens roll i demokratin "Folkhögskolorna är ingen statlig verksamhet och kan därför inte räkna med några större höjningar av bidragen, utöver den årliga uppräkningen." Statsrådet uttalande i tidningen (, se exempelvis ) är anmärkningsvärt. Att statsrådet inte vill ställa ut långtgående ekonomiska löften måste självfallet respekteras. Det iögonenfallande är det skäl som statsrådet anger för att folkhögskolorna framöver inte ska prioriteras. Folkbildningen är en väsentlig del av det civila samhälle på vilket den svenska demokratin ytterst vilar. Statsrådets bristande insikter på denna punkt är djupt oroande. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att stödja folkbildningen och dess roll i den svenska demokratin.
fr · GS111433 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1433 av () till utbildnings- och kulturminister om hörselskadade och digital-tv-sändningar Alla måste skaffa digitalbox för att kunna se tv när det analoga marknätet släcks ned i enlighet med majoritetsbeslut i . För de hörselskadade som behöver teleslinga till tv:n räcker inte det. De måste också ha en särskild koppling mellan tv, slinga och digitalbox. Det är inte rimligt att en funktionshindrad ska behöva betala mer för att kunna se digital-tv än den kostnad, utöver tv-licensen, som alla andra måste betala. Min fråga till kulturministern är hur han avser att finansiera den extrakostnad som hörselskadade får genom beslutet att stänga ned den analoga tv-sändningen.
fr · GS111434 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1434 av () till utbildnings- och kulturminister om stöd till eftersatta musikgenrer Musiken är en viktig del av kulturlivet i . Musik i dess olika former ger tillfällen till en meningsfull tillvaro både för utövare och lyssnare. För att de olika musikformernas framtid ska tryggas så är det betydelsefullt att musikerna får en trygg arbetssituation. Stödet till arrangerande föreningar och stödet till fria musikgrupper är av avgörande betydelse. Därför är det oroväckande att musikformer som jazz, folkmusik och nutida konstmusik nu drabbats av faktiska nedskärningar som hämmar utvecklingen av musiklivet. Inom det fria gruppstödet har det förts över pengar från musikområdet till dansområdet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka det fria gruppstödet till drabbade musikgenrer?
fr · GS111435 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1435 av () till statsrådet om bistånd och arbetsmarknadspolitik aviserades att regeringens utredare vill flytta ytterligare 30 Sida-tjänster till utöver den Sida-enhet med 20 tjänster som redan planeras där. Denna flytt har hårt kritiserats av . Totalt kommer Sida-flytten till att kosta . Dessa pengar tas ur biståndsanslaget som beslutat ska inrikta sig på att bekämpa fattigdom och främja demokrati i fattiga länder @ inte att satsas på svenskt jobbskapande eller regionalpolitiska åtgärder. Dessa skulle i stället kunna användas till följande: 220000 människor skulle kunna få matpaket som räcker en månad, 22000 tält som vardera rymmer en familj på fem personer samt otaliga demokratiprojekt i diktaturstater med mera. På vilket sätt, enligt statsrådets bedömning, bidrar Gotlandsflytten till att nå svenska biståndsmål?
fr · GS111436 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1436 av () till försvarsminister om diskriminering av svensk försvarspersonal utomlands och försvarsmakter samverkar i olika multilaterala insatser. Även det bilaterala samarbetet är intensivt. Dessa kontakter är av stor betydelse för svenskt vidkommande. En fråga där det dock finns fundamentala skillnader mellan de båda ländernas försvarsmakter är synen på homo- och bisexuella. Den så kallade don't ask, don't tell-policyn i innebär att försvarsmakten visserligen inte aktivt försöker spåra upp homo- och bisexuella i de egna leden, men om en anställds homo- eller bisexualitet blir känd på annat sätt får denne ändå räkna med att bli avskedad. Starkt negativa och fördomsfulla attityder mot homo- och bisexuella är utbredda. Det svensk@amerikanska försvarssamarbetet kommer snart att fördjupas när en svensk ubåt under förläggs till den amerikanska Stillahavsflottans ubåtsbas vid . Svensk ubåtspersonal ska träna i sammansatta fartygsförband och kommer också att inkvarteras på själva basen. kommer de flesta anställda vid första ubåtsflottiljen att få en möjlighet att delta, liksom ett antal värnpliktiga. Min fråga till försvarsministern är: På vilket sätt avser statsrådet att upplysa amerikanska militära myndigheter om svensk diskrimineringslagstiftning?
