prot · GT0951 · 2005-12-14 00:00:00 — Jag skulle över huvud taget vilja diskutera finansieringen av äldreomsorgen. säger statsrådet att man ska satsa . Det är mindre än inflationsmål. satsar däremot 10 miljarder för att stärka vården och omsorgen. Jag har till statsrådets företrädare vädjat om en parlamentarisk utredning för att vi ska kunna diskutera finansieringen av äldreomsorgen, men han svarade då: Det behövs inte, för vi kan behålla skattetrycket. Folk kommer att jobba längre. Vi kommer att föda fler barn, och vi kommer att välkomna arbetskraftsinvandring. verkar det ändå som att statsrådet är lite orolig för finansieringen av äldreomsorgen eftersom det behöver tillsättas mer pengar. Därför frågar jag: Skulle statsrådet kunna tänka sig att ånyo ta vår utsträckta hand när det gäller att över partigränserna diskutera vårdens framtida finansiering? Det tycker vi att de äldre är värda. 50 Statsrådet () replik: efterlyser fler socialdemokratiska debattörer. Jag kan försäkra att vi har gott om duktiga socialdemokratiska debattörer, så kan få sitt lystmäte om hon vill. Vi har gott om folk. När det gäller finansieringen av äldreomsorgen är ju sanningen den, , att det är en tydlig ideologisk skillnad mellan våra partier. Den är tydligare än . Ni moderater säger att , som vänligt nog har preciserat som två mandatperioder, ska skattenivån ned på genomsnittlig EU-nivå, OECD-nivå. Det är minus i skatteintäkter. Om ungefär , vilket är om ungefär två mandatperioder, kommer antalet och andelen mycket gamla att öka kraftigt i vårt land. Det är precis då vi kanske behöver ökade skatteintäkter för att klara av ansvaret för äldreomsorgen och sjukvården. Därför finns det ingen möjlighet, som jag ser, att vi skulle kunna mötas när det gäller finansieringen av äldreomsorgen för framtiden. Vi står milslångt ifrån varandra, och det blir väljarna som får ta ställning till vilken modell det är som ska styra landet. Ska vi också i fortsättningen finansiera äldreomsorgen och sjukvården gemensamt räcker det inte bara med att säga det. Då måste man också göra det, och ska man göra det måste man våga ta ansvar och kunna ta ansvar för en ekonomisk politik som innebär både höga skatter och ekonomisk tillväxt och låg arbetslöshet. Vi har klarat det, och vi kommer att fortsätta att kunna klara det. Det är ingen lätt uppgift, men vi har klarat det väsentligt bättre än alla jämförbara länder. Vi vill fortsätta på den vägen, och jag räknar med att vi kan få väljarnas stöd för detta. 51 () replik: har Socialdemokraterna satt som en gräns för förtidspensioner. Sedan ska de få höjd skatt på det. Jag tycker att det talar sitt tydliga språk. Regeringens egen långtidsutredning har om framtiden sagt att det 2020 kommer att vara dubbelt så många äldre som det är . finns det risk att vi kan få en inflationsboom och negativ tillväxt. Vi ska veta om att det 1970 fanns elva personer som förvärvsarbetade per 80-åring. är det ungefär fem personer som arbetar per 80-åring. Och när jag blir kommer det att vara en, möjligtvis två, som förvärvsarbetar per 80-åring. De ska dessutom, med politik, få högre skatt. Bäva månde våra barn och barnbarn! Jag tycker att det är dags att vi tar den här situationen på allvar. Och jag vädjar återigen: Låt oss finna en finansiering för att trygga de äldres vård och omsorg som håller och håller över val! Men detta viftar statsrådet bara bort med att säga att vi står milsvitt ifrån varandra. Jag undrar vad de äldre säger som lyssnar på det här. Jag vädjar om detta, och socialministern viftar bara bort det på det här viset. Dessutom tycker jag att mycket som har varit uppe i diskussionen om sjukvården tål att diskuteras . Och jag har en sista fråga till statsrådet. Stopplagen har vi diskuterat. Men hur kan det komma sig och vad säger egentligen statsrådet om det att , ett landstingsägt bolag, tar emot privatfinansierade, privatförsäkrade patienter från utlandet? De ska däremot förbjudas i . Jag säger inte att vi ska ha detta, men jag säger: Hur kan statsrådet låta bli att tycka till om en sådan vård, att Socialdemokraterna själva har ett aktiebolag som tar emot försäkringspatienter? 