prot · GS09103 · 2005-04-12 00:00:00 — Vi har en långtgående yttrandefrihet som också självklart innehåller begränsningar till exempel när det gäller hets mot folkgrupp. Men räckvidden för den svenska lagstiftningen går inte så långt som till de länder som här refererar till, utan det handlar om de brott som begås i . Där har vi ett effektivt, hoppas jag, rättssystem som kan ingripa. Men frågan gäller hur vi ska bekämpa det som kommer in till utifrån och som sänds från andra länder med andra rättssystem som gäller där. svarar inte på min fråga om han och tycker att dagens yttrandefrihetsgrundlag bör ändras för att åstadkomma något i linje med det som begär i sin interpellation. Jag tycker att det var bra gjort av . De hade möjligheter, och detta var saker som ägde rum på fransk mark, och där gällde fransk lag. Jag är glad att det beslutet blev som det blev. Men jag har inte så stora illusioner om att problemet därmed är borta, utan problemet är kvar men har flyttat ut ur Europeiska unionen. I EU diskuteras detta mellan de ministrar som har ansvar för de här frågorna. Frågorna hanteras av kommissionären från som har ansvar för radio- och tv-frågor. Jag kommer, när ministrarna möts och de här frågorna är uppe på dagordningen, inte att vara blyg att begära att vi ska agera tillsammans. Men jag har inga illusioner om att vi med ett pennstreck kan fatta ett lagstiftningsbeslut, och så är problemen med antisemitismen borta från vår del av världen. Så enkelt tror jag tyvärr inte att det är. Däremot ska EU kanske vara aktivt när det gäller opinionsbildning och påtryckningar mot de stationer och de länder som är upphov och källa till det som skapar de här problemen i vårt område. 33 (): Anser fortfarande på fullt allvar att den här antisemitiska propagandan, som det finns omfattande dokumentation av, enbart är något som jag föreställer mig och att det inte är något problem? Anser utbildnings- och kulturministern fortfarande att det här är ett marginellt problem som inte stör honom? Det skulle vara befriande att åtminstone få höra ministern fördöma det här fenomenet så att det hörs hela vägen till , , och ambassader här i . Ett sådant fördömande skulle vara tecken på att regeringen åtminstone inte accepterar detta, som ministern visat ett slags kulturell tolerans för. Ett fördömande av att genom sina medier får antisemitismen att ta fäste i igen skulle dessutom vara en tydlig förklaring om att vi inte vill att våra muslimska och arabiska invånare fortsätter att förgiftas med den här dyngan. Avser ministern att göra ett sådant tydligt fördömande? Avser ministern inom överskådlig framtid att föra upp den här problematiken med sina kolleger på internationell nivå eller åtminstone på EU-nivå? Vad gäller använde man sin lagstiftning om hets mot folkgrupp. Det kunde man använda för att stoppa tv-stationen. Då undrar jag varför vi inte skulle kunna göra samma sak här och stoppa den här kabel-tv-stationen. Det är ett mycket bra initiativ som har tagits om vår levande historia, och jag tycker gott att vi kan vara föredöme här. Även om sådant här dyker upp även på andra ställen har det en normgivande effekt om vi tar i med hårdhandskarna mot den förskräckliga propagandan. Vi vet att den understöder den krigföring som förekommer runtom i världen. 34 Utbildnings- och kulturminister (): Jag noterar att hade förskrivna inlägg i alla sina repliker, så han kunde inte i något avseende ta ombord någonting av det jag sade i mina repliker. Det blir som två parallella monologer. Men jag märker i reglerna att det står att detta ska vara en debatt. Det innebär något slags utbyte. Jag beklagar att det inte har varit möjligt. Jag ställde bara en fråga till , men han låtsas inte om den över huvud taget: Vill ändra grundlagen om yttrandefriheten och i så fall på vad sätt? Det vore bra att veta. Han har förbrukat alla sina repliker och inte sagt ett ljud om detta, trots att han kräver en massa åtgärder av mig. frågar varför inte använda reglerna om