fr · GS111437 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1437 av () till statsrådet om hivtestning "Läkaren avrådde mig och sade att den enda han träffat som hade hiv var en ." Med de orden avvisades, enligt uppgifter i , en ung kvinna som besökte en ungdomsmottagning i för att få ett hivtest. Detta är bara ett exempel på de fall som rapporterats i massmedier om att vårdsökande avråds, vägras eller på annat sätt övertalas att inte testa sig för hiv. Andra patienter berättar att de fått veta att hivtest bara görs om det finns "speciella skäl" som patienten måste redogöra för. Hiv är den enda dödliga sjukdom där det finns en sexuellt buren epidemi på svensk mark. Smittade finns i alla åldrar och hos alla oavsett sexuell läggning. Om sjukvården prioriterar bort hivtestning utifrån generaliseringar förnekar man också den enskilda människa som inte motsvarar schablonbilden av den "typiske" hivsmittade rätten att få sitt hälsotillstånd klarlagt och eventuell medicinering påbörjad. När den enskilde avkrävs utförliga motiveringar för sitt hivtest finns också risk för att detta blir ett oöverstigligt hinder för den som inte orkar eller vågar berätta allt om sitt sexliv för personalen på en vårdmottagning. Detta kan till exempel vara fallet för män som har sex med män utan att vara öppet homo- eller bisexuella. Utgångspunkten måste vara att den enskilde, efter saklig och realistisk information om smittvägarna för hiv, bäst kan avgöra om han eller hon behöver ta ett hivtest. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att alla som behöver testa sig för hiv också ges möjlighet till det?
fr · GS111438 · 2005-04-18 00:00:00 — Fråga 2004/05:1438 av (m) till statsminister om undertecknare av slutdokument om nya grundregler inom EU DN uppgav på nyhetsplats bland annat att när EU:s medlemsregeringar förhandlat fram nya grundregler för unionen brukar statscheferna formellt stå som undertecknare av det slutliga dokumentet. Så ock , tills . Såväl till exempel anslutningsfördrag med EU som Amsterdamfördraget och är undertecknat med "Hans Majestät Konungen av ". Men förslaget till ny grundlag för EU är endast undertecknat "". Nyordningen infördes med anslutningsfördragen för EU:s tio nya medlemsstater. Andra monarker står dock som undertecknare av grundlagen; noga taget 23 av 25 statschefer har sina signaturer på dokumentet. Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att i sammanhang som dessa tydligare markera grundlagens föreskrift att är en konstitutionell monarki med en kung som statschef?
fr · GS111439 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1439 av () till jordbruksminister om svensk rovdjurspolitik Länsstyrelser, Världsnaturfonden och svenska jägare är några av de i raden som kräver förändring av svensk rovdjurspolitik. Avståndet, och därmed förståelsen, mellan de människor som direkt berörs av rovdjuren och de som lever i en rovdjursfri tillvaro är mycket stor. Tyvärr är dessutom en alltför stor del av beslutsfattarna för långt ifrån verkligheten i rovdjursfrågan. Behovet av avskjutning av rovdjur, skyndsamt införande av nödvärnsrätten samt omprövning av numerären av rovdjur är stort. Tyvärr framstår regeringens hantering av frågan som avvaktande och handlingsförlamad. Innebörden blir en utarmning av andra arter vid sidan av den oro som många människor i bland annat "varglandet" känner. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern att göra för att öka förståelsen mellan de som direkt berörs av en alltmer ökande och okontrollerbar rovdjursstam och de som tror sig värna en biologisk mångfald genom värnandet av rovdjuren?
fr · GS111440 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1440 av () till statsrådet om Sidas brunnsprojekt i I dricker minst 35 miljoner människor vatten som innehåller hälsovådliga halter av arsenik, och uppskattningsvis kommer 350000 av dem att drabbas av cancer. Eftersom det inte finns några alternativa drickvattenkällor så tvingas människorna att dricka vattnet, trots att kunskapen om att vattnet är förgiftat funnits . Brunnarna har borrats av västerländska biståndsorganisationer. borrade Sida 12000 brunnar i området . har bedrivit biståndsverksamhet i nämnda region , och lämnade helt . fortsatte att finansiera brunnsprojekt i regionen fram @ det vill säga efter att arsenikkatastrofen blivit allmänt erkänd. Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av de katastrofala följder som Sidas brunnsprojekt medfört?
