prot · GS0990 · 2005-03-15 00:00:00 — Jag vill gärna veta hur justitieministern ser på detta, nu när det inte finns någon forskning att tala om längre när det gäller polisfrågor i . Det förutsätts att man har övervägt. Jag är inte så säker på att man har gjort det. Jag ser i stället risker med den här gör-det-själv-metodiken. Det är eldsjälar som rekryteras. De jobbar jättebra, inte minst på södra . Men när det hettar till och när det går fel lämnas de här poliserna ofta åt sitt öde. Det finns sällan någon som backar upp och säger: Den här metoden har vi godkänt. Det är en bra metod, och vi ställer upp på den! Jag vill gärna höra hur justitieministern ser på det. De här arbetsmetoderna genererar också en hel del hot, trakasserier och skadegörelse mot polispersonal och andra anställda inom polisväsendet. Hur ser justitieministern på det? Polispersonalen får sina bilar skadade, däcken blir sönderskurna och de får hotelsebrev hem för att de jobbar så intensivt på det här sättet. Jag kan inte själv uttala mig om ifall detta är en bra metod eller inte, men jag är tveksam till om den är utvärderad och forskningsbaserad och om det finns någon som tar ansvar när det går snett. Det skulle jag gärna vilja få någon sorts kommentar till. 11 Justitieminister (): De frågor som diskuteras här och i den här boken är kanske några av de absolut viktigaste frågor som vi har. Jag vill understryka att jag inte på något sätt har några invändningar mot studenter eller deras uppsatser. Tvärtom tycker jag att det är viktigt att studenter engagerar sig just i dessa frågor. Men att låta studentuppsatser och slutsatserna i dem ligga till grund för hur regering och riksdag ska agera det tycker jag är att gå lite väl långt. I så fall är vi ute på ett gungfly. Att studera en företeelse är inte tillräcklig grund för att dra några säkra slutsatser. Det blir inte bättre av att det är 1, 10 eller 50 stycken separata uppsatser. Det skrivs väl ändå några hundra studentuppsatser i såväl som och och kanske på andra ställen också. Det som behövs är naturligtvis en ordentlig forskning. En sådan pågår också, och inte bara genom det som vi har givit i uppdrag det är bara en del av det hela. Om några av studenterna sedan kan fortsätta att bedriva forskning på det sätt som innebär att den också kommer att stå på vetenskaplig grund och få vanlig kritisk granskning så är det förstås oerhört positivt. Jag tror inte heller på någon forskning där man bara ska relatera till etnisk bakgrund, men självfallet kan det vara viktigt att se vilka sociala bakgrunder som har legat till grund för en brottsutveckling. Det är min absoluta övertygelse att det är det som man ska koncentrera sig på. Det är också det som skiljer oss från bland andra , parti. Vi ser sociala orsaker som det som ligger bakom brott. Det är inte på något sätt slumpmässigt. Jag tycker inte att det är särskilt märkvärdigt att det finns en överrepresentation av personer med utländsk bakgrund med tanke på att det finns det också för arbetslösa personer som är socialbidragstagare. Det visar bara dels att vi inte har lyckats tillräckligt med integrationen, dels just det faktum att det är sociala orsaker som ligger bakom brottslighet. Så låt oss fortsätta att bedriva djupare forskning på området och naturligtvis också om hur rättsväsendet agerar. Men det gäller också att ha ordentlig vetenskaplig forskning. Sedan är det som sagt positivt om man kan engagera också studenterna i dessa viktiga frågor. När det gäller frågorna från så kan poliser förstås själva göra mycket inom länen. Det går inte att jämföra situation med . Det går inte att jämföra ett län där det finns 4 000 poliser med ett där det finns 100. Det är inte alls samma problematik i som på . Däremot är det viktigt att man har generella regler så att det inte finns några otydligheter och oklarheter för den enskilda polisen. Man ska naturligtvis också vidta åtgärder till exempel mot gängbrottsligheten, som har gjorts i . Det skulle ju framstå som fullständigt obegripligt om man gjorde det på . Vissa saker ska poliser själva arbeta med, och jag har fullt förtroende för att de klarar av det. Vissa saker, som handlar om regler och förutsägbarhet, ska regering och riksdag se till att det inte råder någon tveksamhet om. diskuteras bland annat polisens arbetsmetoder. Det råder ingen tvekan om att det på vissa håll behöver tydliggöras saker. Det har som bekant gjorts ett ordentligt arbete som vi nu håller på att slutföra i en lagrådsremiss som kommer . Det handlar just om polisens arbetsmetoder. 