hets mot folkgrupp för att stoppa motsvarande i som man gjorde i . Jag har inga problem med det om det vore så att det var i , men detta var en rymdstation i som återutsände. Jag har inte hört att sådant finns i . Fanns det är jag säker på att den svenska yttrandefrihetslagstiftningen skulle medge precis samma tillslag på basis av rekvisitet hets mot folkgrupp. Han ställer frågan igen, som om han inte hade hört vad jag sade, om jag avser att ta upp detta i EU. Det har jag utförligt kommenterat. Jag tycker att det känns lite genant att vi ska behöva hamna så här när det här är en fråga där vi faktiskt är så pass överens. I de förskrivna inläggen hade det kanske inte noterats, men jag instämde ju i stort sett på alla punkter i bedömningar av de vedervärdiga saker som sprids över världen. Det här är ett uttryck för globaliseringen. Man kan bo var man vill och se nästan vad man vill. Det kan vi beklaga på det sätt som vi gör . Men för sammanhangets skull kan det också vara en poäng att titta på det omvända: Vad har det här för möjligheter? Det är lätt för oss att sitta här och ta emot sändningar från länderna i , men lika svårt är det för deras parlamentariker som för oss att hindra utsändning och mottagande när det gäller medier och program från stationer i väst. Enligt tidningen är det här den mest dramatiska förändring som sker i de här länderna, nämligen att regimerna inte kan hindra medborgarna att ta del av nyhetskanaler, kulturimpulser, debatt och information från länder som vårt. På det hela taget kanske globaliseringen i de här avseendena totalt sett, när man lägger ihop plus och minus, är gynnsam på lite . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2004/05:387 om kvotering av studenter 35 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat om jag kommer att föreslå en omprövning av det så kallade alternativa urvalet, som innebär att styrelsen för respektive lärosäte får bestämma urvalsgrunder till högst av platserna till utbildningar som vänder sig till nybörjare. Vidare har hon frågat mig om jag kommer att agera för att frågorna om finansiering av kontinuerliga och regelbundna kurser för utländska akademiker finner en långvarig lösning. Inledningsvis vill jag säga att jag inte kan uttala mig om det konkreta ärendet avseende universitets beslut om antagning till juristutbildningen. Saken är just nu föremål för en domstolsprocess, varför jag bör hålla tyst i den frågan. Att motverka den sociala snedrekryteringen och att öka mångfalden i högskolan är högt prioriterade frågor för mig som utbildningsminister. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att på ett aktivt sätt bredda rekryteringen till högre utbildning. Bland annat har högskolan byggts ut, en rekryteringsdelegation har fördelat för aktiva rekryteringsåtgärder i högskolan, och studiestödet har blivit bättre. Arbetet har givit resultat. Den sociala snedrekryteringen har minskat, och andelen högskolenybörjare med utländsk bakgrund har ökat och motsvarar i det närmaste andelen med utländsk bakgrund i befolkningen. Detta visar att det finns andra effektiva sätt att minska den sociala snedrekryteringen och öka mångfalden än etnisk kvotering. Det finns flera goda exempel att dra lärdom av när det gäller att bredda rekryteringen till högre utbildning. Jag besökte Studiecentrum i som bland annat syftar till att visa förebilder och motivera gymnasieungdomar att söka sig till högre studier. Enligt projektets undersökningar har andelen gymnasieelever som tänker söka sig vidare till högskolan ökat från två av tio till sju av tio i denna stadsdel. Det var mycket glädjande för mig att ta del av projektets positiva effekter för ungdomar i . Jag har i tidigare frågesvar aviserat att det pågår ett arbete inom Utbildnings- och som syftar till att göra urvalsreglerna om det så kallade alternativa urvalet tydligare för högskolorna. I den kommande högskolepolitiska propositionen, som regeringen planerar att presentera för , kommer bland annat