fr · GS111441 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1441 av () till statsrådet om att svensk regionalpolitik prioriteras framför effektiv biståndspolitik Regeringens regionalpolitik prioriteras framför global fattigdomsbekämpning! Regeringen har i enlighet med sin lokaliseringspolitik beslutat att flytta 80 Sidatjänster till . Förutom den nya profilenheten på med 20 tjänster, ska ytterligare 30+30 tjänster utlokaliseras. Detta kommer att undergräva Sidas verksamhet allvarligt. Det innebär en kraftigt minskad effektivitet eftersom Sida är en global organisation som måste ha ett sammanhållet centrum. Sida håller på att ställa om sin verksamhet för att genomföra politik för global utveckling. Vidare har beslutet angående de sist beslutade 30 tjänsterna varit omgivet av total förvirring. får Sida meddelande om att utlokalisering av totalt 80 tjänster ska ske. kommer besked från UD att detta beslut tas tillbaka, endast 50 tjänster gäller och att Sida ska gå ut med personalinformation om detta beslut . Kort efter att detta skett meddelar UD återigen att de ytterligare 30 tjänsterna ska utlokaliseras. Sida tvingas på nytt meddela personalen att totalt 80 tjänster berörs. För personalen på undergräver naturligtvis detta agerande förtroendet för regeringen, och för allmänheten i stort, att verkligen bedriver en politik för global utveckling. Är det statsrådets uppfattning att den senaste tidens beslut om utlokalisering gynnar en effektiv biståndspolitik för global utveckling?
fr · GS111442 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1442 av de () till utbildnings- och kulturminister om teckenspråksbibel Det finns i mellan 8000 och 10000 döva personer. var det första land i världen att erkänna teckenspråk som dövas första språk. I 12:3 står att stater bör underlätta för personer med skador eller sjukdomar som påverkar hörseln eller synen att få tillgång till religiös litteratur. Projektet med att översätta till teckenspråk startade . fick 1999 ett bidrag på 400000kr från regeringen. är bara en liten del av översatt till teckenspråk. har alla ansökningar avslagits av regeringen. Och med nuvarande takt tar det att få hela översatt. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att ytterligare delar av ska kunna översättas till teckenspråk?
fr · GS111443 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1443 av () till utbildnings- och kulturminister om minoritetsspråkens framtid som studieämne vid universitet och högskolor vara eller inte vara om minoritetsspråkens framtid i den svenska högskolan gör en bedömning att det finansiella stödet till språkutbildningar måste förstärkas. Den ekonomiska situationen för minoritetsspråken är kärv. Högskolorna definierar själva ett minoritetsspråk som ett ämne som inte klarar av att bära sina egna kostnader och behöver extra stöd. För att ett ämne ska kunna anställa en heltidslärare krävs ca 50 helårsstudenter och 45 helårsprestationer. Få språk kan nå upp till den nivån. ger extra finansiellt stöd till sina "minoritetsspråk" i form av fakultetsinterna resursomfördelningar eller stöd från central nivå. De temporära lösningarna anses enbart som "livsuppehållande åtgärder". Etableringen av vissa "minoritetsspråk" ska grunda sig på nationella intressen och inte på beräkningen vilken efterfrågan det finns bland studenterna eller på de praktiska förutsättningarna, exempelvis tillgången på en disputerad lärare. Det saknas tydliga kopplingar mellan språkutbildningar, landets ekonomiska utveckling och arbetsmarknaden. Bland de "minoritetsspråk" som bör förstärkas finns afrikanska språk som de stora invandrargrupperna i talar och vissa slaviska språk. Till "minoritetsspråken" hörs ukrainska @ språket talas av ca 40 miljoner människor. är ett land som kommer att få allt större vikt i den svenska östeuropeiska politiken, men saknas det både undervisning och forskning vid svenska högskolor. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga kultur- och utbildningsminister vilken strategi han har för att förstärka undervisningen av så kallade minoritetsspråk?