52 Statsrådet () replik: tycks leva i en egen verklighetsuppfattning, och det kanske man måste göra för att stå för en sådan orättvis fördelningspolitik som gör. Jag förstår uppriktigt talat inte hur man kan argumentera för att försörjningskvoten radikalt kommer att försämras färre arbetande ska försörja väldigt många fler och komma fram till slutsatsen att det är bäst att vi sänker skattetrycket och minskar intäkterna till det gemensamma med 250 miljarder. Hur kan man komma till den slutsatsen utifrån detta? Jag förstår uppriktigt talat inte det. Förhoppningsvis förstår inte det heller jag vet att inte har någon mer replik. Vi har naturligtvis en utmaning framöver när det gäller att finansiera en åldrande befolkning, men den är inte fullt så nattsvart som de försörjningskvoter som redogör för. Det är en rejäl utmaning det vill jag erkänna. Men det är inte så att det är någon överväldigande svår utmaning att klara, men det förutsätter att vi har en väldigt stor andel av befolkningen i arbete. Därför är det så viktigt att vi nu lyckas med att minska sjuktalen, minska långtidssjukskrivningarna och minska förtidspensioneringarna. Det är viktigt att vi lyckas med att ha ett ständigt ökande antal riktiga arbeten, att vi lyckas med en aktiv arbetsmarknadspolitik och att vi klarar av att ha starka finanser. Kan vi fortsätta den politiken kommer vi att klara också de allvarliga utmaningar som vi möter med en åldrande befolkning. Men om vi släpper taget och säger att vi ska sänka skatten med 250 miljarder kommer vi verkligen att få problem. 53 (): Vi har hört under debatten en hel del om hur det ser ut i . Jag tänker beröra lite när det gäller just hälsofrågorna för de handikappade, funktionshindrade, och också folkhälsofrågorna. Jag står naturligtvis bakom det som har sagts när det gäller de moderata förslagen i budgeten. Jag vill också poängtera de stora satsningar som görs inte minst när det gäller vårdgarantin och tillgängligheten men också kvalitetsförbättringar inom vården. Jag kommer som sagt att prata en hel del om och peka på folkhälsofrågorna. Det är då viktigt att fundera över hur det ser ut i . När man tittar i olika rapporter kan man konstatera att människor inte upplever att de har den hälsa som vi pratar om i många olika sammanhang. Att hälsan är en mänsklig rättighet och att alla människor har lika värde slår man fast i FN:s deklarationer. Det andra som vi brukar upprepa när det gäller WHO:s hälsobegrepp är ju att vi ser hälsa som en resurs i det dagliga livet. Livsstilen, miljön, den sociala situationen och ekonomin är sådana saker som påverkar vår upplevda hälsa. Hur är det då i ? Ja, tyvärr är det så här: av männen upplever att de har en god hälsa. av männen i upplever alltså inte detta. Och av kvinnorna upplever inte heller att de har en god hälsa. Därför finns det anledning att göra mer saker inom folkhälsoområdet. Vi moderater föreslår att vi ska lägga ut mer pengar i kommuner och landsting, att vi ska lyfta pengar från budgetram på drygt 130 miljoner och lägga 40 miljoner på regionalt och kommunalt folkhälsoarbete och 20 miljoner på alkohol- och narkotikaförebyggande arbete. Det är som flera har sagt tidigare. Att förebygga och gå in tidigt och göra insatser lönar sig. Hur ser det då ut med och de insatser som de gör därifrån? Har de lyckats? Den frågan måste man ställa sig. Det är därför som vi också talar om att vi ser att kan avvecklas till 2008. Vi ser andra möjligheter med ett och hälsa som mer sysslar med forskning. Men framför allt ser vi att medel kan lyftas över, som jag nämnde, till regionalt och kommunalt folkhälsoarbete. Jag hade förmånen att lyssna på , en professor i fysiologi och idrottsrelaterad forskning, . Han arbetar i . Han lyfte fram några intressanta jämförelser när det gällde och . Ni vet precis som jag att