frågor om tillträde till högre utbildning och breddad rekrytering att behandlas. Det är viktigt att utländska akademiker får det erkännande och vid behov den kompletterande utbildning som krävs för att de sedan ska kunna få ett arbete i nivå med den kompetens de har. Det är slöseri att välutbildade män och kvinnor inte får arbetsuppgifter som de är kvalificerade för. I årets vårproposition tänker regeringen föreslå en satsning på för att invandrade akademiker ska få möjlighet till en ettårig kompletterande utbildning vid och . Jag vill vidare nämna att regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom med uppgift att se över reglering och system för godkännande av personer med utbildning från länder utanför EES. I uppdraget ingår att ta fram konkreta förslag till hur de kompletterande utbildningarna vid högskolan ska organiseras och finansieras, om kompletteringskurserna ska vara öppna för andra än tredjelandsutbildade samt vilka försörjningsformer som är möjliga för den enskilde . Som vet är det här mycket viktiga och angelägna frågor för regeringen. Regeringen avser alltså att återkomma till både när det gäller tillträde till högre utbildning och utländska akademikers möjlighet till utbildning och sysselsättning. 36 (): Utbildningsministern har haft en kompakt eftermiddag med väldigt många interpellationer och många olika ärenden, så jag tänker inte göra den här debatten till en långdebatt. Det finns förresten väldigt lite att diskutera egentligen. Andelen studerande med annan etnisk bakgrund än svensk har ökat, och det står också i utbildningsministerns svar. Det kanske viktigaste som återstår nu är frågan om dem som redan är utbildade, inte nybörjare, därför att från nybörjarens synvinkel har situationen väsentligt förbättrats. Det återstår några frågor som gäller de unga med annan etnisk bakgrund än svensk. Vi saknar fortfarande garantier för att de får samma möjligheter som svenska studenter att få praktikplatser. Vi vet att de mycket ofta har svårigheter med det. Deras största svårighet kommer i slutet på utbildningen. I tider av hög arbetslöshet bland akademiker faller mina trevliga bekanta, mycket begåvade och med bra betyg, kanske från Kosovo eller något annat land helt utanför rekryteringarna. Det är mycket upprörande. Vad vi borde anstränga oss för är det som händer efter utbildningen när det gäller de unga, den så kallade andra generationen. När det gäller akademikerna kan jag informera utbildningsministern om att det har startats ett nätverk mellan flera högskolor och universitet. Med hjälp av 1 miljon från Nätuniversitetet ska man producera nätkurser för kompletterande utbildningar. Men det här, som är en väldigt uppmuntrande början, kan som vanligt bli en engångsföreteelse och försvinna i intet, om man inte långsiktigt planerar för att nätkurserna ska ha en normal plats i utbudet av utbildningar på olika högskolor och universitet. Det är väldigt glädjande att det finns en arbetsgrupp som diskuterar de här frågorna på departementet. Frågan är: Kan inte vi som arbetar aktivt från invandrarbefolkningens sida på något sätt etablera en kontinuerlig dialog med arbetsgruppen? Vi vet precis hur det ser ut på fältet, och vi har väldigt många praktiska lösningar som vi redan har prövat till vårt förfogande. Problemet är bara att invandrarorganisationer alltid är små och fattiga och att man förbiser dem mycket lätt, så jag har ett konkret förslag: Låt oss börja samarbeta. 