prot · GS0962 · 2005-01-21 00:00:00 — Sådana uppgifter kan naturligtvis även användas vid en senare hämtning av personen i fråga. Jag håller med om att det är viktigt att polisen får tillgång till de uppgifter polisen behöver för att kunna utföra sitt arbete på ett effektivt sätt. Gällande rätt innebär att så i de flesta fallen också kan ske. Uppgifter i vissa särskilt integritetskänsliga verksamheter, till exempel sjukvården, bör dock bara kunna lämnas till polisen under särskilda förutsättningar. Som jag har nämnt har vissa förslag till ändringar på det här området lämnats, och dessa ska nu beredas. 61 (): Tack för denna information som är både ordrik och väl genomgången om vad som gäller. Jag har i min interpellation tagit upp ett problem, och jag vill gärna se det underifrån. Jag vill se det utifrån alldeles vanliga människor som råkar ut för saker och ting. Om man råkar ut för någonting på grund av att en person har skyddad identitet, kan det inte vara rimligt att en person kan hålla sig undan polisen, på grund av detta skydd från samhället, från delgivning av misstanke, från förhör och senare också från rättegång. Om en person har enbart skyddad identitet går det att få fram adressen genom till exempel skattemyndigheten, eftersom den myndigheten inte har det extra skyddet. Men om vederbörande har varit klyftig nog tyvärr är många skurkar klyftiga har han eller hon sett till att socialförvaltningen har gett en boxadress. Och om denna person har fått en boxadress via socialförvaltningen kommer man inte åt adressen heller. Jag menar att vårt rättssamhälle här någonstans har slagit knut på sig självt när vi kommer dithän att någon på grund av att samhället är rädd om den personen ska kunna hålla sig undan hela systemet om det inte är ett straff för det brott som personen i fråga är misstänkt för. Ministern och jag är överens om att detta gäller . Men det är just detta som jag vänder mig mot i den här interpellationen. Vad händer i en situation då en sådan person till exempel har genomfört olaga hot? Jo, den som misstänks för detta är fri, medan den som inte har gjort något, nämligen brottsoffret, får iaktta all försiktighet i världen och i någon mening är frihetsberövad. Det är i alla fall så det upplevs. Jag menar att det inte finns någon anledning att någon som är misstänkt för ett brott ska ha rätt att få hålla sig undan polisen. Och samhällets skattemedel ska aldrig kunna få användas för att undanhålla en människa som är misstänkt för ett brott. Polisen ska kunna nå den människan på ett effektivt sätt. Inte ens socialförvaltningens sekretesslagar kan vara så viktiga att någon som misstänks ha gjort en brottslig gärning hålls undan. Jag tycker att det finns en öppning i ministerns svar i och med att det finns en utredning. Men jag vill påtala att när det finns en person som utför brottsliga handlingar, är det en nagel i ögat för den enskilda människan jag skulle vilja säga att det till och med är en kniv i magen när polisen inte kommer åt den personen eller i sämsta fall inte kan genomföra en rättegång på grund av att vederbörande inte kan hämtas på sin bostadsadress. finns det en utväg. Men frågan är om någon tycker att den är viktig, nämligen att man spanar så mycket på denna person så att man hittar bostadsadressen som socialförvaltningen känner till. Hur ser ministern på dessa allvarliga frågor som finns i upplevelsesfären för den som drabbas av detta? 