12 (): Tack för svaret! Jag tar med mig det. Det är inte intressant att börja kategorisera brotten utifrån etnisk bakgrund. Det är en tydlig signal till forskarvärlden från justitieministern. Otryggheten breder ut sig. Inte minst i storstadsregionerna är detta en oerhört viktig fråga, som jag tar på allvar. Därför gör vi helt rätt när vi satsar på fler poliser, inte minst på närpolisen så att man blir av med den anonymitet som ibland skapas mellan polis och ungdomar. Det är också helt rätt att fokusera på ungdomar så att de inte går vidare i brottskarriären. Men det är inte bara det, utan det handlar också om metoder. Det var därför jag ville ha den här debatten. Om vi använder fel metoder så är jag orolig för att vi skapar det monster som vi vill bekämpa. På så sätt uppmuntrar vi gängen till att gadda ihop sig. Det blir en tuffare konfrontation. Därför har jag varit mån om att lyfta fram den här frågan. För oss socialdemokrater handlar det dels om att vara tuffa mot brottsligheten, dels som statsrådet säger om att bekämpa brottslighetens orsaker. Det är kamp mot arbetslöshet och kamp mot utanförskap. Vi ska se till att skolorna fungerar bra i de här områdena. Det är A och O. Till vill jag kort säga att i de möten där jag träffade polisen i det var både närpolisen och citygruppen så stötte jag inte på poliser som kände sig övergivna direkt. De visste tvärtom vad de gjorde och de hade bra fokus. Det är klart att inte alla alltid sköter sig, men det finns bra ledning i alla fall i vår stad inom polisen som kan styra upp om fel skulle begås. Jag hoppas att man gör det i fortsättningen också. 13 (): tar upp att jag skulle ha någon annan uppfattning om orsakerna till brott. Sociala orsaker är mycket bidragande, speciellt när det gäller ungdomsbrotten. Det tror jag att vi kan vara helt överens om. Det gäller torftiga uppväxtmiljöer, bristande föräldraskap, utanförskap, arbetslöshet, segregation och så vidare. Jag tror inte att vi har någon annan uppfattning om det. Jag ska återkomma till en annan sak som justitieministern nämnde. Det gäller det här med en helt representativ poliskår. Det nämns ganska ofta att poliskåren måste vara en spegelbild av samhället. Det sägs att det är oerhört viktigt. Och visst är det viktigt att poliskåren speglar samhället, men det är ju ingen lösning på problematiken. När det gäller problem där människor upplever sig bli kränkta eller illa bemötta så handlar det framför allt om marginaliserade grupper. I deras möte med polisen finns det upplevelser av att de inte blir respektfullt bemötta. Jag kan inte tänka mig att vi ska ha en poliskår bestående av ett representativt urval av marginaliserade grupper, det vill säga kriminella, hemlösa, prostituerade och så vidare. I själva verket handlar det om bemötande och om respekt för andra människor. Det ska också finnas någonstans att klaga om man blir illa bemött och det ändå inte handlar om ett brott. Det har vi moderater motionerat om. Vi har krävt att det ska finnas en synpunkts- och klagomålshantering så att man redan i ett tidigt skede inom polisen kan ta itu med dem som inte bemöter folk på ett sätt som de förtjänar att bli bemötta. Människor ska bli bemötta med respekt och värdighet. Man ska döma en människas handlingar, men inte personen. Jag skulle vilja höra någon sorts synpunkt på det här. Jag tycker att det är lite för enkelt att säga att när poliskåren består av ett visst antal