prot · GS09135 · 2005-06-08 00:00:00 — Vi har ju också den pågående kommittén som naturligtvis också har möjlighet att lägga fram förslag om man vill lägga ytterligare delar till samverkansspåret. finns det ett pågående arbete redan nu med rent konkreta insatser. har skickat ut en departementsskrivelse som handlar om barn i brottets skugga. Det gäller barn som har blivit utsatta för brott eller som har bevittnat brott. Där lämnar man bland annat förslag om att man över landet borde inrätta vad man kallar för barnahus. Det ska vara ställen där man samlar all kompetens från åklagarmyndighet, polis, rättsmedicin och även socialtjänst lokalt. Därmed sätter man barnen i centrum under den pågående rättsprocessen. Det är en modell som man har hämtat från . Jag tror väldigt mycket på det här, för då samordnar man och samverkan redan från början och sätter barnet i centrum. Som och även var inne på måste vi bli väldigt mycket bättre på att ta till vara föräldrarnas kraft och möjligheter att vara med. Det projekt som refererade till är ett exempel på det. Jag ska gärna ta del av erfarenheterna från det även om det var man genomförde det. Man ska komma ihåg att det också på andra håll sker insatser riktade mot ungdomar med problem som tar till vara just familjekopplingen. En sådan insats är MST, multisystematisk terapi, som har nämnts . Det är sådan modell man kan använda sig av. Jag hoppas att kommittén när den kommer med sitt betänkande också lägger fram förslag som innebär inte bara stärkt tillsyn och att man tar upp rekryteringsfrågan när det gäller familjehemmen utan att man också ser över kvaliteten i den sociala barn- och ungdomsvården. Den pekar kanske också ut en riktlinje för hur vi ska utveckla den sociala barn- och ungdomsvården även kvalitetsmässigt. 224 (): Jag ser väldigt mycket fram emot det betänkande som kommer . Jag hoppas verkligen att man kritiskt ska granska den verksamhet som är . Jag tänker till exempel på de vanligaste åtgärderna som vidtar för utsatta barn. Det är kontaktperson och kontaktfamilj. kallar man det för avlastningsfamilj. Jag frågar mig varför föräldrarna ska avlastas. Det är tufft, och de behöver snarare stöd. Det är också samtal med socialsekreterare. Det är vad jag menar med lite muskler. Det är lite grann av en pseudoverksamhet. Det är betydligt viktigare att man ser till att barn och ungdomar kommer in i ett sammanhang bland andra vuxna och kamrater i stället för att detta får fortgå år . har påtalat dessa brister. Det står också att den har rapporterat om det i följd. Det är verkligen hög tid att genomlysa och ge den de verktyg den behöver. När det gäller samlokaliseringen har statsrådet inte bett mig om något råd. Innan det här projektet i kommun kom hade vi allt i ett. Vi hade Systembolaget, polis, vårdcentral, mödravård, BVC och socialtjänst utan någon samverkan. Det handlar inte bara om lokaler. Tittar man på rapporter handlar det om att det är de som är lämpliga för samverkan som ska samverka. De andra kan få kura på rummen. 225 Statsrådet (): Jag tror på att samlokalisera, och barnahuset är ett uppslag till det. Ett särskilt uppdrag har getts till Riksåklagaren att jobba vidare med det. Däremot är jag inte riktigt säker på att just Systembolaget ska ingå i samlokalisering, som det tydligen gjorde i . Utgångspunkten för vårt reformarbete är just att vi har haft socialtjänstlagen . Det är första gången som vi nu ser till att ordentligt gå igenom vad den har betytt och om den har fungerat för barn som far illa och tonåringar som är på väg att hamna i problem. Jag ser fram emot att få ett konkret underlag till en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Det är en av de viktigaste reformområdena framöver. Inte minst viktigt är det, som var inne på i något av sina inlägg, för de barn som vi omhändertar och som placeras. När samhället tar till en sådan genomgripande åtgärd som att skilja barnen från sina föräldrar tar samhället också över hela vårdansvaret. Då gäller det att samhället är duktigt på att göra placeringar på rätt ställe för rätt barn. Men det gäller också att följa upp efteråt att kvaliteten i placeringarna och i den behandling som barnet har fått verkligen är adekvat. Där är jag ganska säker på att det har brustit på väldigt många ställen. Det ska bli skönt att kanske ta emot förslag som innebär en förstärkt tillsyn på den kanten. I övrigt vill jag tacka och för en god debatt . Tack ska ni ha. Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på interpellation 2004/05:621 om lärarnas status 226 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka läraryrkets attraktivitet och status, säkerställa att skolan har lärare med rätt utbildning, samt för att minska antalet sjukskrivna och utbrända lärare. Jag vill först hävda att intresset för läraryrket är stort. Det vet vi genom att många söker till lärarutbildningarna. Det är få yrken där den personliga kompetensen, intresset och engagemanget kan få så stort utrymme som i läraryrket. Genom den nya lärarutbildningen har regeringen kraftigt ökat förutsättningarna att stärka och utveckla läraryrket. Den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen, resurser till den utbildningsvetenskapliga kommittén, forskarskolor och forskarnätverk samt regionala utvecklingscentrum i anslutning till lärarutbildningarna utgör verktyg för utveckling av läraryrket. Dessa verktyg är viktiga när man beaktar möjligheterna till karriärutveckling i ett yrke samt yrkets status och attraktivitet. Det är nödvändigt att både kommunerna som lärarnas arbetsgivare och lärarna själva använder de ökade möjligheterna. Det är till exempel önskvärt att skapa möten mellan forskare och verksamma lärare kring aktuella forskningsresultat av intresse för skolområdet. Vi vet också att ett antal kommuner skapar möjligheter för lärare i kommunen att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete. Även detta är en positiv utveckling. För att diskutera läraryrkets status och utveckling har jag tillsammans med min kollega inbjudit företrädare för lärarorganisationerna, skolledarna, huvudmän och myndigheter på skolområdet till ett samtal om yrkesrollen för lärare i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Tillsammans ska vi diskutera hur man kan arbeta för att öka läraryrkets attraktivitet och förbättra dess status. Detta möte kommer att äga rum . Tillgången till välutbildade lärare har avgörande betydelse för måluppfyllelsen i skolan och elevernas resultat. Regeringen har kraftigt ökat dimensioneringen av lärarutbildningen . Den brist på lärare som rapporterats under , framför allt i vissa ämnen, har svängt så att det nu redovisas visst överskott på lärare. Kommunerna har således möjligheter att anställa lärare med utbildning i de ämnen de ska undervisa i. Det är viktigt att lärare anställs som har både adekvat pedagogisk och ämnesmässig utbildning för sin undervisning. Det är i hög grad en fråga om kvaliteten i undervisningen. Att anställa en obehörig lärare framför en lärare som genomgått lärarutbildning strider dessutom mot bestämmelserna i skollagen. Trygghet och arbetsro ska råda i skolan. Utan arbetsro i skolan är det stor risk att elevernas kunskaper uteblir och att lärarna får en allt slitsammare arbetssituation. Jag oroas över rapporter om utbrända och sjukskrivna lärare. Både barn, ungdomar och lärare har rätt att känna sig trygga och kunna arbeta ostört i skolan. Detta är frågor vi diskuterar i samband med beredningen av den nya skollagen. Inriktningen är klar huvudmännen och skolorna ska få ett större ansvar för trygghet och studiero i skolan och de ska också få de befogenheter som krävs för att leva upp till detta ansvar. Arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen ett långt gående ansvar för att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa och olycksfall. Arbetsmiljölagen anger också tydligt att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Ansvaret för arbetsmiljön i skolan vilar främst på rektor. De särskilda personalförstärkningsmedel som fattat beslut om har lett till att antalet lärare och andra specialister i skolan har kunnat öka. Detta bidrar till att det skapas en lugnare miljö och att kompetens tillförs av olika slag, vilket ökar möjligheterna att göra insatser för elever som har särskilt behov av det. Härigenom bör även arbetsförhållandena för lärare förbättras. 