37 Utbildnings- och kulturminister (): Jag tackar för de inledande omtänksamma orden om interpellationsdebatterna och annat. Jag tycker inte att vi kan slå oss till ro med att vi nu har nått en proportionell antagning av invandrarungdomar till högskolan. Jag tycker att det är ett bra etappmål, men vi måste vidare. De är fortfarande underrepresenterade på de mer prestigefyllda utbildningarna. Det är väldigt få invandrare och ungdomar med invandrarbakgrund som läser för att till exempel bli jurister och en del andra viktiga yrken som kommer att ha en personalsammansättning där människor med olika minoritetsidentiteter är underrepresenterade. Det här är inte bara ett problem för dem på arbetsmarknaden, utan det är faktiskt ett problem för och för det svenska samhället som jag inte tycker att vi kan låta oss nöja med och slå oss till ro med. Vi måste jobba vidare med de här frågorna. Även om jag är glad för att andelen på det här viset har gått upp, är det också viktigt att tänka på vad det beror på. Ett av de allra viktigaste instrumenten har ju varit den utbyggnad av högskolan som har ägt rum. Den har gjort tröskeln in till högskoleutbildningen lägre och har gjort att grupper som traditionellt har varit underrepresenterade på marginalen så att säga har fått lättare att göra entré i högskolevärlden. Det tror jag är en mycket viktig del. Där har våra två partier inte alltid haft samma uppfattning. Men det här är i alla fall ett resultat av högskoleutbyggnaden som jag tror att vi kan vara överens om. Vi bedriver nu ett fortsatt arbete i , på tjänstemannanivå än så länge, om hur vi ska gå vidare i de här frågorna. Jag kan gärna här utfästa, , att vi kan etablera kontakt i de här frågorna för att samla in de förslag, idéer och synpunkter som kan finnas i till exempel de organisationer som du nämnde. Jag ska ta med mig dem som en instruktion för det fortsatta arbetet när jag kommer tillbaka till departementet, det vill säga så fort som möjligt. 38 (): Då är vi överens. Frågan om juristerna är en oerhört dramatisk fråga. Vi har väldigt många jurister från andra länder i , och under en lång rad av år bemöttes de på arbetsförmedlingarna med repliken: Du saknar yrke. Det är en attityd som jag själv träffade på när jag kom till och den enda gång jag någonsin besökte en arbetsförmedling sade att jag ville bli journalist. Jag fick då höra att det var omöjligt och att jag skulle skola om mig till jag vet inte vad. Det var anledningen till att jag aldrig mer gick till en arbetsförmedling. Det gick inte att tala med människor som inte ville lyssna på en och som inte på något sätt ville se vilken kompetens och kvalifikation man redan bar med sig in i landet. Så det finns väldigt mycket att göra när det gäller utländska akademiker med juridisk bakgrund. I de arbetsgrupper som jag talade om har vi haft positiva erfarenheter i sammanhanget. Vi initierade bland annat ett samarbete med kronofogden då två utländska jurister arbetade med att kartlägga orsakerna till bristen på kommunikation mellan kronofogdemyndigheten och invandrarbefolkningen. Det här är ett stort problem, för om en skuldsatt invandrare inte begriper hur det här fungerar och försöker gömma sig för kronofogden växer skulderna tills de blir omöjliga att någonsin, på något sätt, sanera. Så det finns möjligheter att använda kompetensen som finns i gruppen. Alla behöver inte sitta i domstolar. Alla behöver inte bli försvarsadvokater eller domare. Rådgivare till invandrarföretagare kan till exempel vara mycket värdefulla, och det finns väldigt många andra områden där juridikens och den dubbla kulturens värde kan fungera mycket bra. Men då måste vi också ha kompletterande utbildningar som är tillgängliga, inte kostar en förmögenhet och inte tar att gå igenom. För diskvalificeras människan totalt. 39 Utbildnings- och kulturminister (): Jag ska inte förlänga debatten mycket mer. Jag vill bara säga att precis det som tar upp är avsikten att det ska bli med de extra pengar som vi nu kommer att föreslå i vårpropositionen . Jag hoppas att det får brett stöd i . Det är fråga om precis den typen av kompletterande utbildning, förlagd till och , för att fylla upp just på det där viset. Men tyvärr måste jag konstatera att det inte blir billigt. Detta är utbildningar som måste skräddarsys för väldigt små grupper, kanske till och med individuellt. Det som behöver fyllas upp för att nå en svensk nivå skiljer sig åt beroende på vad det är för land, vad det är för ålder och så vidare. Så särskilt enkelt är det inte. Men tar vi ett steg i precis den riktningen. Därmed tycker jag att vi kan känna oss ovanligt överens i de här frågorna. 