prot · GS09143 · 2005-06-18 00:00:00 — Då är det bredare man vill ha. Men när det gäller badvatten ska det vara smalare. Hur är det med jordbruksstödet? Ska det vara smalare? Vi måste nog gå in i sakfrågorna och se vad vi kan enas om och vad EU ska göra och inte göra. Det är ingen tvekan om att det finns saker som jag och Socialdemokratiska partiet anser, och som vi behöver diskutera med de övriga partierna här i , att det finns vissa saker som EU inte borde ägna sig åt. Å andra sidan ser vi saker som vi tycker att EU borde ägna sig åt för att säkerställa en god utveckling av när det gäller jobb och sysselsättning, utbildning och konkurrenskraften med resten av världen. Detta är frågor där vi definitivt behöver bli vassare och gå djupare in. Kanske tycker att det inte är smalare. Jag vet inte. Låt oss diskutera sakfrågorna och inte gömma oss bakom floskler. 34 (): Också jag vill tacka utrikesministern för återrapporten. Det är många aspekter som har belysts här. Den tankepaus som vi nu får ska vi använda på ett aktivt sätt. Vi ska samråda mellan partier hur vi ska agera här i för att fördjupa och vidga debatten. Denna tankepaus innebär ett stort problem. tänker jag på utvidgningen. Det är ingen tvekan om att samarbetet i den europeiska unionen har inneburit den längsta perioden av fred och demokratisk utveckling i historisk tid i vår världsdel. Det innebär en oerhört mäktig omvandlande kraft för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens upprättande, bättre levnadsförhållanden och bättre miljö av kommunism som har förött miljön i . Det är nu risk att den processen stannar av. Vi har exempelvis sett i att den uppskjutna förhandlingsstarten har inneburit att revanschistiska krafter har blivit starka i takt med att entusiasmen för EU-medlemskapet har svalnat hos folket. Jag vill höra hur utrikesministern ser på detta. är ett särfall. Det behöver vi inte tala om, eftersom där finns en process. Vad händer i , vad händer i och vad händer i Bosnien? Jag har själv varit där och sett hur partierna i full kraft förbereder sig för att komma med i EU och kvalificera sig för detta. Hur kan vi aktivt se till att också bilateralt mellan våra partier till exempel bidra med systerpartier i dessa länder till att hålla modet uppe och se till att processen fortsätter? 35 Utrikesminister (): Det är en oerhört viktig fråga tar upp. Det är väldigt bra att vi ändå lyckades att vid mycket entydigt tala om att de beslut som EU har fattat vad gäller utvidgning ligger fast. Det var en oerhört viktig signal till kandidatländer och framtida förhoppningsfulla länder som vill bli medlemmar i . Hade vi det minsta svajat på ordalydelsen på något vis eller inte sagt någonting om den frågan är jag rädd för att besvikelsen och oron hade blivit stor i många av länderna. Som säger leder det till att mörkare krafter skaffar sig ett utrymme. Vi kan få en politisk utveckling i en del av de länderna som verkligen inte är önskvärd. Därför är det viktigt att vi går vidare och visar att oberoende av våra svårigheter att komma vidare med regelverk och annat arbetar vi målmedvetet för att stödja ländernas utveckling mot demokrati, marknadsekonomi och respekt för mänskliga rättigheter. EU har instrumenten. De är på plats, och de ska utnyttjas. Därutöver pekar på en viktig sak. Det är inte bara EU och dess institutioner som har ett uppdrag. Vi har det som enskilda medlemsländer, som politiska partier och som personer som är engagerade i civila aktiviteter av olika slag. Vi behöver involvera länderna och framför allt deras medborgare i det europeiska samarbetet. Det är en viktig del av deras utveckling mot de värden som är själva grunden för det europeiska samarbetet. 