ligger lite efter i vissa delar när det gäller folkhälsan. Men de har verkligen tagit tag i det, och de har många intressanta saker att lära ut. är också gästprofessor här i vid ett universitet. Han pekade på att man i har lyckats mycket bättre med fysisk aktivitet på recept. Varför har man gjort det? Det kan man knyta till många olika saker, säger han. Han är också pappa till materialet man använder där. En tydlig sak är att man mycket mer har pekat på det vetenskapliga i att använda fysisk aktivitet på recept. Det andra är att man tydligt har riktat det till läkargruppen. Läkargruppen, som vi alla vet, är många av de allmänläkare, husläkare och familjeläkare som vi har talat om här tidigare. I är privata inom allmänläkarkåren. Där har man fått ett oerhört genomslag för just fysisk aktivitet på recept. I tar det . Han pekade också på att en orsak kan vara att vi har den struktur vi har. Det ska gå via landstingen som sedan i sin tur ska försöka påverka. Vi ser olika exempel runtom i på att det tar att få just den förändring till stånd som han pekar på går så mycket snabbare i . En annan sak som han sade är också viktig. Det gäller det regionala stödet och det kommunala stödet. Man går i gång med en stor satsning som man kallar för Kram. Kram står för kost, rökning, alkohol och motion. Det intressanta med den satsningen är att man väljer ut fyra pilotkommuner där alla invånare i kommunen ska få en hälsoundersökning och ett hälsosamtal. Det gör man för att man tror att det ska kunna ske överallt i . Men man gör det med inslag av privata stiftelser som satsar 13 miljoner och från det nationella som satsar 13 miljoner till dessa fyra kommuner. Man är också övertygad om att inställningen i till att individen själv måste ha möjlighet att utveckla sin hälsa kommer att visa sig ha stor betydelse. Regionalt och lokalt stöd är väldigt viktigt i folkhälsoarbetet. En annan sak som man också kan fundera över är hur kommuner och landsting arbetar med hälsoarbete inte minst för sina egna anställda. När man tittar på statistiken runtom i ser man tyvärr alldeles för höga sjuktal. Ett intressant exempel på hur man försöker vända detta är kommun i . Ni kanske har sett från . Där pekas det på att man nu satsar aktivt på att förbättra hälsan för de anställda. Man gör det på flera olika sätt. Det intressanta med satsningarna är att man har lyckats vända en kommun från en förlust till ett plusresultat i budgeten för att man just har fått personalen att motionera mer och vara mer aktiv. har man nu beslutat som första kommun i att upphandla privata försäkringar för att komma till sjukvården inom . Då kan man ställa sig frågan: Är det bra eller dåligt? Det visar i alla fall på att sjukvården har oerhört stor betydelse för att hälsan och det förebyggande arbetet ska fungera väl. Även om man nu talar varmt om vårdgarantin vet vi att det inte riktigt är så det fungerar. Jag ska gå vidare och kort nämna att vi har två stora satsningar i vår handikappolitik. Det ena är hjälpmedelsgarantin. Flera har berört det här tidigare. Det är oerhört märkligt att trots att man vet att människor behöver dessa hjälpmedel för rehabilitering och för människors upplevda hälsa är oerhört svårt att få igenom en garanti här i kammaren. Det är också oerhört svårt för många att få just det hjälpmedel som de behöver och få det . Det andra är detta med LSS. Det är en väldigt viktig reform. Den är berörd här. Vi avsätter pengar för en statlig finansiering av detta. Det är självklart att det ska finansieras. Men det är också självklart när man lyfter de 20 första timmarna från kommunen till det statliga att det verkligen blir en rättighetslag värd namnet. Det tycker vi är oerhört angeläget. Jag sitter själv i den utredning som tittar på detta. Vi ser många bekymmer med hur det fungerar trots att man från socialdemokratiskt håll säger att det inte finns så stora bekymmer i . Just i den här utredningen har vi haft chansen att titta på detta och se hur många brister det finns. Man går inte från ord till handling. Man lovar mycket men håller kanske tunt. Detta är oerhört viktiga frågor. De kommer att ha avgörande betydelse för fortsättningen av människors upplevda hälsa här i . Eftersom vi inte har fått gehör hos regeringen eller vänsterkartellen för dessa satsningar kommer vi att fortsätta att arbeta för att få möjligheten att genomföra detta. behöver en ny regering. 