62 Justitieminister (): Den här frågan bereds alltså . Vi vet därför inte exakt var detta slutar. Men oavsett vad vi kommer fram till kommer det att behövas ett sekretesskydd i sjukvården och i . Men det är möjligt att tvåårsregeln inte kommer att gälla framöver. Anledningen är helt enkelt att människor måste våga lita på en läkare och en socialarbetare och att dessa fördelar överväger. I stort sett i alla andra sammanhang kan polisen naturligtvis få de uppgifter som behövs. Men det går inte att anförtro sig åt en läkare om man vet att dessa uppgifter kommer att kunna lämnas till polisen. Då kommer dessa personer helt enkelt inte att lämna några uppgifter. Då har man inte heller någonting att vinna om man skulle ta bort detta helt och hållet. Jag tror att detta säger sig självt. Det enda sättet skulle vara om man lurade dessa personer genom att säga att de kan säga saker och att man inte kommer att lämna dessa uppgifter vidare men att man gör det ändå. Då skulle det ha en ren praktisk funktion för polisen. Men det är naturligtvis bara under löfte om att dessa uppgifter inte förs vidare som en person berättar om dessa saker. Tanken är förstås att dessa personer ska kunna berätta saker och att de ska kunna lita på en läkare och en socialarbetare och inte på något sätt att de ska få något skydd så att polisen inte får tag i dem. Och om en person befinner sig i något hem eller någon annanstans är det bara för polisen att gå och hämta den personen. Det är inga problem alls. Och det ska man naturligtvis göra. Tanken är självklart också att det kan vara bättre för brottsoffer. Om denna person till exempel har hotat kan han eller hon få den hjälp och det stöd som behövs för att kunna sluta med sitt beteende eller på annat sätt förändra sitt liv. Det är det som är tanken bakom detta, inte att skydda på något sätt. Jag tror att vi alla inser att om man skulle ta bort denna tystnadsplikt skulle inte heller någon person anförtro sig. Det är därför inte någon lösning. Däremot kan jag hålla med om att tvåårsregeln möjligen inte är riktig. Det är inget som säger att det ska vara just . Det kan vara högre eller lägre. Och finns det förslag om att det ska sättas lägre. Men vi vet inte var det kommer att landa . Det får vi återkomma till. 63 (): Jag tror att ministern och jag talar förbi varandra. Om en människa får skyddad adress via socialförvaltningen och får enbart en boxadress känner socialförvaltningen till den adressen, men polisen får inte veta den adressen för till exempel delgivning, om inte vederbörande hämtar sin post. Det är egentligen en adressuppgift som jag talar om här. Jag talar inte om hemligstämplade handlingar hos läkare som gäller hälsovård eller ens handlingar som gäller den sociala situationen. Här handlar det tydligen om att flera som har kriminell bakgrund och finns inom brottsstatistiken också begär att få skyddade adresser. Det som jag egentligen vill åt är att adressen inte ska vara skyddad för polisen. Polisen ska kunna åka hem och hämta en misstänkt till en rättegång. Alldeles oavsett om tvåårsregeln finns eller ej ska man kunna göra det inför rättegång. Där får socialförvaltningen inte skydda för polisen. Det är i den delen jag vill ändra. Jag hoppas att ni i det fortsatta utredningsarbetet tar upp den frågan, för den vållar problem för många och en osäkerhet kring varför den part som faktiskt utför kriminella handlingar ska få bli mer skyddad än den som blir drabbad av dessa handlingar och som inte har gjort någonting. Kvar finns detta med att titta enbart på adressen. Ska det inte från socialförvaltningen få berättas om adressen för polisen om det gäller någon som är misstänkt? Ska alltså sekretesslagen omfatta adressen visavi polisen? Det är det här som det, herr talman, handlar om. 64 Justitieminister (): Som jag sade finns det saker och ting som kan förändras på det här området. Men just det som efterfrågas här, nämligen möjligheten att få ut adressuppgifter, behöver inte ändras därför att den saken är sekretessbrytande just för delgivning före en rättegång och sådant. Det är naturligtvis på det sätt som säger. Det finns goda skäl att kunna göra det; man ska inte kunna skyddas av det, så de uppgifterna kan lämnas. Det ska inte kunna vara så att man kan skydda sig bakom att man anförtrott uppgifter till just av det skäl som nämner. Adressuppgift, telefonnummer och så vidare kan alltså lämnas ut till polisen just för delgivning i de här sammanhangen. 