227 (): Allra först vill jag tacka skolministern för svaret på min interpellation. Det är spännande att få samtala om denna viktiga framtidsfråga med skolministern för att se om han har några nyheter att komma med eller om han enbart kommer att förvalta den socialdemokratiska skolpolitiken under denna debatt. Det är glädjande att statsrådet och jag kan vara överens om läraryrkets betydelse. Den allra viktigaste faktorn för om en elev lyckas är ju lärarens kompetens lärare som vågar vara vuxna lärare och som ser till att eleverna får de kunskaper och färdigheter som varar och vägleder ett helt liv. Lärare är ju också oftast hängivet lojala mot sina elever och gör sitt yttersta för att hjälpa dem. Det är tack vare dessa lärare, tack vare dessa eldsjälar, tack vare dessa professionella, som så mycket fungerar väl i den svenska skolan trots den skolpolitik som alltför länge har fått leda detta land. Det är ett tryck från socialdemokratin och vänsterkartellen som har sagt: Bort med etik! Bort med kunskaper! Bort med vuxna! Lärare ska vara vägledande polare som är tjenis med barnen. Detta budskap har konsekvent undergrävt den svenska skolan och den svenska kunskapen och lärarrollen. Om det inte hade varit för de eldsjälar som finns, som är professionella och hängivna sin uppgift, hade inte så många fått god kunskap, god insikt i bildningsarvet och en förmåga att lära nytt. Få yrkesgrupper har behandlats så omilt som lärarna. Deras status har undergrävts. Villkoren har försämrats. De som fått betala priset för detta är förstås eleverna. Var fjärde elev lämnar skolan utan godkända betyg. Andelen utbildade lärare i den svenska gymnasieskolan ligger lägst i en internationell undersökning. Lärarutbildade konkurreras ut från arbetsmarknaden av personer utan lärarutbildning. Löneskillnaderna mellan lärare och icke-lärare är små. Det behövs helt klart en höjning både av status och av lön och en kvalitetssäkring av lärarrollen för elevernas skull. Lärare måste få vara lärare som leder både i professionalism och i status. Därför, herr talman, räcker det inte med fagra ord. Och mycket snack men lite verkstad var just det som statsrådet levererade . Att och bjuder in olika organisationer till samtal låter fint och behjärtansvärt. Men det räcker inte med kaffe och kakor för att lösa lärarförsörjningen och kvalitetsfrågorna i skolan. Det behövs mer än så. kom prognos över behovet av lärare . Läsningen spär på bekymren. Eftersom bara tre av fyra av de lärarstuderande vanligen tar examen har vi i praktiken ett underskott att vänta . räcker det inte heller att blåsa upp antalet studerande på lärarutbildningen, som regeringen gärna vill göra och hänvisa till. Vi har också många lärare som har lämnat yrket. De utbildade lärarna konkurreras ut från arbetsmarknaden eller lämnar yrket självmant. visade att för de lärare som inte längre jobbar som lärare är den främsta orsaken till detta just innehållet i arbetet. Man upplever inte att man får vara lärare. I stället är man allt och inget. Det är inte rätt sätt att ta vara på lärares kompetens och skicklighet. Fyra av tio lärare funderar också på att sluta i yrket. Frågan som har att svara på , herr talman, är vad som borde göras för att häva den här negativa utvecklingen, för att se till att många fler vill vara lärare, vill bli lärare och vill förbli lärare. 