prot · GS09115 · 2005-04-29 00:00:00 — När det är några som går före kan också de andra dras med efteråt. Man har större frihet i en delstat i att gå före på miljöområdet än vad man har som enskilt land inom EU. Sedan håller jag helt med om att det behövs fler instrument på miljöområdet än vad man har , men man får ju inte dem genom den nya konstitutionen. Tvärtom kommer allt att bli precis lika illa som det har varit förut. Att det skulle ske några stora framsteg på miljöområdet med den nya konstitutionen kan jag över huvud taget inte förstå. motsätter sig EU:s militarisering. Vi motsätter oss ett fördrag som kräver att man gradvis ska förstärka medlemsländernas militära kapacitet. Vi tycker att det strider mot hela det som påstås vara grundidén med Europeiska unionen, nämligen att det är ett fredsprojekt. Fred genom upprustning av militär kapacitet har aldrig fungerat, menar vi. Det är just därför som vi vill minska den svenska militären. Vi tror inte på upprustning, utan vi tycker att man bör ställa om den svenska militären och satsa mindre pengar på den. Det är därför som vi har gjort en uppgörelse med regeringen i försvarsfrågan, . Vi har accepterat insatsstyrkorna, därför att de kan bidra internationellt när FN så begär. Det kommer att ske på FN-mandat. EU kan inte kalla in svensk militär och tvinga den till att göra insatser. Vi driver också en annan fråga, nämligen att ska bidra till att skapa en civil fredsstyrka inom EU. Vi har fått igenom det förslaget i , men det har fortfarande inte hänt något. Man ska alltså skapa en civil fredsstyrka som kan ge sig in i länder där det finns konflikter och försöka att lösa dem på ett sätt som inte kräver militär medverkan. Jag tycker att det är lustigt att höra de borgerliga partiernas taktik i den här debatten. Ni försöker att skrämma folk med att det inte bara finns EU-entusiaster bland oss övriga tre partier. Jag kan meddela er att det finns en hel del människor i som också är tveksamma till att föra över mer makt till EU, närmare bestämt en majoritet. Det finns säkerligen en hel del även bland era egna väljare och medlemmar. Människor vill kunna påverka sina egna liv. Kanske är det också därför som vill folkomrösta om konstitutionen. De vill kunna få medinflytande. tycker att man ska fatta beslut på det sätt som majoritet vill. Det finns tecken på att folk kan komma att rösta nej till konstitutionen, och det är ju viktigt att diskutera innebörden av ett sådant resultat. Jag tycker att man måste dra slutsatsen att det behöver upprättas en beredskap för att ta fram ett nytt fördrag på ett betydligt mer demokratiskt sätt än förra gången. Även EU-kritiker och motståndare bör finnas med i processen. Den grupp som tar fram fördraget måste vara jämställd, i stället för att som förra gången bestå av män. Jag tycker också att det vore klokt att låta medelåldern vara något lägre än förra gången. Syftet måste vara att få fram ett fördrag som kan accepteras av folket i de länder som är med i EU, och inte som som det tycks kanske avvisas av folket. 15 Statsminister (): Fördraget är inte perfekt. Ingen av oss som är anhängare av det påstår den saken, och så har det väl varit alltid med politiska dokument. De är kompromisser därför att vi tar hänsyn till varandra. Men utan detta fördrag ingen handlingskraft i en växande union. Utan detta fördrag inget fortsatt hopp för de länder som vill bli medlemmar i . Utan detta fördrag ingen möjlighet att driva en politik i som motvikt till ett alltmer aggressivt globalt kapital. Det är också viktigt att säga att EU är en av de få politiska krafter som vi har som vi kan använda för att sätta emot ett internationellt kapital som blir alltmer aggressivt. Då krävs det också att detta EU kan fatta beslut självfallet på rätt nivå och göra det relativt snabbt. Sedan i vilken riktning som besluten ska gå avgörs av vilka politiska krafter som dominerar . Just nu är högern stark. var det min politiska familj som dominerade. Det går och det kommer. Samma