54 vice talman (): Jag ska börja mitt anförande med att kommentera replikskiftet mellan och . påstod att vi sade nej till stopplagen för att vi ville att människor skulle kunna köpa sig förbi vårdköer. Det är inte sant. borde erkänna det för protokollet här i och inte fara med saker som inte är sanna. ska jag gå över till det jag tänkte säga. Jag tänker beröra två av punkterna i särskilda yttrande. Det handlar om funktionshinder. Det är naturligtvis både fysiska och psykiska funktionshinder vi menar och även psykiatrin. Vi har i våra motioner på de områdena många förslag. Jag ska bara beröra dem som finns i detta betänkande. Vi kommer att behandla dessa frågor ännu mer, både handikapp och psykiatri, i vår när vi startar igen. har lagt fram sitt delbetänkande, och det ska remissbehandlas. Vi har från utskottet blivit eniga om och fått beslut om att vi också ska se över den framtida finansieringen av assistansreformen. Det är krav som vi från sida har ställt . För att vi ska kunna få ett verkligt genomslag för den personliga assistans som vi ser som så viktig måste staten ta över finansieringsansvaret. Det kan inte vara så som det är att enskilda människor anklagas för att dränera kommunens ekonomi därför att de har stora hjälpbehov. Det hoppas jag verkligen ska bli resultatet . Vi vill också återinföra en del av de rättigheter som fanns i den ursprungliga reformen. Det gäller bland annat att barn ska kunna få ha sin personliga assistent med sig i skolan och att även vuxna ska kunna ha rätt till personlig assistans vid studier. För det har vi avsatt för och framåt. Vi har också avsatt pengar för att finansiera att man tar bort de som kommunerna nu har ansvaret för. Jag vill ytterligare en gång säga något om tillgängligheten för funktionshindrade. Målet ska vara uppnått . är det snart , och mycket återstår att göra. Vi fortsätter som vi har gjort att hävda ansvars- och finansieringsprincipen. Men vi fortsätter också att hävda att tillgänglighetsarbetet måste få en bättre fart och att det behövs ett statligt stimulansbidrag. Vi har därför avsatt ½ miljard kronor per budgetår för att se till att det vi har fattat beslut om här i i stor enighet också blir verklighet. Det handlar inte bara om att komma in genom dörrar och uppför trappor. Tillgänglighet handlar om så mycket mer. Det är mycket kvar att göra innan vi kan säga att tillgängligheten fungerar bra i vårt samhälle. De som har ett funktionshinder möter just det som ordet betyder, hinder på grund av en funktionsnedsättning. Det är vårt och samhällets skyldighet att riva de hindren. Hindren finns överallt i samhället, och hindren varierar beroende på vilken funktionsnedsättning man har. Det är allt runt detta som vi måste analysera och åtgärda. I vår reservation nr 46 tar vi upp en fortsatt finansiering av det handikapphistoriska centret. har byggt upp centret med hjälp av projektpengar. Projektet avslutas vid utgången av detta år. För att komma vidare när det gäller att förbättra funktionshindrades situation behövs också tillgång till handikapphistorien. har forskningen kring funktionshinder äntligen kommit i gång på högskolor och universitet, och då är den dokumentation, den information och de kunskaper som byggts upp i en databas verkligen värdefulla för den framtida forskningen kring funktionshinder. De anslag som skulle behövas för att kunna driva den här verksamheten i fortsättningen handlar om . Det är sorgligt att regeringen inte har insett värdet av det som har arbetat fram. Från har vi begärt att regeringen snabbt utreder möjligheten att stärka