228 Statsrådet (): Jag tror att vi kan vara överens om en sak. Det är naturligtvis så att den största tillgång vi har i våra skolor för att ge våra elever en bra grund att stå på inför vuxenlivet är kompetenta, engagerade och skickliga lärare. Det har vi också på många ställen i vårt land. Dock blir jag något orolig när ägnar nästan hela sitt anförande åt en tämligen osaklig svartmålning av hur läget är i den svenska skolan utan att själv komma fram med ett enda konkret förslag. Ska vi ha en saklig och bra debatt är det bra att man också är ärlig i vad man säger. Fakta är som följer. Antalet förstahandssökande till den svenska lärarutbildningen har ökat , från 16 2002 till 18 2004. Fakta är också att alltfler lärare uppger att de trivs bra med sitt arbete i den svenska skolan. De trivs bra med skolan som arbetsplats men också med eleverna. Samma sak har också eleverna i allt högre grad uppgivit i de undersökningar som inte minst gör. Alltfler elever trivs med varandra och trivs också med sina lärare. Ändå tror jag att det är helt riktigt med det vi gör tillsammans. Med tillsammans menar jag naturligtvis staten men också huvudmännen för skolan, både de kommunala skolorna och de fristående skolorna, som ju precis som övriga i den borgerliga alliansen vanligtvis försöker bortse från. Jag tror att det är viktigt att även de får vara med, liksom de fackliga organisationerna, och ta ett ordentligt resonemang om vad vi skulle kunna göra tillsammans för att göra detta yrke ytterligare mer attraktivt och göra det till ett yrke som fler väljer att söka till. Det här handlar om ett möte som jag ser fram emot och som jag vet också är av stort intresse för de intressenter som är inbjudna. Det här osakliga tillmälet om kaffe och kakor får stå för och kd. Jag tycker att vi kan höja debattnivå lite mer än så. Jag tror att det är en väldigt viktig fråga som väcker, och den förtjänar en sakligare, bättre debatt än att hålla på och raljeras med. När det gäller möjligheten att ytterligare utveckla läraryrket har ju regeringen femdubblat resurserna till möjligheterna att kunna forska i läraryrket. Jag tror att det är en viktig utveckling. Det är en utveckling som jag tror både kan öka möjligheten för de lärare som är aktiva att kunna forska kring sin närmiljö och se till att vi får bättre kunskaper om skolutvecklingen så att vi kan utveckla en redan bra skola till att bli ännu bättre. 229 (): Skolministern talar om svartmålning. Ska vi ta och gå igenom fakta, herr skolminister? visade att lärarutbildningen har drabbats av nedskärningar. Skolministern talar väl om den nya lärarutbildningen, och det finns mycket bra i den. Men han måste också ha blundat för de kritiska röster, rapporter och larmsignaler som har kommit om den nya lärarutbildningen. hade jag en debatt med kollega i denna kammare. får gärna ta del av det protokollet, så kan ha se en del av larmsignalerna. En annan nog så allvarlig larmsignal, herr talman, är att , var fjärde, av de läraranställda i vårt land, 35 000 personer , var obehöriga. De levde inte upp till skollagens krav på behörighet. Trots det ökar arbetslösheten bland utexaminerade lärare, främst bland grundskolelärarna. De obehöriga lärarna har alltså börjat tränga ut de behöriga från arbetsmarknaden. Vid en jämförelse med övriga nordiska länder eller med genomsnittet för kan noteras att är sämst på att anställa behöriga lärare. Är det en svartmålning eller är det ett faktum som skolministern inte kan komma undan? Ett system som väljer bort lärarutbildad personal är svårmotiverat och riskerar att i sig ytterligare minska rekryteringen och att öka svårigheten att behålla utbildade lärare i yrket. Det duger helt enkelt inte. Skolministern behöver faktiskt svara på vad han tänker göra åt det. Skolministern säger också i sitt svar att det finns ett överskott på lärare. Hur kan han ha mage att säga något sådant? Han borde verkligen vara orolig över den signalen. När var femte lärare i skolan saknar pedagogisk högskoleutbildning, det gummiaktiga begrepp som används, är ministern nöjd med att det finns ett överskott och talar om att det självklart inte är bra att utbildade lärare konkurreras ut. Men när det kommer till kritan bortser ministern också från den larmsignalen och också från detta