motsättningar som vi ser här i riksdag kommer att föras med in i Europapolitiken. Jag fruktar för ett som har uppfattning om kollektivavtal. Det är fantastiskt att vi har en centerledare som står och talar om att vi slänger ut lettiska arbetare ur när vi kräver kollektivavtal av lettiska företag. Vi och gick med i EU, inte därför att vi i skulle ha lettiska löner utan därför att man förhoppningsvis i ska få svenska löner. Vi kommer aldrig att riskera en utveckling där kollektivavtalen förstörs. De slovakiska arbetarna på har . Det borde vara en varningssignal också för en centerpartist. Uppenbarligen är det inte så. Därför talar vi fortfarande om att det kan komma att behövas övergångsregler. Till : Ni hade en idé om att ge er på de arbetslösa och de sjuka. Er 60-procentiga ersättningsnivå är ju prövad i vissa länder i med ett förödande resultat. De lyckas ju sämre än vi. Varför ska vi kopiera den typen av högerpolitik? Då får vi ett som får kelgrisar och styvbarn. Dessa styvbarn kanske en förtidspensionerad ska leva på en inkomst på kanske . En sjuk person kanske ser hela sin försörjningsbas raseras. Det är vad högern vill för att få upp sysselsättningen, en sysselsättning som inte har stigit i de länder som har prövat detta recept. Den politiken kan också bli politik med en annan regering. Den är politik i vissa europeiska länder. Så ser det ut, och mot det tar vi kamp. Sedan kanske inte vi alla gånger är tillräckligt inspirerande och intressanta att lyssna till. Man blir, herr talman, naturligtvis ohyggligt imponerad när den socialdemokratiska ledningen blir recenserad av utifrån utgångspunkter som retorisk förmåga, entusiasm och förmågan att väcka glädje kring . Vad kan väl vi prestera, , i jämförelse med det du gör? Hur kan det komma sig att den enorma strålglans som kommer ur detta grå hål inte har frälst alla svenskar som anhängare av EU? Det kan man fråga sig. Eller det gör man kanske inte efter att ha lyssnat till hans inlägg . 16 (): På slutet kände vi igen vår . Han har ingenting att lära av andra. Vi kan allt själva. Jag är något mer ödmjuk. Jag säger inte att det man har gjort i andra länder är perfekt. Men jag kan inte acceptera det socialdemokratin försöker föra fram till svenska folket, nämligen att vårt problem med utanförskap ringas in av människor som är öppet arbetslösa och inga fler. Att man bygger en politik på att osynliggöra en miljon människors utanförskap och förklarar sig vara nöjd med det kommer inte att vara vårt besked till väljarna. Vi ska föra en politik som leder till arbete, självständighet och möjligheter att påverka sitt eget liv. Vi ska göra det utifrån vad vi tror är rätt för , men vi är också inspirerade av andra länder som har gjort samma typ av ansträngningar. Vi har ibland diskuterat vad menar med att han är kommunist. Det är så konstigt att detta aldrig får något innehåll. Men var han bra på ett sätt, nämligen som historierevisionist. Det har alltid präglat kommunisterna viljan att skriva om historien. Låt mig säga några saker till och och andra som undrar hur vi ser på fördrag och folkomröstning. Jag tycker, som , och har klargjort här , att vi får ett mer öppet och effektivt EU om vi genomför detta fördrag. Det blir möjligt att fatta bättre beslut och att gå vidare med ett EU där och andra länder som knackar på dörren kan vara med där har de annars inte en chans att komma in. Fördraget samlar och moderniserar texter. Det är en spännande tanke att vi nu har fått dokument som de allra flesta kan läsa. Det är inte alltid så i politikens värld. Det sorterar vad EU får och inte får göra. Jag tycker att tog upp något väldigt viktigt, som jag tror har lett till en del förvirring, nämligen att detta i grunden inte är en konstitution. Det inleds inte med Vi, folket, utan det inleds som en överenskommelse mellan självständiga stater. Möjligen har dessa ord lett tanken fel hos väldigt många. Det är suveräna stater som har funnit att en del av utmaningarna måste lösas gemensamt och att vi måste