kvinnor, svarta, invandrare, muslimer och så vidare så är problemen lösta. Så är det inte alls; det finns det inget fog för att säga. 14 Justitieminister (): Jag tror inte att alla problem blir lösta då. Däremot är det positivt om man får en representativ bild. Men vi ska ha kvar de krav som innebär till exempel att man inte får ha ett brottsligt förflutet eller att man inte har ett beteende som innebär att man inte kan fullgöra sitt polisarbete. Min uppfattning är att det finns så pass många skickliga personer med utländsk bakgrund att det egentligen inte ska vara något problem att se till att det blir en representativ kår. Det arbetet måste fortsätta. Om man nu tror att det är sociala orsaker som ligger bakom brott så är det fullständigt obegripligt att man från sida vill sänka ersättningen för dem som har det allra, allra sämst. Vilka är det då som får betala priset? Jo, det är naturligtvis barn och ungdomar till dem som har det allra sämst. De kommer att få ännu sämre uppväxtmöjligheter. Det innebär naturligtvis också i och med det som vi ju är överens om att ännu fler av de här barnen och ungdomarna kommer att hamna i kriminalitet och i droger. Om man nu är helt överens om de här sakerna innebär det också att man medvetet driver brottsligheten uppåt, därför att det är just sociala orsaker som ligger bakom den. Det är faktiskt detta som skiljer Socialdemokraterna från och de övriga borgerliga partierna. Vi ser de sociala orsakerna som ligger bakom brott. Det är därför som jag nu på det här sättet vill svara . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2004/05:432 om i och 433 om i 15 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkra att polisutbildningen även i fortsättningen kommer att bedrivas i . Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkra att polisutbildningen även fortsättningsvis bedrivs i . Jag har valt att besvara dessa interpellationer gemensamt. Regeringen utlovade i regeringsförklaringen efter valet att 4 000 nya poliser skulle utbildas . Vi ser redan nu att det löftet kommer att uppfyllas. Den sammanlagda utbildningstakten är nu uppe i ca 1 000 poliser . Enligt beräkningar har denna satsning resulterat i att det totala antalet poliser nu uppgår till ca 17 300. Det är en ökning med närmare 1 200 poliser på bara , och det utgör naturligtvis ett betydande resurstillskott för polisorganisationen. En betydelsefull diskussion är hur den långsiktiga bemanningen av polisen ska se ut. kommer det, enligt prognos, att finnas drygt 18 300 poliser i . Självfallet måste antalet studerande på grundutbildningen anpassas till det behov som finns av nya poliser. Det finns dock inga planer på att lägga ned någon av polisutbildningarna. 16 (m): Tack för ett svar som väl knappast skingrar den oro och den förvåning som funderingar renderade . Allmänheten tyckte att det var ganska häpnadsväckande att rikspolischefen, den högsta ansvariga för polisen i landet, funderar i termer av hur man ska kunna dra ned polisutbildningen. Flertalet människor upplever att det är alldeles uppenbart att det behövs fler poliser och mer polisarbete med tanke på att av de flesta brottsrubriceringar inte åtgärdas med mer än avskrivningar av anmälan. Det är alldeles uppenbart att på i väckte de här funderingarna av rikspolischefen mycket stor undran. Prefekten, , tyckte att det var en utomordentligt dålig prognos som hade som underlag för sin diskussion. Studenterna är förvånade. Det är ju bara man drog i gång den polisutbildningen för att skapa en ökad kapacitet, herr talman, men också en kanske delvis annorlunda polisutbildning med ett koncept som jag tror att alla har varit väldigt tilltalade av och som det ligger en stor utvecklingsmöjlighet i. Det är klart att både och upplevde att det var de som var hotade. upplevs ju som fredad mark i många sammanhang. Dessutom hörde man kommentarer med ett stort beklagande från polismyndigheterna runtomkring. Med den mycket goda tillströmningen till i har de fått möjlighet att