fr · GS111444 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1444 av () till utrikesminister om situationen för minoriteter nyvalda parlament utsåg den kurdiske ledaren till president. Det föregående valet präglades av fusk där de mindre folkgrupperna diskriminerades och fick problem att rösta. Man har inte heller tagit hänsyn till etniska grupper som assyrier/syrianer och turkmener som finns i vid konstitutionen. Det är viktigt att värna om som ett land där alla etniska grupper respekteras. Man måste även visa att norra ingår i den nya konstitutionen. Med den nya presidenten finns en rädsla från de mindre folkgrupperna att norra skiljs från övriga för att ge kurderna eget territorium. Om så sker kan det sända konstiga signaler till övriga minoriteter i landet och sprida oroligheter. Vad avser utrikesministern att göra för att minoriteter i , som assyrier/syrianer och turkmener, inte glöms bort och för att värna om helhet där alla grupper lever i fred tillsammans?
fr · GS111445 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1445 av () till justitieminister om invandrarkvinnor i rättssystemet Enligt en undersökning som SVT-programmet har gjort så läggs 12,fler fall av grov kvinnofridskränkning och grov misshandel ned när det är en kvinna med invandrarbakgrund som har gjort anmälan än om det är en kvinna med svensk bakgrund. I är siffran ännu högre. Där avskrivs 14,fler ärenden jämfört med om brottsoffret är en svensk kvinna. Faktums undersökning är för liten för att man ska kunna dra några statistiskt säkerställda slutsatser, men blotta misstanken om detta högst diskriminerande beteende av vårt svenska rättssystem gör att det finns ett brådskande behov av att utreda frågan för att få en tydlig bild av hur det faktiskt ser ut. Baserat på ovanstående vill jag därför fråga ministern vad han avser att vidta för åtgärder för att klargöra om invandrarkvinnor blir sämre behandlade av rättsystemet än infödda svenska kvinnor.
fr · GS111446 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1446 av () till justitieminister om sjukpenning vid häktning En man som är häktad i sin frånvaro har rätt till sjukpenning från enligt Länsrätten i . Mannen är häktad sedan han och ytterligare en person inte infunnit sig till en rättegång där mannen står åtalad. Efter att mannen överklagat beslut att dra in sjukpenningen har länsrätten, eftersom regelverket är oklart, beslutat att upphäva beslutet och betala ut sjukpenningen. Utbetalningen sker till en postbox i ett afrikanskt land. För en person som sitter häktad gäller särskilda regler för sjukersättning eftersom personen inte anses ha sådana omkostnader som ersättningen ska täcka. Därför sänder det fel signaler att en person som vägrar infinna sig till en rättegång och därför häktas bedöms ha rätt till stöd från samhället. Vad avser justitieministern att göra för att personer som är häktade i sin frånvaro ska fråntas rätten till sjukpenning?
fr · GS111447 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1447 av () till statsrådet om Uven och Bergslagspendeln är en stark region med oumbärlig betydelse för svensk utveckling och tillväxt i landet. av den svenska ekonomin och av befolkningen finns i regionen. En minskad utveckling och tillväxt i får förödande konsekvenser för regionens möjligheter att bidra till övriga landet och innebär ett hårt slag mot svensk samhällsekonomi. Trafiken inom Tåg i och Tåg i Bergslagen erhåller medfinansiering från Rikstrafiken. I den budgetproposition som Socialdemokraterna och stödpartierna presenterat skulle tvärförbindelsen Uven (Uppsala@Sala@Västerås@Kolbäck@Eskilstuna@Norrköping) drabbas av minskade anslag . Bergslagspendeln och vidare mot i skulle drabbas i ett längre perspektiv. Dessa försämringar vore ett dråpslag för regionen. Statsrådet har bland annat svarat på frågor om detta i en interpellationsdebatt i . meddelas i den så kallade vårbudgeten att Rikstrafiken får ett större anslag än tidigare meddelats. Om detta skulle innebära räddningen för Uven och Bergslagspendeln vore det välkommet. Risken är dock annars att medlen används till andra ändamål som bättre passar Socialdemokraterna och stödpartierna men inte tar hänsyn till betydelse. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet att göra för att Uven och Bergslagspendeln kan fortsätta drivas med statlig medfinansiering?