36 (): Jag är väldigt glad att vi tycks ha en samsyn om detta. Vad det nu handlar om är att den extraordinära situation som har uppstått också måste mötas med extraordinära åtgärder. Jag funderar på om det inte vore rimligt att i EU skulle driva på för att i budgetarbetet verka för att öka på de medel som avsätts för förmedlemskapsstöden, det vill säga de program som finns. Vi kan också verka bilateralt. Kanske vi i kan ta något initiativ till att gemensamt agera för de länderna för att stärka utvecklingen där. 37 Utrikesminister (): Det är en av de frågor som är uppe i budgetförhandlingarna. Här finns det olika syn i länderna på vad det är man ska dra ned på och hur man ska flytta pengar. är ett av de länder som försvarar de medel vi behöver för stöd till utveckling i vårt närområde. Vi har ambitionen att säkerställa att det som fanns i budgeten i vart fall inte minskar utan förhoppningsvis till och med kan öka. 38 (): Det är väldigt klokt att europeiska toppmötet har kommit fram till att vi nu ska ha en paus. Vi behöver fundera igenom och diskutera grundligt vad EU-samarbetet ska gå ut på och vad vi ska syssla med och samarbeta om. Framför allt gäller det hur vi ska gå vidare. Det är en svår situation när två länder har sagt nej när tio länder har sagt ja. Hur knäcker vi den nöten? Det behöver vi fundera på. Jag vill ta upp det som och diskuterade här . Jag är oroad över att vissa krafter nu vill vantolka resultaten i och till att stoppa utvidgningen. Man vill att det ska stryka på foten efter dessa resultat. Utvidgningen började långt innan vi fick förslaget till konstitutionen. EU har bidragit oerhört mycket genom att erbjuda medlemskap till att säkra demokrati och marknadsekonomi i de tio länder som blev medlemmar . Vi har hjälpt till att lyfta av det kommunistiska oket. Det är till exempel då 8 000 pojkar och män blev skjutna för att de hade en annan etnisk bakgrund som inte Milošević ville tolerera. Det är nu viktigt att vi också fortsätter att främja demokrati och mänskliga rättigheter och lyfter oket av nationalism och hat som är ett hot på . är det också viktigt att vi visar ledarskap och inte låter demagoger sprida nidbilder och fördomar och försöka sätta stopp för ett Europasamarbete som är öppet för alla länder. Av den anledningen vill jag fråga utrikesministern exakt vad statsministern sade på toppmötet. Tog upp östutvidgningen, och exakt vad sade statsministern i så fall? 39 Utrikesminister (): Jag delar verkligen uppfattning om betydelsen av utvidgningen, inte minst på . EU-perspektivet är verkligen en mycket stark positiv kraft i utvecklingen i länderna på . Jag kan inte återge exakt och ordagrant vad statsministern eller jag själv sade. Men det råder nog ingen tvekan om att detta är en fråga som både i och i alla andra sammanhang driver och är tydliga i. 40 (): Min första fråga var om ni sade någonting om östutvidgningen över huvud taget. Det behöver inte vara ordagrant återgivet. 41 Utrikesminister (): Jag vet faktiskt inte vad menar med östutvidgningen. Inte kan det väl vara ? 42 (): I går var vi flera socialdemokratiska riksdagsledamöter som besökte olika arbetsplatser här i . Den folkliga oro som togs upp på toppmötet mötte vi också. Speciellt på byggnadsarbetsplatserna är man orolig för jobben och för kollektivavtalen. antog flera punkter för att genomföra Lissabonstrategin, som handlar om just jobb och att öka tillväxten på ett uthålligt sätt. Jag vill följa upp den fråga som jag ställde till statsministern inför toppmötet, när vi hade det öppna samrådet. Vilken press kan kommissionen sätta på medlemsländerna så att de nu verkligen sätter i gång arbetet med att genomföra strategier för att öka EU:s gemensamma konkurrenskraft? Jag är orolig för att detta arbete kommer att hamna i bakvattnet av diskussioner runt det nya fördraget och EU:s kommande budget. 