65 (): Jag är väldigt tacksam för det svaret. Men i så fall vet säpo inte om detta, för det är säpo som har gett informationen att när det gått dithän att en person har fått boxadress via socialförvaltningen kan socialförvaltningen inte lämna ut adressuppgiften. Skattemyndigheterna däremot kan, precis som ministern har med i sitt svar, lämna ut adressuppgiften. Då är i alla fall andemeningen klar. Det svaret är jag glad över, för jag tror att det är mycket viktigt att aldrig ha ett trygghetssystem i samhället som ska skydda människor från rättssamhället, utan där ska det vara en genomlysning rakt igenom. Jag ser fram emot det fortsatta arbetet. Det tycker jag ska bli spännande och intressant att se, så jag tackar så mycket, herr talman, för det givna beskedet. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2004/05:254 om polisens resurser 66 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nå regeringens uppsatta mål om en ökning av antalet poliser i . 4 000 poliser ska utbildas . Enligt prognos uppgår antalet poliser nu i dagarna till närmare 17 200. Det är en nettoökning med 1 100 poliser på bara . har antalet civilanställda ökat. Regeringen har gjort kraftiga satsningar på polisen. har polisens anslag ökat med ca . Regeringen har budgetproposition beräknat att satsningen på polisen kommer att fortsätta åren 20052007 med ca . Regeringen har genom de kraftiga resurstillskotten sett till att polisens förutsättningar att bedriva verksamheten är goda. är det för mig mycket viktigt att de betydande resurstillskott polisen får används på ett effektivt sätt. Därför behöver vi också öka fokuseringen på vad polisen faktiskt gör till exempel hur många brott som upp och vilka resultat man får i det förebyggande arbetet. Ett centralt projekt i det avseendet är översyn av polisens resultatredovisning som ska tas i drift . Översynen kommer att förbättra förutsättningarna för styrning och uppföljning av polisens verksamhet, vilket i sin tur kommer att leda till ett ännu bättre resursutnyttjande. En annan väsentlig fråga är åldersstrukturen inom polisen. På vissa orter är medelåldern bland poliser mycket hög, och det är nödvändigt att en generationsväxling kommer till stånd. Regeringens satsning på att utbilda fler poliser är också av den anledningen viktig eftersom den öppnar för ett mer modernt arbetssätt inom polisen. 67 (): Först vill jag tacka för svaret. Men som vanligt, kan jag väl säga, är jag och justitieministern inte helt överens. Av preliminära budgetunderlag avseende tiden till och med framgår det att den ökning av antalet poliser som regeringen anger alltså detta med att utbilda 4 000 nya poliser förmodligen inte kommer att rymmas inom de budgetramar som föreslagits i budgetpropositionen för . Enligt budgetunderlaget kommer det att gälla även om olika rationaliseringsåtgärder med en minskning av antalet civilanställda genomförs. Dessa konstateranden står i skarp kontrast till det svar som jag har fått av justitieministern på min fråga ett svar där säger att de kraftiga resurstillskotten sett till att polisens förutsättningar att bedriva verksamheten är goda. Uppgifterna går inte ihop. Är bedömningar felaktiga, ? Vidare sägs det i budgetunderlaget att de förutsättningar som regeringen lämnat i den senaste budgetpropositionen inte kan finansiera en ökning av antalet poliser till ca 18 500. Det är alltså regeringens egna mål vi moderater har betydligt högre satta mål men i den här interpellationen hänvisar jag till regeringens mål. Nuvarande anslagsnivå klarar, enligt , i praktiken en ökning till 17 00017 500 poliser. I underlaget pekar man också på att om prognosen om ca 18 500 poliser vid utgången av ska måste anslaget till polisen höjas från den nivå som precis har talat om här i kammaren. Om polisen inte får ett resurstillskott måste åtgärder som pensionslösningar och annan avveckling av personal liksom en minskad antagning till polisutbildningen vidtas för att minska kostnaderna. I det här sammanhanget är det också värt att påpeka jag återkommer i senare inlägg till detta att det finns en betydande osäkerhet om