fr · GS111448 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1448 av () till statsrådet om inhägnade hamnar fattades ett beslut om nya regler för sjöfartsskydd vid . Den så kallade Solaskonventionen kompletterades med ISPS-koden. De nya bestämmelserna som syftar till att öka säkerheten vid hamnverksamhet har fått som konsekvens att personal tjänstgörande på fartyg får kraftigt begränsad rörlighet i samband med att fartygen ligger i hamn. Detta speciellt då hamnverksamheten är begränsad och hamnens ordinarie personal ej tjänstgör vid hamnen. I Sekomagasinet finns en artikel som beskriver dessa problem. Detta är allvarligt ur flera aspekter. Den begränsade möjligheten till in- och utpassering utgör en ökad risk vid nödsituationer då området ej har erforderlig tillgänglighet för räddningstjänst med mera och att personalen ej har möjlighet att vid fara utrymma området på ett tillbörligt sätt. Jag vill fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att öka möjligheten till in- och utpassering för berörd personal då fartyg ligger vid hamn?
fr · GS111449 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1449 av () till näringsminister om parallellimport av läkemedel Parallellimport av läkemedel innebär lägre kostnader för patienter och samhället. Det är därför viktigt att parallellimportörerna kan fortsätta med sin verksamhet i lika stor utsträckning som . Generaladvokaten menar i ett förslag till avgörande, , att det inte strider mot EU:s konkurrenslagar att ett läkemedelsbolag vägrar att efterkomma beställningar från läkemedelsgrossister "fullt ut". Det är just orden "fullt ut" som är centrala i sammanhanget. Det är självklart att en nationell grossist inte ska kunna köpa kvantiteter som motsvarar hela marknaden inom EU. Men den europeiska läkemedelsbranschen verkar tillmäta yttrandet en stor betydelse och flera fall av leveransvägran kan förväntas med åtföljande långdragna rättsprocesser om följer generaladvokatens förslag. Enligt uppgift har den i denna rättsprocess intervenerat på kommissionens och den grekiska grossistens sida. Min fråga är om det går att göra mer. Vilka ytterligare åtgärder avser näringsministern att vidta för att markera frågans betydelse för ?
fr · GS111450 · 2005-04-19 00:00:00 — Fråga 2004/05:1450 av () till statsrådet om lagen om offentlig upphandling, Lagen om offentlig upphandling, , har varit i kraft . Syftet är bland annat att säkerställa att vi medborgare får bästa möjliga vara eller tjänst till lägsta kostnad. Det är vårt ansvar att hantera skattemedel på ett ansvarfullt sätt. Skyldighet att följa lagen åligger alla upphandlande enheter. Detta innebär bland annat att kommunerna inte får gynna sina egna bolag. , , har varit mycket tydlig i att det inte finns någon möjlighet att köpa tjänster av hel- eller delägda bolag utan upphandling. Vad avser statsrådet att göra för att säkerställa att lagen om offentlig upphandling följs även när en kommun köper från eget bolag?
fr · GS111451 · 2005-04-20 00:00:00 — Fråga 2004/05:1451 av () till statsrådet om multilaterala skuldavskrivningar Fattiga länders skuldbörda utgör fortfarande ett av de största hindren mot fattigdomsbekämpningen. HIPC-initiativet (heavily indebted poor countries) som skapades 1996 har inte nått någon hållbar skuldnivå för fattiga skuldsatta länder. I rapporten från Commission for , ett nätverk som bildats för att fokusera på problem, föreslår man nu en kraftigt ökad satsning på . Skuldavskrivningar är en central del i rapporten. En av grundförutsättningarna för skuldavskrivningar är att de frigjorda resurserna används på ett sätt som stimulerar fattigdomsbekämpning och god samhällsstyrning. Detta måste också sammankopplas med de skuldsatta ländernas egna fattigdomsstrategier. Frågan om nationellt ägarskap av dessa strategier behöver också lyftas fram. Detta vore ett värdefullt bidrag i den pågående översynen som sker angående konditionalitet inom IMF och . Givandet måste leda till ökade mänskliga rättigheter, fred, demokrati, säkra rättssystem, transparens, ökad kunskap och kompetens. Det är i alla dessa delar det stora arbetet och energin måste förstärkas och förtydligas, detta är inte minst viktigt ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Avser statsrådet att tydligare redogöra för om regeringen kommer att uttala sitt stöd för multilaterala skuldavskrivningar för de fattiga länderna?