43 Utrikesminister (): Det är inte bara kommissionen som ska sätta press på länderna för den gemensamma strategin och för att var och en ska genomföra de beslut som vi har fattat. Här handlar det om att länderna själva verkligen måste säkerställa att de genomför de förändringar och de moderniseringar enligt Lissabonstrategin som behöver genomföras. Kommissionen har en roll; det råder det ingen tvekan om. Men här har varje medlemsstat ett oerhört viktigt ansvar. Jag tycker att varje land måste bevaka helheten och varandra. Detta är en central fråga som länderna har anledning att diskutera vid alla rådsmöten. Detta är naturligtvis i svenskt perspektiv och förhoppningsvis i alla EU-länders perspektiv en central fråga. EU ska agera på ett sådant sätt att vi stärker vår konkurrenskraft och vår möjlighet till tillväxt och därigenom tryggar människors arbeten och sociala förhållanden. Det här är ju en av de frågor som vi märker att människor är oroliga för. Det är inte EU som är problemet, som en del ibland tycks tro. EU är ju en del av lösningen. Det är bland annat detta som vi måste tydliggöra i debatten om vad vi ska ha EU till. 44 (): Det var ju för väl att regeringarna i och tillät sina folk att säga sitt i folkomröstningar. Då fick vi pröva den demokratiska förankringen. Vi vet att resultatet har synliggjort den klyfta som finns mellan folken i medlemsländerna och den maktelit som träffas på toppmöten. Frågan som flera har ställt är vad som kommer att hända. Är man beredd att ta förtroendeklyftan på allvar? Det är mycket som tyder på att man inte riktigt är det. Man klamrar sig fast vid den konstitution som med alla mått mätt är överspelad. Mycket talar i stället för att man vill ha en process i slutna rum. Man säger att processen inte helt ska stanna av. Nej, det man tänker sig verkar uppenbarligen vara att och , där man förväntar sig ett ja, kommer att hålla folkomröstningar. Men i länder där man är rädd för ett nej kan man förvänta sig att folkomröstningarna ställs in. När utrikesministern pressas på hur vi ska få till en bred folklig debatt får vi både yviga och otydliga svar. Vi får också en boll tillbaka. Ni som är EU-kritiska, säger utrikesministern, har också ett ansvar. Men vi har tagit ansvar! Vi har utmanat er på debatt på debatt. Ni tackar nej. Vi tog upp frågan i EU-parlamentsvalet och sade att vi måste diskutera konstitutionen. Men nej, det passade inte att diskutera den då. Bevisbördan ligger faktiskt hos dem som tycker att konstitutionen är bra. Med tanke på hur samtalet har gått nu bör utrikesministern klart och tydligt kunna utge ett löfte om att den socialdemokratiska regeringen är beredd att göra så att nästkommande valrörelse kommer att innehålla en stor diskussion om EU och EU:s framtid. Då menar jag ett klart och tydligt löfte, och inga vaga diskussioner. Det ska vara ett klart besked. 45 Utrikesminister (): Men varför vänta till nästa valrörelse, , för att diskutera vad vi vill med EU? Vad vill med EU? Jag känner mig osäker på det. Det enda som jag hör är en diskussion om fördraget och dess innehåll. Jag får egentligen aldrig klart för mig vad ser som ett medel för. Vad vill man utveckla EU till, och hur vill man göra det? Det är den debatten vi behöver, och den debatten är Socialdemokraterna beredda att ta precis när som helst. Vi behöver inte vänta till en valrörelse. 46 (): Om och andra hade tackat ja till debatter så hade de mycket väl känt till ståndpunkt. Vi förordar ett mellanstatligt samarbete. Det har vi sagt i tusentals debatter, men har ju inte varit där och lyssnat. Jag konstaterar att jag inte kan få ett tydligt och klart besked trots de fina orden om demokratisk förankring och om att vi ska diskutera brett. Kommer den socialdemokratiska regeringen att bidra till att EU-frågan blir en valfråga i nästkommande valrörelse? 47 Utrikesminister (): Jag måste verkligen invända. vill alltid ha en diskussion om formalia och på något vis inte redogöra för vad man vill i sak. säger att hon vill ha ett mellanstatligt samarbete. Bra det vill vi också! Men om vad? Och för att uppnå vad? Det är det vi behöver diskutera, och där är inte det minsta tydligt. Folkomröstning är vad ni vill diskutera form men inte sak. 48 (): Jag måste få reagera på uttalande om förankringsprocessen i . Att påstå att regeringen inte har förankrat de positioner i som den förde fram under toppmötet är att fara med grov osanning. För det första hade vi statsministern hos oss , då han fick stöd för de svenska ståndpunkterna. Utöver det har våra förhandlare nere i haft löpande kontakt med mig, som är ordförande i , och även med , som är vice ordförande. har dessutom hållit de övriga borgerliga partierna informerade. Det uttalande som gjorde här tidigare under debatten, och som utrikesministern också ställde sig mycket frågande till, måste jag faktiskt få protestera mot. Dessutom måste jag, på det sätt som jag har gjort , få visa hur processen egentligen har gått till. Det är ett sanslöst uttalande, och det gynnar inte heller bilden av EU och opinionen i . 