rekrytera. Även de är utomordentligt undrande inför detta. Om skulle läggas ned skulle det skapa utomordentligt stora problem. Justitieministern svarar att finns det inga planer på att lägga ned. Hur länge varar nuläget, justitieministern? Det är den fråga man ställer sig. Går man tillbaka och tittar i det budgetunderlag som presenterar ser man att fram har man ungefär 1 000 polisaspiranter eller studenter inne i systemet. är man nere på 300500. Detta nuläge måste förändras om man ska förverkliga de tankar som uppenbarligen har. Han har dessutom den funderingen att med den lilla volymen på utbildningen, 300500 är ju en radikal neddragning från 1 000, är det inte någon speciellt god ekonomi att bedriva den på flera orter. På något sätt, justitieministern, får man en bild av en rikspolischef som, trots den situation som är när det gäller brottsligheten i landet och som allmänheten lider av, funderar på hur man mest kostnadseffektivt ska dra ned den polisutbildning som ligger på en bra nivå till kanske till och med mindre än hälften. Det är ganska naturligt att allmänheten, och polismyndigheten i närheten funderar över hur det är fatt. Frågan är ju egentligen om inte svaret är väldigt enkelt. Det är väl helt enkelt så att , rikspolischefen, har haft underhandskontakter på olika sätt. Det föreligger inte några pengar. Som statsråd kan man ju styra på många sätt utan att bli anklagad för ministerstyre. Det har säkert ministern erfarit och tillämpat i praktiken under de år han har varit minister. Han har väl erfarit, som det brukar heta, att det saknas medel framöver. Den budgetdialog som har varit och pågår andas ju en ständig oro från om att medlen inte räcker till. 17 (): Jag får också tacka för svaret. Men hur tokigt kan det inte bli när regeringen utlovar att 4 000 poliser ska utbildas inom perioden men inte avsätter tillräckligt med pengar för att de ska kunna få jobb när de är färdigutbildade. Jag vill plocka fram några citat från de senaste veckornas press. skriver: Regeringen har lovat 4 000 nya poliser och intresset för polisyrket är större än . Men flera polisdistrikt dras med ekonomiska problem och kan tvingas till personalminskningar. Jag befarar att vi går mot ett rejält underskott, säger länspolismästare . Lite längre ned på sidan står det: Situationen finns inte bara på . är ordförande för polisens civilanställda inom , . Inga varsel är lagda , men oron är ganska stor för att de kommer , säger hon. Hon konstaterar att det politiska löftet om 4 000 nya poliser kombineras med snålt tilltagna anslag och indragen anslagskredit. Risken är uppenbar att den civilanställda personalen måste minskas för att löftet om nya poliser ska hållas. Det är ingen vits om man tvingas sätta poliser på civilanställdas jobb för att få verksamheten att fungera, säger hon. tar upp samma problem. Man konstaterar att regeringen har lovat utbilda nya poliser, men konstaterar också: Men regeringen har ännu inte gett några pengar för att anställa nya poliser. har det varit svårt att finna aspirantplatser åt dem som då är klara med sin utbildning. Myndigheterna i länen bestämmer själva över sin ekonomi och får försöka få loss pengar för att öka personalstyrkan. När först frågade hur många aspiranter myndigheterna behövde blev svaret nedslående. De ville endast ha 398 aspiranter, när 420 studenter går ut polishögskolorna. Efter en ny framstöt skrev myndigheterna upp sina krav så att alla som går ut får jobb. Men egentligen har myndigheterna inte pengar till detta . har vi inte ekonomi att avlöna alla poliser , säger , ekonomichef på . , personalchef på , tror att det helt enkelt blir nödvändigt att skriva ned prognoser för hur många poliser det blir . Han säger att med nuvarande kända fakta kommer vi inte att ha råd att avlöna 18 000 poliser. Då måste jag fråga justitieministern hur regeringen tänkt få detta att gå ihop. Ni har inga avsikter att lägga ned någon av polisutbildningarna. Har då regeringen för avsikt att höja anslagen till polisen för att man ska kunna anställa de poliser som utexamineras? 