ha regelverk för hur detta ska gå till. Det är att bygga vidare på demokratin , när inte nationalstaterna räcker som svar. Det är detta EU nu gör sig redo för. Vi tycker att den representativa demokratin är bra. Vi står upp för den. Vi tycker att den representativa demokratin kan fatta beslut. Vi är övertygade om att en diskussion i en folkomröstningskampanj och vi har ju upplevt det kommer att handla om något helt annat. Den kommer att försänka oss i ett ja- och ett nejläger som delar och som gör det så svårt att göra vardag, att gå vidare och använda vårt medlemskap på ett sätt som skapar kvalitet och utveckling för . Vi är stolta över den representativa demokratin. Vi tycker att den kan fatta beslut. Det är vårt besked. Vid detta kommer vi att stå fast. 17 (): Flera har varit inne på det fantastiska som vår generation har fått vara med om. Men historien har ju inte tagit slut. Det kan hända saker i vår värld som på nytt kastar in mänskligheten i förtryck, diktatur eller miljökatastrofer. Min uppläggning i den här diskussionen har varit att påminna om det. Det kan komma svårigheter, och vi har all anledning att bygga vårt land, vår kontinent och vår värld så att de riskerna blir så små som möjligt och att vår förmåga att hantera det som kan komma blir så god som möjligt. EU är bra på gång på många områden. Det säger jag även om jag också är kritisk, som jag utvecklade i mitt första anförande, till en hel del av det som sker och inte sker. En viktig del av är att EU självt genom sin utvidgning ska stärka demokratin i och i sitt närområde. I det perspektivet vill jag särskilt nämna vikten av att EU också får muslimska länder som medlemmar. Bosnien och bör enligt min mening få bli medlemmar i den europeiska unionen. Jag tror inte alls på pratet om civilisationernas krig eller liknande, mellan västerlandet och den muslimska världen. Men vi vet att i några av världens allvarligaste oroshärdar spelar islam gentemot judendom och kristendom en roll. För att verkligen få bästa möjliga dialog är det viktigt att tydligt demonstrerar att den europeiska unionen inte är en rikemansklubb utan att den är öppen för alla folk oavsett rikedom eller religion. Om det i praktiken ska bli möjligt att ta in de länder jag nämnde måste regelverket reformeras. Därför är den här konstitutionen som vi nu debatterar, med sina fel och brister, ett oerhört viktigt instrument för framtiden och för att EU ska kunna gå vidare och möta de hot jag har talat om. Vi måste ha en bättre Europadebatt i . Jag tror inte att det hänger på om vi folkomröstar eller ej. Det hänger på att EU börjar betraktas som ett lika självklart demokratiskt instrument som andra politiska nivåer. Jag tycker att torskexemplet är lysande. Var och en kan lätt förstå att torskar inte alls bryr sig om vare sig nationsgränser eller ekonomiska zoner i haven utan att de simmar precis vart de vill. Det spelar ingen som helst roll vilka begränsningar vi fattar beslut om i det här parlamentet om andra länders parlament säger ja till utfiskning. Därför får inte den som vill gå långsammast fram och har de lägsta ambitionerna på miljöområdet bestämma. Vi behöver ett överstatligt beslutsfattande på det området. Därför är den europeiska unionen nödvändig. 18 (): Jag tror möjligen att ett av de kvardröjande intrycken efter den här debatten kommer att vara att de två regeringsalternativen i svensk politik är väldigt olika. Å ena sidan har vi en som är kritisk mot en del saker som sker inom EU, men man är i grunden väldigt positiv till det samarbete som sker mellan länder för att kunna möta de utmaningar som finns och dem som vi ännu inte kan förutse för morgondagen. Å andra sidan finns ett regeringsalternativ som leds av statsministerns parti, som huvudsakligen är positivt till EU, och så finns där två andra partier som vill något annat. Det här kanske hade fungerat . Men det blir allt svårare att få det att fungera och . EU-frågor är inte längre utrikespolitik utan spelar en allt större roll för vårt