49 (): Tack, utrikesministern, för rapporten från Europeiska rådets möte. Konstitutionen har fallit. När man kom till den punkt där folken i två länder faktiskt fick säga sitt, så sade de nej. Men när regeringschefer möts, övertygade om förträffligheten i sitt eget redan förkastade förslag, säger man inte det. Man säger inte öppet att konstitutionen har fallit, utan man säger att vi får vänta lite. Vi får låta det gå . Det är som om man resignerat citerar Bertolt och säger: Om vi bara kunde välja oss ett nytt folk. Men det är ju inte så det fungerar. Det är inte makthavarna som väljer folk. folk känner maktlöshet . Man känner att man knappt kan påverka sin egen situation, och än mindre samhället omkring sig. Förslaget till konstitution gav inga svar på den oron därför att det var skrivet av den politiska eliten. I det konvent som arbetade fram förslaget satt ingen som röstat nej till i , ingen som röstat nej till på och ingen som röstat nej till EMU i . Där satt de som vill ge EU mer makt, de som vill göra EU till en stat, och förslaget blev därefter. , efter dessa nej, finns ett fönster öppet, en möjlighet att vända skutan och göra någonting annat. finns en möjlighet att minska EU:s makt, decentralisera makten och ge makt till de maktlösa i stället för att ge EU president och utrikesminister. Jag tycker att ska föra fram förslaget att kasta konstitutionen i papperskorgen och i stället tillkalla ett demokratiskt folkvalt konvent där EU:s medborgare med olika åsikter, olika bakgrund, olika kön och ålder får arbeta fram en kompetenskatalog, eller kalla det konstitution, för EU där EU får mindre makt och makten kommer närmare. Är utrikesministern beredd att föra fram detta historiska och kanske också lite radikala förslag att EU ska börja lyssna till sina folk? 50 Utrikesminister (): Ja, jag tycker att det är viktigt att involvera medborgarna i det europeiska projektet. Det är så oerhört viktigt för vår egen framtid, och faktiskt för hela och världens framtid. Men vill ju ingenting med EU. Det är det som är problemet. Det ska vara så lite europeiskt samarbete som möjligt. Vi ska mer hålla oss här hemma i vår egen lilla stat. Vi klarar oss så bra. Det är egentligen oerhört svårt att förstå att en ung människa som inte vill bejaka ett samarbete över gränser mellan folken för att bygga en värld som vilar på de grundläggande värderingar vi alla tycker är så viktiga. Jag förstår egentligen inte denna otroligt passiva, negativa attityd till allt som heter samarbete. Det är ju just bland de unga människorna jag möter en mycket stark vilja att riva gränser, samarbeta mera inte mindre utan mera. Men då måste vi naturligtvis också ha det regelverk som behövs för att det ska ske i ordnade former där inte den starke i form av pengar eller vapen bestämmer. Det ska ske i demokratisk ordning där alla är med och verkar. Då behövs ett regelverk, . Men det vill inte ni ha, för ni vill inte ha ett samarbete. 