faktum och har ingenting att komma med i sak, utan det talas om svartmålning. Se till fakta i stället, skolministern. Det är också bra att ministern oroas över utbrända lärare. Men det räcker inte med oro. Det måste till lite handling också. Kom med förslag i stället! En undersökning bland 1 200 svenska lärare som kom , och som vi har debatterat här i kammaren tidigare, visade att fyra av tio lärare använder en betydande del av sin arbetstid för att skapa lugn och ro i klassrummet. Fyra av tio lärare funderar, enligt stora lärarundersökning, på att lämna yrket. Också detta är faktum, herr talman. Mitt i allt detta skjuter ministern, som en av sina första åtgärder på taburetten, upp den nya skollagen, den skollag som flera partier var överens om och som skulle kunna spela en roll så snart den träder i kraft. Det är, herr talman, att skjuta problemen bort ifrån sig. Och duger det faktiskt inte att tala om att bjuda in till samtal. Samtal är bra, men det måste också finnas något konkret att tala om. Om jag fortsätter på linjen faktum, som ministern kallar för svartmålning, så kom det en undersökning från försäkringsbolaget som visar att det har skett en tredubbling av arbetsskador bland lärare vållade av hot och våld , de då socialdemokratiska parti präglat skolpolitiken. Var femte arbetsskada bland lärare beror på hot och våld. Frågan är vilka slutsatser som ministern drar av det, om ens några. 230 Statsrådet (): Det är mycket riktigt så att den nya lärarutbildningen rätteligen har fått en del kritik. I den utvärdering som genomfört på regeringens uppdrag av den nya lärarutbildningen kom man fram till att det fanns en del brister, brister som regeringen naturligtvis tar till sig och redan har agerat på. Vi har genomfört ett antal förändringar, Jag kan nämna några i korthet om det är av intresse med en saklig debatt. För det första ska det vara tydliga direktiv om vilka moment som ska ingå i lärarutbildningen. Det var en av de svagheter som påpekade, att det fanns en otydlighet i viktiga och essentiella krav, till exempel kunskaper i skriv-, läs- och matematikinlärning. Det har vi förtydligat. Vi förtydligar också att lärarutbildningen är ett ansvar för rektor och högskola. Det är alltså som den största yrkesutbildningen ingen isolerad ö på universitet och högskola. Det är ett ansvar för rektor, universitet och högskola. Vi har också vidtagit åtgärder för att ha en bättre matchning mot förskolans och skolans behov. På punkt efter punkt har vi nu vidtagit åtgärder för att ytterligare höja kvaliteten på den svenska lärarutbildningen. Det är bra. Jag tror att det är viktigt att vi på det viset tar till krafttag när vi ser att det finns vissa brister. Jag fick också frågan vilka åtgärder som Socialdemokraterna vill vidta för att förbättra situationen i den svenska skolan. Jag kan konstatera att det är den största satsningen som vi har gjort i den svenska skolan , en satsning som kommer att vara sammanlagt 15 miljarder . Det har lett till att fler lärare och annan personal har anställts i skolan. Jag kan också konstatera att det största partiet i den borgerliga alliansen, , som har tänkt sig att samarbeta med, sade nej till denna satsning. För det andra krävs det inte bara en bra grundutbildning, en bra lärarutbildning, som vi talade om, utan det krävs också en fortsatt kompetensutveckling när läraren väl har startat sin karriär i skolan. Detta är framför allt, det vill jag vara tydlig med, huvudmännens uppdrag. Men regeringen har också ett ansvar att stödja kommuner och skolor i detta. Detta sker framför allt genom att vi har gett MSU, Myndigheten för skolutveckling, i uppdrag att arbeta och stödja utvecklingsarbetet i kommunerna. Ett tredje exempel är den satsning som vi gör på de skolor som finns i de tuffaste områdena i vårt land, där vi vet att man tyvärr har en alltför stor andel som lämnar skolan utan att nå upp till målen. Det är en satsning på 225 miljoner , och det tror jag är välbehövligt. Vi vidtar ett antal åtgärder för att både stärka skolan men också stärka läraryrket. tar upp dagens undersökning som kommer med. Symtomatiskt för det borgerliga sättet att driva politik och beskriva skolan är att man blundar för det som är positivt i dessa rapporter. Det är självklart inte bra om vi har en ökad tendens till lärare som känner sig utsatta för både hot och våld. Men jag kan också konstatera att läraryrket utmålades som ett av de fyra säkraste yrkena bland dem som i detta fall presenterade. Men det läste väl inte ? 