dagliga liv och de beslut som vi fattar i riksdag, i våra landsting och i våra kommuner. Världen är nu sådan att gränserna spelar allt mindre roll. Vi är alltmer beroende av varandra. I detta ligger väldigt stora möjligheter för att hantera dagens och morgondagens utmaningar. Men ett par partier i statsministerns gruppering vill dra isär, sätta käppar i hjulet och vill inte att samarbetet ska gå vidare med någon kraft. Fick de bestämma skulle den fungerande struktur som existerar, med sina fel och brister, slås isär, inte finnas längre och inte fungera. Det är viktigt att man funderar kring vilken väg man vill gå. Vill man gå samarbetets väg för att finna gemensamma lösningar på de problem som är för stora för de enskilda länderna att möta? Eller är det så att man tror att var och en klarar sig själv? Det finns länder som prövar detta. Det mest utrerade exemplet är naturligtvis . Det är oerhört oberoende. Men det klarar inte att möta människors behov och att tillfredsställa de önskningar som finns. Jag tror att samarbete är vägen. Jag tror att det är en nödvändighet och . Miljöfrågan har kommit upp till diskussion här. Det är ett tydligt exempel på en fråga där vi behöver samarbeta över nationsgränserna för att kunna möta problemen. Utsläpp och miljöförstöring känner inga gränser. Där fordras det samarbete. Det finns skäl att inte bara vara positiv utan också peka på de brister som finns inom samarbetet. EU bör kunna göra mer inom klimatpolitiken och driva på mer för att kunna begränsa de utsläpp som kanske är det allvarligaste hotet mot mänskligheten över huvud taget. Förstör vi miljön och förstör vi klimatet och känsliga ekosystem spelar ekonomisk tillväxt ingen roll. Det spelar ingen roll hur tjocka plånböcker vi har om vi inte kan andas luften, och så vidare. EU måste vara pådrivande. EU borde inom ramen för Lissabonprocessen göra mer på detta område för att öka energieffektiviteten, för att utveckla förnybar energi, för att skärpa kraven på bränsleåtgång för nya bilar, för att pressa tillbaka användning av fossildrivna bilar och för att öka transporterna på järnväg i stället för med bil. Här har EU en viktig roll att spela. 19 (): Låt mig få börja mitt sista anförande med att instämma med . Fördraget är inte perfekt, sade . Det är det sannerligen inte. Det är ett fördrag som innebär krav på ytterligare avregleringar, både av tjänstesektorn och av andra sektorer. Den ekonomiska politiken ska framför allt inriktas på prisstabilitet och inte på sysselsättning, arbete och välfärd. Den militära kapaciteten ska öka, och EU:s militära möjligheter att ingripa ska förbättras. Det innebär en fortsatt anpassning både till EMU och till EMU-politiken. Det innebär en massiv överföring av makt till den europeiska unionen. Det innebär att vi får en konstitution, en grundlag, som går före svensk lag och svensk grundlag och som också bär tydliga drag av en statsbildning i . Nej, det är nog ungefär så långt ifrån perfekt man kan komma. säger att han till skillnad från andra debattörer är ödmjuk. Just det uttalandet kanske mer utmärks av en viss självgodhet. Jag skulle snarare vilja kalla något annat än ödmjuk, kanske svensk mästare i det blöta fingrets politik. Det är så som nu agerar: att alltid studera opinioner och att aldrig ligga alltför långt från folkopinioner. Men även för en mästare i denna gren som finns det tydligen gränser. Den gränsen går till exempel vid att ställa upp bakom den stora folkmajoritet som kräver en folkomröstning om . Anledningen är att det är viktigare för och att få en grundlagsfäst högerpolitik än att vi beslutar om den på ett demokratisk sätt. kallar mig för historierevisionist. Jag upprepar: Nämn tid och plats, , jag tar debatten om demokrati med dig när som helst och var som helst. Den kommer från min sida att handla om allmän rösträtt, kvinnlig rösträtt, fackliga rättigheter, strejkrätt, organisationsfrihet, demonstrationsfrihet, arbetsrätt, medbestämmande och framför allt om att motverka övergrepp mot