hur många poliser som faktiskt är i aktiv tjänst bland annat mot bakgrund av omfattande deltidspensioneringar . Mot bakgrund av vad jag har sagt upprepar jag min fråga till justitieministern: åtgärder avser justitieministern att vidta för att nå de av regeringen uppsatta målen för ökningen av antalet poliser i , sett mot bakgrund av den rapport vi har från RPS? 68 (): Det här är en intressant debatt. Personligen är jag av uppfattningen att numerären kanske inte är det viktigaste i sammanhanget, utan det är att resurserna används effektivt. Därför är det intressant att höra ministern ta upp just frågan om att resurserna ska användas på ett effektivt sätt. Det är väl ganska självklart att numerären i utbildningen måste höjas på grund av den åldersstruktur som trots allt finns inom polisen . Kanske behövs det också en viss ökning ute på fältet på grund av den förändrade brottslighet som vi trots allt har . Men tyngdpunkten för att få en bättre polis är, som jag ser saken, en översyn av organisationen och effektivitet inom nuvarande polisen. till vad som hänt i och till hur det fungerat ute i landet kan vi konstatera att kommuner och landsting har fungerat på ett mycket bra sätt i den här katastrofverksamheten, mycket beroende på att här finns närheten och engagemanget på ett bättre sätt än i en stor organisation. Eftersom det förts diskussioner om att inrätta en myndighet inom polisen i undrar jag om detta är en framtidsvision. har vi ju länsmyndigheter. Som jag, med erfarenheter inom polisverksamheten, ser det fungerade det kanske ännu bättre då vi hade fler och mindre myndigheter. Talar de erfarenheter som vi kan ta till oss från katastrofen i för att vi ska ha mindre myndigheter i stället för bara en myndighet? Det vore intressant med en reflexion kring den frågeställningen. 69 Justitieminister (): Jag är lite förvånad över att fortsätter att driva den här frågan när jag så uppenbart kan konstatera att han haft fel varje gång vi har haft den här typen av debatter. Varje gång säger han att det inte ska räcka. Varje gång har han fel. Varje gång han säger att det är för lite pengar till polisen har han fel i det. har polisen till och med haft ett överskott i sin budget. Varenda polis som har utbildats under den här satsningen har fått jobb. Allt som har sagt i den här frågan har varit fel. Ändå fortsätter han på samma sätt i något slags politiskt självplågeri att påstå nya saker som sedan kommer att visa sig vara fel. Eftersom vi nu hänvisar till RPS kan jag ge de allra färskaste uppgifterna, och det är att polisen hade ett överskott med . Det var inte de siffror som vi fick , och det är ingen kritik mot polisen. Med tanke på att de har en budget på omkring 14 miljarder, alltså 14 000 miljoner, är det inte alltid så lätt att veta exakt var det slutar. Sedan ska man förstås också göra prognoser . Vi har sagt och kommer att fortsätta säga att de satsningar som vi har gjort kommer att fortsätta. Vi kommer att se till att det blir den finansiering som behövs. Vi har alltså tagit i med råge . Det har varit ett överskott . Vi vet inte exakt vad det kommer att landa på för summa 2008. Det är svårt att beräkna bara för ett enda år, och det är klart att med så många anställda är det svårt att veta precis var det landar. Men vi kan bara konstatera att allt det vi har sagt har varit rätt, att vi har hållit löftena och att allting som och hans partikamrater, även om det blir allt färre partikamrater som ansluter sig till sifferexcersisen, faktiskt har haft fel. Sedan håller jag helt med om att det är många andra saker som behövs. Vi får inte på något sätt slå oss till ro bara för att vi har fått 1 100 fler poliser. Det är så oerhört mycket mer som behövs för att bekämpa brottsligheten. Vi måste se till att poliserna blir effektiva. Vi måste framför allt se till att uppklarningsprocenten när det gäller den så kallade vardagsbrottsligheten blir bättre. Polisen gör ett mycket omfattande och effektivt förbättringsarbete. Vi ser också att