231 (): Så tokigt det kan bli. Frågorna stämde inte med manuskriptet. Kartan och verkligheten gick inte riktigt ihop. Inte en enda av de frågor som jag har ställt och inte ett enda av de faktum som jag har redovisat, som föredrar att kalla för svartmålning, har statsrådet bemött eller svarat på. Låt mig bara göra några små kommentarer. Uppdraget om en utvärdering av lärarutbildningen gavs inte av regeringen, som säger, utan det ingick i riksdagsbeslutet att den skulle ske. Det är också den som regeringen har skyllt på hela tiden för att undgå att ta tag i de larmsignaler som har kommit . Lärare saknas i den svenska skolan. Utbildade lärare konkurreras ut. Fyra av tio lärare vill sluta sitt jobb. Arbetsmiljön har försämrats så att antalet skador, arbetsmiljöskador och problem vållade av hot och våld har tredubblats . Det kallar skolministern för en tendens. Jag tror att det med detta sätt att bemöta de olika larmsignaler som kommer är ett klart problem för regeringen att hantera verkligheten. Då blir det lätt så att man drar något slags rosenrött skimmer över det i stället. Detta visar att det behövs en helt ny skolpolitik. Sedan ställer som vanligt frågan vad vi vill göra. är det inte riktigt min uppgift att svara på det i den här debatten. Men jag skickar gärna över lärarmotion till ministern så att han kan läsa på. Vi vill ha en bättre lärarutbildning. Vi vill kvalitetssäkra den. Det ville vi göra innan regeringen kom på det. Vi vill ha en lärarlegitimation. Vi vill ha ett tydligare ansvar och en bättre skollag i stället för Socialdemokraternas långbänk. Det behövs en ny skolpolitik, herr talman. Det tror jag står fullständigt klart efter denna debatt. 232 Statsrådet (): Det är visserligen ingen stor sak men ändå beklämmande att höra riksdagsledamoten säga något som i sak inte stämmer. Det är ändå så att det är regeringen som ger myndigheterna uppdrag. Det är inte som ger våra myndigheter direkta uppdrag, utan det är naturligtvis som gör det enligt den konstitution som vi har. Jag vill bara framhålla det, så att det är sakligt korrekt. Den svenska skolan är på många sätt en väldigt bra skola. Vi har väldigt höga ambitioner med den. Vi har som ett huvudmål att alla våra elever ska lämna med behörighet för gymnasiet. är det nio av tio som gör det. Det är ett bra steg på vägen. Men det duger inte, utan vi vill naturligtvis satsa ytterligare. Som vår största tillgång för att nå upp till det här målet har vi kompetenta och engagerade lärare som gör ett väldigt bra jobb. Jag har ägnat väldigt mycket av min första tid som skolminister åt att vara ute på landets skolor för att se hur läget är. Jag känner inte igen mig i den svartmålning som borgerliga partier gör, och också gör nu allt för att försöka utmåla samma sak. Det finns brister, och dessa ska vi jobba med. Den viktigaste insatsen som regeringen gör för att stärka elevernas möjligheter till en bra utbildning och också lärarnas möjligheter till en bra arbetsmiljö är den satsning vi gör på att öka antalet lärare och annan personal i skolan. Vi satsar också på att göra läraryrket mer attraktivt genom att både satsa mer resurser på forskning och hjälpa till när det gäller kompetensutveckling via uppdrag till våra myndigheter. Det är klart att det finns mycket som är bra. Men trots att jag kan vara stolt över mycket i den svenska skolan är jag inte nöjd. Vi kommer att fortsätta med att vidta åtgärder för att stärka den svenska skolan därför att det tror jag att vi alla tjänar på.