18 (): Regeringen har, som justitieministern mycket riktigt påpekat, utlovat 4 000 nya poliser . Om man går in och tittar på den nu ganska famösa prognos som har kommit med och jämför siffrorna för med siffrorna för så ser man att den faktiska ökningen av antalet poliser i landet om man tar hänsyn till extra avgångar genom åtgärder, som så vackert uttrycker det är 241 nya poliser. Det är alltså så att i stor utsträckning går de nya poliserna åt till att täcka de pensionsavgångar som finns. Sedan innebär det givetvis också en ökad kompetens genom att de nya poliserna har en ny utbildning, som förhoppningsvis är mer modern och tidsanpassad än den de poliser som gick i pension hade. Men det är ändå viktigt, tycker jag, att komma ihåg att i stor utsträckning går de nya poliserna åt för att fylla luckorna efter poliser som går i pension. Vi har också fått reda på från en rad olika håll att man i polisdistrikt, framför allt utanför och , har problem med att rekrytera nya poliser av en rad olika skäl. Det är ont om poliser, det är mer attraktivt att arbeta i storstadsområden, det är svårt för polisen att rekrytera i mindre kommuner där det finns platser och det är svårt att behålla den här personalen. En förutsättning för att mindre orter och svensk landsbygd i fortsättningen ska ha polis är att man utbildar betydligt fler än vad man gör . Polishögskolorna måste också vara mer spridda över landet än de har varit tidigare. är det i och för sig ett bra framsteg att man har fått en polishögskola i , och det är ett bra framsteg att man har fått en polishögskola i , men frågan är om man inte egentligen på ytterligare något ställe borde ha ännu en polishögskola för att man i hela landet ska kunna tillförsäkra sig en god rekrytering av poliser i alla kommuner, i alla polisdistrikt och på alla de tjänster som finns. Jag vore tacksam om justitieministern kunde utveckla hur man ser på dimensioneringen av polisutbildningen . Ska vi efter 2007 gå ned till ungefär 506 poliser, som man nämner i prognoser, eller finns det en ambition att man ska utbilda det antal poliser som verkligen behövs så det innebär en reell höjning av antalet poliser i landet? 19 Justitieminister (): Jag ska som justitieminister säga att det verkligen inte är allting som alltid fungerar i alla situationer inom polisen. Det finns saker som vi kunde göra bättre, det finns metoder som vi nu arbetar med och det finns skäl att fundera över de problem som finns. Jag kan bara vara tacksam över att man återigen fokuserar på antalet och pengarna, därför att den diskussionen har vi haft . Det kanske finns anledning till viss självkritik, framför allt från sida, när det gäller hur man har argumenterat och formulerat sina argument och när det gäller vilket resultatet blivit , då jag började som justitieminister. Det är nämligen så här: Det säger nu är inte att det ska skäras ned eller att några polisutbildningar ska försvinna. Han säger precis som hans företrädare har sagt : Antingen skjuter man till pengar, och då kan man anställa flera, eller så skjuter man inte till pengar, och då får man vidta åtgärder genom att inte anställa personer. Precis samma saker har sagts år , och det säger nu också . Det är hans skyldighet som rikspolischef. Det är inget konstigt med det. Precis samma sak har jag fått höra från år . Man har citerat rikspolischefen som om beslut redan fattats, vilket är alldeles felaktigt, precis som det också är här. Vad har då hänt? Jo, det som har hänt är att vi år har sett till så att det blir fler poliser. har jag fått höra: Det är inte tillräckligt med pengar det kommer att gå med underskott. har haft fel. har det gått med överskott. Varenda polis som har utbildats har anställts, vilket är ganska unikt, faktiskt. Det är ganska få som utbildar sig som har en garanterad anställning. Varenda polis har anställts. Det är inte heller riktigt att antalet civilanställda minskar. Tvärtom har de