internationell lag och folkrätt. Jag tar den debatten var som helst, du får bestämma tiden, du får bestämma platsen, . I pågår nu en intensiv diskussion inför en folkomröstning om EU-konstitutionen. Hur har ni tänkt att hantera ett eventuellt nej i den folkomröstningen? föraktar närmast det franska folket och säger att om det röstar nej är det av andra skäl än att det tycker att konstitutionen är dålig. Men tänk om det är så att folket vet bäst, . Tänk om det är så att människor är vuxna och mogna nog att ta ställning i en folkomröstning och göra det på resonabla och rationella grunder. Men du tycker att du vet bäst. Du vet bättre än folket. Du vet bäst vad som folket egentligen vill. Röstar det nej röstar det för någonting annat än ett nej till konstitutionen. Då är det andra skäl som gäller. Men röstar det ja finns det tydliga och klara skäl för att ta den folkomröstningen på allvar. Men ett nej innebär att konstitutionen har fallit. Hur vill ni då gå vidare, ni som är emot en folkomröstning i ? Ska vi då fatta beslut i riksdag om ett fördrag som rimligen inte längre existerar? Det vore verkligen en parodi på demokrati. Men ingen av er har kunnat ge ett besked på den punkten. Enligt är tydligen den majoritet som förespråkar nej i anhängare av att ska bli ett i . Grattis, , till den analysen! Jag tror knappast att den delas av särskilt många fransmän. besked är tydligt: folkomröstning. Vi litar på våra argument. Vi vill möta människor i en debatt och i en diskussion om fördelar och nackdelar med den nya konstitutionen. Vi är säkra på att väljarna är mogna nog att fatta ett beslut som är rationellt och väl grundat. Låt därför folket bestämma. 20 (): Återigen försöker statsministern blanda bort korten. Övergångsreglerna handlade om människor som skulle komma hit och leva på våra sociala välfärdssystem. Detta har inte skett. Det kan vi vara överens om . Då kan vi heller inte behöva några övergångsregler. Det är viktigt att säga att vi behöver ett regelverk för den framtida tjänstehandeln i . Där är vi överens. Men låt oss då komma fram på det området. Se till att vi hittar ett regelverk som gör att svenska arbetare, lettiska arbetare och franska arbetare kan få ett tydligt regelverk. Låt oss försöka komma fram där och inte bara sätta klackarna i backen och skapa rädsla. Jag tror nämligen att svenska företagare, svenska arbetare och svenska tjänstemän också har stora möjligheter att bidra till jobben ute i . Vi är duktiga, och vi är konkurrenskraftiga. Men det är klart att ni behöver se till att det blir lite enklare och bättre att vara företagare i så att vi kan konkurrera. Jag vill ha ett som är smalare och vassare. Jag tror att det också är vad svenska folket vill. Det vill att EU ska ägna sig åt rätt saker. Gör någonting åt brottsligheten. Jag ska inte behöva se att mina barn utsätts för narkotikaförsäljningen. Jag ska inte behöva leva med att alla dessa kvinnor säljs som prostituerade. Jag ska inte behöva leva med att brottsligheten är på försprång. Där måste EU vara effektivare. Jag vill ha ett och ett EU som faktiskt tar sig an miljöproblemen. Då kan man inte som säga: Nej, vi behöver inget samarbete, det är fel. Det är inte perfekt. Fördraget är inte är perfekt i det sammanhanget. Jag skulle gärna gå längre. Men det är det bästa vi har. Jag tror att man komplicerar EU-samarbetet mer än nödvändigt. Jag brukar göra en liknelse: Sätt er, 25 stycken, på en arbetsplats och försök komma överens om vart ni ska resa någonstans, hur ni ska resa, när ni ska börja och vad ni ska besöka! Det är så också i EU. Vi är 25 olika länder med lite olika traditioner, olika kulturer och olika prioriteringar. Det som är det viktiga i Europasamarbetet är att vi med respekt för varandras olikheter tar oss fram och säkrar freden. Vi ska ta oss fram för att skydda miljön och för att bekämpa brottsligheten. Jag tror också att svenska folket är berett att ge mandatet till EU att aktivt verka för att säkra freden. Då behöver vi samarbeta med det försvar