förutsättningarna för en permanent verksamhet. Jag hoppas att majoriteten här i kammaren kan ta åt sig av detta och trots att motionen är avslagen se till att Handikapphistoriskt Center kan fortleva. Bilstödet är en ständigt återkommande fråga i budgeten. Pengarna räcker aldrig . Vi måste få en ordning som gör att människor som har fått bifall på sin ansökan om bilstöd också får sin bil när den är färdig. Det är alltid samma sak . Vi måste hitta en lösning så att människor får bilstödet. Vi väntar också med spänning på en proposition om bilstödet och inte minst ändrade regler när det gäller till exempel föräldrabegreppet. fick jag ett mejl från förtvivlade fosterföräldrar som har tagit ansvar för ett svårt handikappat barn men inte kan få bilstöd, fast de har särskilt förordnande från domstol som vårdnadshavare. När de biologiska föräldrarna inte vill eller kan ha vårdnad om sitt barn och andra tar på sig arbetet och ansvaret förnekas det barnet rättigheter som andra barn helt klart har. Det här måste ändras, och jag förväntar mig att vi får den här propositionen snart. Psykiatrin har varit aktuell . Det har till och med tillsatts en psykiatrisamordnare. Ändå finns det stora brister. Brister finns vad gäller både tillgänglighet och kvalitet. Psykiatrin har inte fått del av de anslag som har tillskjutits kommuner och landsting. Kanske beror det på att de psykiskt sjuka och deras anhöriga inte har tillräckligt höga röster. Psykiskt sjuka har ofta en stämpel på sig och vill inte gärna tala om sjukdomen. Här kan man verkligen tala om det glömda . har därför föreslagit större statliga bidrag till psykiatrin än regeringen. Vi är beredda att fortsätta göra det även när statens pengar tar slut, . Det behövs ökade resurser på många områden inom psykiatrin. Hur pengarna ska användas anser vi att verksamheten själv ska få avgöra. Det innebär att vi underkänner regeringens sätt att hantera de statliga bidrag som har fördelats efter särskilda ansökningar. Kanske är situationen i ett bra exempel på det. De har inte kunnat göra av med de här pengarna. Det kanske vore bättre om de själva fick förfoga över dem och rätta till bristerna. Vi tycker att det är bra att vårdgarantin utvecklas och även omfattar psykisk sjukdom, men även missbruk borde omfattas. Vi måste betrakta psykiska sjukdomar som vad de är de är sjukdomar! En besöksgaranti måste införas inom barn- och ungdomspsykiatrin. Många skulle få en mycket bättre situation om de fick vård . Det gäller inte minst barn och ungdomar. En tidig diagnos och en tidig behandling är en säkerhet för att slippa det stora lidandet både för dem själva och för familjerna men naturligtvis också för samhället. Det är bland annat de här frågorna som vi har prioriterat i vår budget. Det är saker som vi har arbetat för i många, , och jag är säker på att vi kommer att göra så även i fortsättningen. Därför, fru talman, är jag faktiskt stolt över att tillhöra , som prioriterar de här frågorna. Vårt budgetförslag har redan fallit här i , men de som vill läsa mer om våra förslag kan läsa vårt särskilda yttrande som finns med i betänkandet. 55 () replik: påstår att jag skulle ha missuppfattat hur man får tillgång till vård på de sjukhus som och andra företrädare för de borgerliga partierna anser skulle vara möjliga att tillskapa om lagen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus inte hade blivit verklighet. Jag har debatterat det här i kammaren ett flertal gånger, och jag har gjort det även med borgerliga ledamöter på andra platser i landet. Då har jag tydligt fått beskrivningen att det finns en möjlighet att på något sätt få tillgång till den här outnyttjade vårdresursen. Jag skulle nu vilja få ett klart och tydligt besked om vem det är som har möjlighet att få tillgång till den här vårdresursen och på vilket sätt. Hur ska det gå till att få den vårdplats som inte finns inom ramen för den prioriterade verksamheten, som levereras av det offentligt eller det privat drivna sjukhuset