40 (): Då tackar jag för svaret, och så får vi försöka gå vidare tillsammans i frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:443 om infrastruktur 41 Statsrådet (): har ställt fyra frågor till mig som rör : Kommer jag att verka för att processen med arbetsplanen för väg 73 ges sådan prioritet att arbetet kan påbörjas ? Kommer jag att se till att anslag för ett igångsättande av kvarvarande vägsträcka liksom mötesplatser och perronger på järnvägen kan ges så att de kan slutföras ? På vilket sätt avser jag att agera för att utbyggnaden av Norvik till uthamn för särskilt containertrafiken kan påbörjas? Vilka åtgärder planerar jag för att ge och rimliga villkor för en god utveckling av jobb och företagande? Beträffande väg 73 vill jag, precis som i flera tidigare frågesvar, poängtera att regeringens beslut innebär att mellan och tidigareläggs. i , som svarar för länsplanens innehåll, ska enligt regeringens beslut planera in en byggstart . Det har också gjort. har fastställt en arbetsplan för utbyggnad av en mötesseparerad fyrfältig väg mellan och . beslut om arbetsplanen har överklagats och ska prövas av regeringen. Ärendet har först överlämnats till , men naturligtvis är det min ambition att handläggningen ska ske så snabbt som möjligt. Men det kan krävas ytterligare beslut, som regeringen inte råder över, innan byggstart kan ske. Exempelvis kan nya broar behöva vattendom hos miljödomstolen. Det kan behövas strandskyddsdispenser, bygglov för bullerplank med mera. Beträffande kvarvarande sträckor av väg 73 finns motorväg utbyggd ned till , utom de sista , som är motortrafikled. De byggs om i samband med fyrfältsvägen ÄlgvikenFors. I länsplanen finns dessutom trafikplatser med mera på samt Södertörnsleden, som ger en förbättrad koppling mellan kommun och väg E 4. Att bygga ut även resterande ned till infarten i till fyrfältsväg måste avvakta den kommunala planeringen. Det får sedan på sedvanligt sätt bedömas för prioritering av vid kommande revideringar av länsplanen. Beträffande Nynäsbanan ingår till kapacitetshöjning mellan och i den nationella banhållningsplanen i perioden 20102015. En järnvägsutredning för kapacitetshöjning i form av bland annat mötesstationer och partiella dubbelspår kommer att startas och beräknas vara klar . Därefter följer på sedvanligt sätt fortsatt fysisk planering i form av järnvägsplaner. Eftersom det inte kan köras åttavagnars pendeltåg på sträckan studerar om det är möjligt att tidigarelägga en mindre del av kapacitetsprojektet för att förlänga plattformarna vid de nio berörda stationerna . En sådan tidigareläggning förutsätter dels att någon ytterligare formell planering inte krävs, dels att kan ordna tillräcklig finansiering genom omdisponerade medel inom framtidsplanens ram. Norviks hamn är en angelägenhet som till exempel kan belysas inom ramen för den kommunala översiktsplaneringen enligt . beslut om att lägga ned fabriken i är ett hårt slag mot orten. Jag förutsätter att tar sitt ansvar för de personer som berörs av nedläggningen av Nynäshamnsfabriken. För de kvinnor och män som drabbas av arbetslöshet finns en särskild beredskap inom ramen för arbetsmarknadspolitiken att hjälpa till i övergången till vidareutbildning eller till andra delar av arbetsmarknaden. Ams och länsarbetsnämnderna har ett tydligt uppdrag från regeringen att se till att arbetsförmedlingar på orter som drabbas av varsel har nödvändiga förutsättningar för att kunna stödja de drabbade. Regeringen bedriver en aktiv politik för att ta till vara olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet, även . Ett viktigt instrument för den regionala utvecklingspolitiken är de regionala tillväxtprogrammen. Det är viktigt att fortsätter och intensifierar sitt framåtsyftande arbete med att utveckla näringslivet. Jag avser att även framöver arbeta för att skapa goda förutsättningar för tillväxt och regional utveckling på lokal och regional nivå i hela landet, så även i . Jag kommer noga att följa utvecklingen. 