också ökat . Det innebär att med de 1 2001 300 poliser som har kommit ut, netto, sedan den här ökningen började då jag började som justitieminister, så är det ungefär 500600 civilanställda. Det innebär att sammantaget är det faktiskt så att varenda morgon när vaknar så har det blivit en polis till extra, netto, i . Det är en ganska fantastisk utveckling. Jag kan inte svara för vad som händer 2010 eller 2015. Jag kan se de treårsperioder som vi ser framåt. Det är så vi arbetar, och det är så vi har arbetat. Vi har redan aviserat att för 20052007 kommer anslaget att öka med , just för att möta de krav som naturligtvis är att kunna anställa de poliser som behövs även . Det finns inga som helst planer på att lägga ned några polisutbildningar. Jag kan naturligtvis inte svara för hur polisutbildningen kommer att se ut . Det vore faktiskt felaktigt av mig att säga det. Men jag skulle kunna tro att just de exempel som vi ser i och är bra exempel på hur utbildningen ska bedrivas, därför att det där finns en nära kontakt med den akademiska världen. Jag kan också se att vi, i stället för att som diskuteras dra ned, kommer att öka antalet utbildningar i form av till exempel distansutbildningar. Som jag sade inledningsvis: Allting är inte frid och fröjd inom polisen. Ett problem som tas upp här är definitivt ett stort problem, nämligen att få ut poliserna i alla delar av landet. Det räcker inte med att vi utbildar och ser till så att det finns pengar för att anställa, utan det gäller att alla delar av också får ut poliser. Där har vi ett reellt problem . Vi hör det ofta, dels från , dels från polisfacket. Det kan alltså vara en möjlighet att utvidga utbildningen på flera orter i . Det kan inte jag svara på . Det vore förmätet och det vore inte ärligt att säga sådana saker. Det är inte jag själv som bestämmer alla sådana saker. De ska föregås av diskussioner och förhandlingar, och framför allt får man följa utvecklingen. Vi kan redan nu ge besked om hur det är , men naturligtvis kommer vi att ge besked till , 2009 och 2010 när är inne. Det är inte så som konspiratoriskt påstås att det finns underhandskontakter om att lägga ned polisutbildningar det kan jag till försäkra. 20 (m): Det är alldeles riktigt att ständigt, år , återkommer till frågan om mer pengar till polisen och fler poliser, men om det stannade vid det skulle man kanske kunna säga att det fanns ett uns av fog för den kritik som riktar till mig och , nämligen att vi är fixerade vid just poliser. Vi har också sagt att det måste finnas resurser att anställa annan typ av kompetens, tillsammans med den polisutbildade, för att få en vettig balans så att man får ut maximal effekt av olika personalgrupper och olika kompetensområden. Notera alltså detta: Det är ingen manisk fixering vid antal poliser, men det har definitivt ett symbolvärde. Det är klart: Om man har någon uppfattning om att vi dramatiskt ska förändra den mix vi har mellan polisutbildad personal och personal med annan utbildning, då blir ju fokus på de formellt polisutbildade något mindre. Men jag tror att detta är utomordentligt nödvändigt: har vi moderater sagt att ungefär 20 000 ska vara polisutbildade. Dessutom behövs resurser att anställa ett antal andra personer med kompetens på olika områden, till exempel ekonomisk brottslighet, olika former av diskriminering och trakasserier och så vidare. Man kan säga att det alltid är naturligt att en fackmyndighet klagar och vill ha mer pengar det vet vi alla. Men om man läser och tar del av olika avsnitt här i budgetunderlaget för 20062008 ser man att och riktar väldigt allvarlig kritik mot att det är en dålig kompensation för pris- och löneutvecklingen, och det fattas beslut om förbud mot att använda pengar som man har i överskott. Jag har en fråga till justitieministern: Den stämning och den klangfärg som finns här, andas den inte på något sätt någonting som försvårar en förtroendefull dialog och verksamhet mellan å ena sidan departementet och å andra sidan ?