på uppdrag av det offentliga och med offentliga medel som ryms inom någon form av prioriteringsordning där de som har störst behov får vård, enligt grundprincipen att det ska vara lika för alla? Eftersom ni påstår att er lösning skulle ge mer vård, att någon ytterligare skulle kunna få vård, måste ni ju kunna förklara hur det ska gå till. Jag har hört beskrivningar på det, och jag har tolkat dem på det sättet, för det har ju sagts, att man genom en avgift skulle kunna köpa ett läkarlag som kan operera i en operationssal som inte ingår i den offentligt finansierade verksamheten. Förklara det för mig då, om jag nu har fel! 56 vice talman () replik: Våra förslag om att sjukhus ska kunna drivas även av andra vårdgivare än landstingen handlar om, som förklarade här i replikomgången, att man driver dem med offentliga medel, fast det är en annan vårdgivare och andra anställda än de landstingsanställda. Det är väl inte så väldigt svårt att förstå. Vi har ju redan det här, inte minst inom primärvården. Vi fattade ju beslut om primärvårdens framtid här i för . När det gäller försäkringar tycker jag att det är lite märkligt att man anklagar oss för något som inte är sant, när situationen är sådan att väldigt många företag och privatpersoner är tvungna att teckna privata försäkringar för att i rimlig tid få vård. Jag har bekanta som har väntat jättelänge på olika typer av operationer. De är lite äldre men har kanske sparat en slant. De har tagit sina sparpengar, för de orkar inte lida längre av de smärtor som de har. De har stått i kö i den sjukvårdsorganisation som vi har . Vad de har att göra är att ta smärtstillande tabletter som gör dem ännu sämre. Det är nu som människor har fått lov att satsa på privata försäkringar. Se hur många företag som gör det för att deras anställda ska få snabb vård. Vi vill ha fler vårdgivare och ett större utbud. Men vi vill också, som vi klart och tydligt har sagt, ha vården gemensamt finansierad och efter behov. 57 () replik: Jag fick inget svar på min fråga. beskrev precis den verklighet som vi har skapat med lagen om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus, nämligen att ha sjukhus i offentlig regi och att landstingen, i den mån de så önskar, har möjlighet att erbjuda olika privata vårdgivare antagligen företag av olika slag eller andra typer av organisationsformer att driva sjukhusen enligt de regler som finns i regelverket. Det betyder att man kan lägga ut olika delar av vårdverksamhet på entreprenad. Det skulle alltså ge möjlighet att få vård av olika vårdgivare. Ni påstår att det här skulle ge mer vård. Ni påstår att det skulle innebära någon form av förbättring, att någon skulle kunna få tillgång till vårdresurser som inte utnyttjas. När det beskrivs av er i olika debatter handlar det alltid om att för att få tillgång till vården oavsett om läkarlaget arbetar på ett offentligt sjukhus och är offentligt betalt eller om det arbetar i exempelvis en operationssal och verksamheten drivs av ett företag måste man ha ytterligare någon resurs för att kunna utnyttja den resurs som står outnyttjad för att det ska bli något mervärde. Min fråga handlar om hur ni bär er åt. Vad är det för något? På vilket sätt får jag som vårdkonsument tillgång till detta? Jag har bara hört varianten att det ska vara någon form av försäkring som gör att jag får möjlighet att köpa in mig. Det som sker är naturligtvis inte något lyckat, som skriver. Men vad finns det för andra vägar? 58 vice talman () replik: Jag vet inte vad har hört och upplever. Han har i alla fall tolkat våra förslag totalt fel. Det finns ingenting som säger att vi vill skapa en verksamhet som skulle vara enbart för människor som har råd att ta försäkringar. Det existerar inte. Egentligen kan man väl undra om inte den lag som ni nu införde var en väldigt onödig lag. Det gick ju faktiskt att driva privat verksamhet på sjukhus. Det har gjorts väldigt framgångsrikt. Alla de exempel som finns har nämnts. Vi har , och ännu fler.