uppklarningsprocenten höjs, men vi måste fortsätta att driva på. Vi måste från lagstiftningshåll här i fatta beslut om utvidgning av DNA och så vidare. Man måste också se det som en mycket större fråga. Jag har frågat tidigare om han är beredd att bekämpa alkoholen, som är en direkt orsak till bland annat en höjd våldsbrottslighet. Det vore intressant att få ett svar på frågan om han är beredd att göra dessa satsningar eftersom det behövs så mycket mer än flera poliser. Det är också så att man måste se över organisationen. frågar här om det finns några planer på en myndighet. Nej, det finns inga sådana planer från vår sida. Jag kan naturligtvis inte tala om ifall det blir en fråga för den framtida regeringen, men jag tycker att det fungerar bra med de 21 länsmyndigheterna. Det är ett viktigt samarbete som har skett över myndighetsgränserna. Man samarbetar mer och mer. Framför allt i har det visat sig väldigt effektivt. Det är klart att saker och ting kan bli bättre . Den framåtanda och optimism som vi har hört hos polisen , framför när man talar med dem, kommer också att ge resultat. Naturligtvis bidrar den stora satsningen på utbildning av 1 000 poliser . Det är något som blir en verkligt bra injektion, även om jag också vill säga att det är viktigt att inte äldre poliser bara ses som ett problem. Det är viktigt med den erfarenhet och den kontinuitet som de står för. Som sagt behövs det mycket mer än flera poliser. Men just på den punkten kan vi bara konstatera att vi har uppfyllt alla de här sakerna. Återigen vill jag säga att vi kommer att fortsätta att driva de här frågorna. Vi kommer på precis samma sätt som tidigare att se till att man får de resurser som behövs. Sedan kanske man inte alltid kommer att ha ett överskott på 354 miljoner . 70 (): säger att jag har fel i de synpunkter som jag framför här. Problemet med det som justitieministern säger här i kammaren är att det syns väldigt dåligt ute i verkligheten. Det finns många människor som arbetar i rättsväsendet och många brottsoffer som faktiskt anser att jag har rätt och att justitieministern har fel. Jag vill ge en bild av rättsväsendet . Jag vänder mig då av naturliga skäl till min egen hembygd, till . Brottsstatistiken för kommun är en nedslående läsning som tydligt visar samhällets och regeringens misslyckande med att stävja brottsligheten i ett klart ljus. har antalet anmälda brott ökat . Den generellt ökade brottsligheten är illa i sig. Men en närmare undersökning av statistiken över enskilda brottsrubriceringar visar flera upprörande och skrämmande fakta. Till exempel har antalet anmälda våldsbrott ökat och misshandelsfallen . Antalet rån har mer än fördubblats. Anmälda sexualbrott har ökat , och fallen av grov kvinnofridskränkning har nästan fördubblats. Detta är verkligheten för boråsaren . Då räcker det inte med talet om ökade resurser som i de flesta fall, i väldigt många fall, inte syns ute i det verkliga livet. Då krävs det tydliga åtgärder i form av resurser, lagstiftning, ledarskap och metoder områden där justitieministern har möjlighet till direkt eller indirekt påverkan. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta? Då talar jag om konkreta åtgärder i form av resurser till just polisen, förankrade i vardagslivet, för människor inom rättsväsendet i stort och för alla människor som direkt berörs av de tillkortakommanden som finns . Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att vända den utveckling som vi ser i och på väldigt många orter i övrigt? Sedan har vi diskuterat metodutveckling, ungdomsbrott och mycket annat. Det behövs mer än resurser, . Det har jag också framfört i den här kammaren, och det är väl känt för justitieministern. Men just talar vi om resurser. 