51 (): Tack, utrikesministern. Utrikesministern har förstått helt rätt. och unga och jag bejakar samarbete. Jag är överlycklig över reformprocessen inom FN. Jag tycker att det är jättebra att vi äntligen börjar få en skuldavskrivning. Jag vill ha ett samarbete och rivna gränser. Utrikesministern har förstått, men har hon totalt missförstått. Jag tror inte på ett samarbete som bygger på att man lämnar makt längre och längre från medborgare, att maktlösheten ökar i stället för minskar. Jag tror inte på att vi bygger upp en superstat i med höga murar mot omvärlden. Jag tror på samarbete, inte union. Men det känns lite som om utrikesministern skrivit sitt svar till mig innan hon hörde vad jag sade. Hon sade att jag inte vill någonting, att jag inte har några förslag. Det är ju jag som haft ett konkret förslag här . Lägg den gamla, förkastade konstitutionen i papperskorgen och tillkalla ett nytt demokratiskt folkvalt konvent. Det är det mest konkreta förslaget vi hört här . Och utrikesministern svarar inte på vad hon tycker om det. Jag tycker att vi ska, som utrikesministern sade, involvera folk. Det var det och gjorde. De involverade sina folk. De bjöd in dem att rösta om det här förslaget, och de sade nej. Då får man också ta det på allvar, annars betyder involveringen ingenting mer än ord. Ta dem på allvar, kasta konstitutionen och påbörja någonting nytt, någonting bättre, någonting som flyttar makt närmare människor, någonting som innebär mer samarbete och mindre union! 52 Utrikesminister (): ägnar sig också åt form och inte sak. Han säger att man vill ha samarbete men inte makten längre och längre bort. Det jag efterlyser och vill veta är hur vill att vi ska bekämpa de miljöproblem vi har och som vi inte kan hantera nationellt. Svensk lag gäller bara i , inte i och industrier. Vi kan inte påverka det genom svensk lag. Vi behöver europeisk lag för det. Hur ska vi åstadkomma det? Är det den demokratiska makten som utövas i församlingar som stiftar de lagar som vi gemensamt vill ska gälla för oss alla som inte vill ha? Hur ska vi ha det med bekämpandet av trafficking med barn och kvinnor om vi inte säkerställer att vi har ett regelverk som alla som ingår i detta samarbete är tvungna att följa? har något slags naiv eller romantisk föreställning om att bara man träffas och pratar kan man lösa de här problemen. Jag tror på samarbete som leder till en lagstiftning som vi alla på demokratisk väg har blivit överens om och som vi sedan kan upprätthålla. 53 PER (): Låt mig inleda med att säga att jag tror att och kanske har missuppfattat vad det är vi moderater och är lite irriterade på. Det är inte att statsministern inte dyker upp på och talar om vad han har kommit på. Det vi är kritiska mot är att vi tycker att den positionsförändring som skedde var ett solonummer. Låt mig nu övergå till min fråga som tangerar det tog upp förut, nämligen utvidgningen. Här är det stora problemet att utvidgningen nu är hotad. och kan bli medlemmar. kan börja förhandla, och när är redo och när vi anser att är redo kan de börja förhandla. Men i rådsslutsatserna står det att det som gällde förut fortfarande gäller. Det är en ganska defensiv skrivning och tyvärr också klart sämre än de skrivningar som fanns i de tidiga utkasten inför de här rådsslutsatserna. Min fråga är: Vad har statsministern och utrikesministern gjort för att behålla de bättre skrivningar som fanns i de tidiga versionerna? Varför blev det till slut mer defensiva skrivningar om utvidgningen? 54 Utrikesminister (): För det första måste jag protestera mot uttrycket solonummer när det gäller att förändra positioner. Jag förstår mig inte på moderater . När regeringen kommer till och har en uppfattning och vill förankra den i som det är sagt, får regeringen kritik för att den redan har en uppfattning. Men om regeringen kommer och inte har någon uppfattning och vill förankra en mer öppen position, beskyller regeringen för att sakna idéer och uppfattningar. Hur man än gör passar det uppenbarligen inte . Jag har svårt att ta den kritiken på allvar ärligt talat. När det gäller skrivningarna om utvidgningen höll de diskussioner som fördes på att hamna i ett läge där det inte skulle bli några skrivningar alls, eller väldigt dåliga skrivningar. Det vi åstadkom var att vi fick in det som var det absolut viktigaste och själva kärnpunkten. Jag hoppas att Per hör vad jag säger. Vi slog nämligen fast att alla tidigare beslut fortfarande gäller. Det var en stark skrivning och den bästa vi kunde åstadkomma. 