42 (): För for jag hemifrån med bil till min grannkommun . ligger ju granne med . De dryga fem milen tog också . Det är få ställen i landet i övrigt där det tar så att ta sig så kort bit om man åker utanför . Jag har varit ute och rest på de här vägarna tillsammans med kolleger från andra delar av landet och de tror inte att det är sant att det i finns så här dåliga vägar. Det är också orsaken till att , som enda parti faktiskt, har haft väg 73 högt prioriterad . Att åka denna sträcka i snöglopp och mörker gör man med fara för eget liv, kan jag säga. hade jag anledning att fara tillbaka, för då hade besked kommit. Det var något lättare i dagsljus, men då ser man också tydligare hur dålig vägen är. säger att hon förutsätter att tar ansvar för de effekter som blir av deras nedläggning, och det kan jag lätt hålla med om. Men jag ser ingenting i det här interpellationssvaret som andas att regeringen vill ta något ansvar för de mycket stora försvarsnedläggningar som genomförs i . Det är nämligen mer än dubbelt så många anställda där som just nu har fått sina varsel om uppsägning från och . Det är kvalificerad teknisk personal. Väldigt många kommer att flytta därifrån, tror jag, men de som inte har möjlighet att göra det har inte, på samma sätt som på andra orter i landet, fått några signaler om att insatser ska göras. Jag tror inte att människor i storstadsregionen generellt vare sig förväntar sig eller frågar efter några specifika statliga insatser. Man förväntar sig däremot att få samma grundläggande villkor som människor får i övriga landet. Man betalar gärna mycket skatt, och man skickar mycket i skatteutjämning, men sådana grundläggande förutsättningar som farbara vägar och en järnväg som gör det praktiskt möjligt för vanliga människor att över huvud taget pendla måste man ändå få. Då blir man lite förvånad över svaret på frågan. Alldeles flyttades arbetsplanen för väg 73 över till efter att både länge och väl ha legat och skräpat på . Jag tycker tyvärr inte att statsrådet tillräckligt tydligt ger besked om att det faktiskt är ett högt prioriterat ärende att se till att få fram detta, och att man är beredd att prioritera både arbetsresurser och annat för att bli klar. Jag skulle vilja ha ett tydligare besked på att väg 73 nu måste prioriteras högre än vad man gjort. Det är nästan ett skämt att läsa att , liksom i tidigare frågesvar, poängterar tidigareläggningen. I själva verket är det ju en upprepad senareläggning som har skett gång på gång. har väg 73 ständigt åkt nedåt i prioriteringen. Det blir ungefär som: Vad är det som går och går och aldrig kommer till dörren? Är det inte klockan så är det väg 73. måste detta ändå genomföras, precis som man måste se till att pendeltågsbanan kan fungera så att man kan få något snabbare trafik i avvaktan på att den stora utbyggnaden kan komma till stånd. Regeringen samarbetar ju med . Skulle inte regeringen kunna göra några insatser för att häva blockering av Norviks hamn, så som de blockerar den i ? 43 (): Den globala ekonomin är här. När lägger ned en tillverkningsenhet i har koncernledningen gjort en analys av sin produktionskapacitet, inte bara i eller , utan den omfattar världen som marknad. Det spelar ingen roll hur bra den förhållandevis lilla enhet som finns i levererar vinster till koncernen så länge det finns en annan enhet som är bättre någon annanstans i världen. Så ser världsekonomin ut och det får vi leva med, i alla fall i de regioner där vi har multinationella företag verksamma. Det är då desto viktigare att vi ställer krav på de stora företagen att omställningarna sker på ett anständigt sätt och att våra arbetsmarknadspolitiska myndigheter i samverkan med företagen genom utbildning, omställning med mera hjälper de människor som drabbas av förändringen. Dialogen mellan företag och samhälle måste ske med respekt för varandras villkor.