71 (): Jag kommer från ett län där en av de myndigheter finns som har överskott i budgeten. Orsaken till detta är att antalet tjänster inte är tillsatta. Det finns alltså inte poliser att få tag på. Det är därför jag hävdar att numerären poliser som utbildas måste öka för att täcka det behov som trots allt finns redan i nuvarande organisation. Många människor upplever att trygghet är närhet till polis. I min hemkommun har vi fyra poliser efter omorganisationen 1996 då de små myndigheterna slopades. Det är en kommun som har två motorvägar som korsar varandra och som tidigare haft en mycket hög brottslighet. är av den västmanländska polisen koncentrerad till . Det här är naturligtvis inte bra. De människor som bor ute i bygderna känner inte trygghet. I och med att katastrofen på ett tydligt sätt, tycker jag, har visat att det är de små organisationerna med delaktighet och ett nära ansvar som fungerar bäst, vill jag fråga om det inte vore på sin plats att göra en översyn av vad som har hänt sedan omorganisationen som påbörjades med övergång till länsmyndigheter. Kanske finns det vinster att göra med att se över systemet, kanske inte återgå till det gamla men ta vara på någon av tankarna i det gamla systemet. 72 Justitieminister (): säger att poliserna inte syns. Vilka av de 1 100 poliserna är det som man inte ser? Det kanske vore intressant för dem själva att känna till att de inte syns. Det är faktiskt så att varenda polis som utbildats också har fått jobb. Det är i ganska få yrken som man är det förunnad. Jag känner faktiskt inte till så många fler. I allmänhet får man utbilda sig och sedan försöka få jobb i den mån det finns, och det brukar vara ganska hård konkurrens. Det här är ett ganska unikt läge för poliser. De får alltså jobb, vilket jag förstås tycker är bra som justitieminister. Vilka åtgärder ska vidtas? Det är alldeles riktigt som säger, att det finns vissa brott som har ökat, till exempel misshandel. Vissa andra har minskat, bland annat rån. Det som man har kunnat konstatera när det gäller anmäld misshandel är två saker. Det ena är att anmälningsbenägenheten har ökat, vilket är väldigt positivt. Det är alltså inte den faktiska brottsligheten jag menar. Det andra handlar om alkoholen. Som jag sade är kanske vårt största gissel när det gäller våldsbrottsligheten just nu den utbredda alkoholen. Det är inget lätt problem att lösa. Vi vet nämligen inte var vi kommer att hamna i diskussionen om skattesats och så vidare. Men en sak är klar: Man kan inte föreslå att gränsen för köp av alkohol ska sänkas till och att det ska finnas dygnetruntöppna ställen där man kan köpa alkohol. Jag fick frågan vilka åtgärder som ska vidtas. Jo, vi ska begränsa alkoholen. Är med på det så att vi kan vara överens om någonting, vilket vore positivt? Då kan vi gå över blockgränsen och säga att det här är ett gissel och att vi vet att det påverkar våldsbrottsligheten. Det här är något som jag vill jobba väldigt mycket för. Är med på det? Jag vill gärna ha svar också av på den frågan. Det vore förstås mycket positivt om vi kunde säga att trots att vi har olika åsikter om vissa saker så är vi helt överens om dessa och vi kommer inte att se till att det ska bli ännu lättare att få tag i alkohol. Sedan gällde det frågan om vi ska gå tillbaka till omkring 120 myndigheter. Nej, det är inte fler myndigheter vi behöver i . Vi behöver inte mer byråkrati, mer administrativ personal, utan det är ganska bra som det är. Det är klart att det alltid finns för- och nackdelar med alla system, men jag tror att den förankring som trots allt finns ute i länen är ganska bra. Man måste dock öka samarbetet. Att gå tillbaka från 21 till drygt 120 myndigheter tycker jag inte är rätt väg. Dessutom kan vi se de vinster som görs i det övriga rättsväsendet, där vi genom samordning och teknikens utveckling går från fler myndigheter till färre. har gått från sex myndigheter till en. Kriminalvården ska gå från 37 till en och så vidare. Polisen har gått från 120 myndigheter till 21. Polisen är dock en så pass stor organisation att den inte riktigt går att jämföra med de andra, men detta ligger helt i linje inte bara med det övriga rättsväsendet i utan också med hur till exempel våra nordiska grannländer har ordnat det hela.