som vi har. Vi behöver göra sådana insatser som vi gör på och i för att säkra freden. Vad är felet med det? Vi måste också från svensk sida vara en aktiv part i att skydda de mänskliga rättigheterna. som vi är beredda att ge mer makt till EU på de här områdena ska vi ta tillbaka makten i småfrågor. Svenska folket tycker att det är helt vansinnigt att man diskuterar småfågelspolitik, systembolag, om vi får snusa och vad det nu kan vara för någonting. Det är inga EU-frågor. Det som är bra med det nya fördraget är att riksdag äntligen kan få chans att vara med och stoppa det som är fel och säga ja till det som är bra. Jag förstår inte alla som är så kritiska till detta förslag. Varför innebär det en försämring? Jag har inte fått någon förklaring till att det skulle vara så, just när nu kan få vara med och bestämma. Vad är det för fel med att vi får reda på vad ministerrådet diskuterar och säger? Vad är det för fel med att det sker öppet? Vad är det för fel med att vi flyttar tillbaka en del av makten till nationerna? EU ska göra rätt saker. Då kommer också stödet för EU. Smalare men vassare det tror jag är en bra devis som passar de flesta partier och många svenskar. Det är därför det nya fördraget är viktigt. 21 (): frågar vad det är för fel med en del av de förslag som finns med i konstitutionen. Just de förslag som du tog upp, , var de som jag i mitt första tal räknade upp som saker som är bra med konstitutionsförslaget. Men jag påpekade också då att det knappast behövs en ny man ska kunna få öppenhet i ministerrådet, för att man ska få en ökad offentlighetsprincip eller för att de nationella parlamenten ska kunna lägga sig i EU-processen. Det borde vara självklarheter som inte kräver en ny konstitution. hyllar EU:s fiskepolitik. Fiskepolitiken har haft gemensam med de övriga EU-länderna sedan vi blev medlemmar. Under den tiden har fiskbestånden utarmats mer och mer. På finns knappt en torsk kvar. I rekommenderar experterna att man ska sluta fiska. Men politikerna lyssnar inte. Tycker du, , verkligen att den fiskepolitiken har varit lyckad? Är den ett bra exempel där miljöfrågorna är på rätt plats i EU? Jag håller inte alls med om det. Samarbete ja, men också rätt för enskilda länder att gå före och ställa hårdare krav. Om vi låter bli att fiska upp vår kvot på av torskbeståndet i östra är det klart att det gör skillnad. Det är intressant att höra vad som sägs om växthuseffekten när man diskuterar miljöfrågor. Det är fascinerande att de som här i kammaren varje gång vi pratar om EU helst pratar om miljöfrågor är samma partier som både här och ofta där röstar emot den politik som skulle kunna vara effektiv för att minska utsläppen. Tyvärr kan jag inte uppfatta det som något annat än mest ett uttryck för att man vill skjuta över besluten om miljöfrågor till EU i stället för att göra det vi kan göra här. Också jag anser att EU:s miljöpolitik behöver skärpas, men vi förfogar faktiskt över en mängd åtgärder som kan vidtas nationellt och som vanligtvis avvisas av den borgerliga alliansen. Den enda nationella åtgärd som alliansen tycks komma överens om är att inte avveckla kärnkraften. Konstigt att man blir överens om den med i alliansen, kan man tycka. Men det tycks vara så. Det är samma kärnkraft som Miljödomstolen i går sade nej till att man bygger ut effekten av. Miljödomstolen säger nämligen att avfallsfrågan inte är löst och att vi inte kan ha mer kärnkraft i när den frågan är olöst. Det är den borgerliga alliansens lösning på problemet med växthuseffekten. Jag tycker att det är konstigt att ni har mage att stå och prata om miljöfrågor. Men det kanske beror på att ni vill skjuta undan besluten från den här kammaren. Jag kan hålla med om en sak, nämligen att EU ska vara öppet även för att , Bosnien och en hel del andra länder ska kunna bli medlemmar. Det är en oerhört tragisk retorik som vi hör på en del håll i när man försöker skrämma upp folk för de livsfarliga muslimerna som ska komma in och ta över och allt vad det är.