55 PER (): Jag vill bara göra ett kort inlägg. När det gäller någonting så pass centralt som hela ratificeringsprocessen för är det klart att vi tycker att man inte ska komma till och bara anmäla en helt ny position. Det hade väl varit väldigt enkelt för statsministern att prata med övriga partiledare eller för utrikesministern att prata med de utrikespolitiska talesmännen i dessa frågor därav mitt ordval solonummer. 56 (): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för informationen. Det är allvarligt för svenska folket att vara beroende av en regering som i detta avseende är handikappad genom att sitta med och i knäet, som jublar över misslyckandet inom det europeiska samarbetet. Det är en stor förlust för svenska folket att det är på det sättet. Det är också en stor förlust att vi inte får möjlighet till det nya fördraget och de nya samarbetsformerna, detta i av behov av ökat internationellt samarbete. Svenska folket behöver ökad säkerhet. Vi behöver en starkare utrikespolitik och en starkare krishantering. De här två funktionerna har sitt stöd huvudsakligen i den nya konstitutionen. EU kan inte genomföra någonting som det inte finns en grundlag för eller ett fördrag bakom. En utvecklad utrikespolitik och en utvecklad krishantering har sitt stöd i den nya konstitutionen. har den havererat för framöver. Hur ser utrikesministern på detta? Kommer också den gemensamma utrikespolitiken och krishanteringen att bli lidande av detta framöver och därmed också säkerheten för svenska folket? 57 Utrikesminister (): Nej, jag tror inte att vi behöver se någon förlust i just de delarna av det nya fördraget. Det utrymme som vi har enligt det gällande fördrag vi har när det gäller EU:s agerande i utrikespolitiska frågor, i krishanteringsfrågor och i säkerhetsfrågor över huvud taget är så pass stort att vi fortfarande inte har utnyttjat det fullt ut. När det gäller de utrikespolitiska frågorna finns det fortfarande väldigt många olika uppfattningar bland EU:s länder. Det är alltför sällan, tycker vi, som vi lyckas nå en enighet kring hur EU kan agera. När vi gör det blir EU en oerhört betydelsefull och stark kraft i det internationella samarbetet, som till exempel när vi nu har enats om att vara starka i reformeringen av FN. Men när vi inte lyckas bli eniga, då är EU mycket svagt. Det finns dock mycket utrymme inom ramen för den konstitution vi har att utveckla det europeiska samarbetet på det utrikespolitiska området och när det gäller krishantering, säkerhet och annat. Likafullt måste vi naturligtvis titta längre framåt och förbättra förutsättningarna längre fram, men har vi tillräckligt att göra med att fylla de möjligheter som redan finns där. 58 (): Jag vill ändå precisera frågan när det gäller de snabbinsatsstyrkor som är aktuella just . Är det inte så att de har sin grund i den nya konstitutionen, men att vi förbereder oss och räknar med att den skulle ha gått igenom? Har vi nu underlag, så att säga, för att EU agerar i den här frågan trots att inte konstitutionen finns på bordet? 59 Utrikesminister (): Jag kan ge ett kort svar: Ja, det har vi! Det är därför arbetet med att skapa snabbinsatsstyrkor, både militära och civila sådana, har startat i ett läge där vi har de fördrag som vi har. Det är fullt möjligt att utveckla det arbetet på det sättet som vi har angivit att vi vill göra inom ramen för de fördrag vi har. 60 (): Vi vet att den grova internationella brottsligheten ökar i . Det försämrar kraftigt livskvaliteten för unionens medborgare. För att öka legitimiteten för EU måste unionen påvisa att den kan avhjälpa människors problem. Kan unionen effektivt men ändå rättssäkert bekämpa gränsöverskridande brottslighet är jag övertygad om att stödet för EU skulle bli större. Jag tycker också att det är viktigt att vi tar en tankepaus i EU, men kan vi vara säkra på att de kriminella ligorna inte tar ledigt. Om unionen är handlingsförlamad kommer de i stället att se sin chans att expandera.