prot · GS0991 · 2005-03-16 00:00:00 — Endast Kammarkollegiet hade en synpunkt om den särskilda nämnd som ska fatta beslut i vissa fall, en synpunkt som har tillgodosetts i propositionen. Vi anser att det är lämpligt att fattar beslut om dödförklaringar. har genom sitt ansvar för folkbokföringen en god och naturlig tillgång till uppgifter om samtliga som har sin hemvist i . Man har också genom prövningen av folkbokföringen regler om avregistrering, kunskap och erfarenhet av den utredning som krävs för att redan med dagens praxis direkt kunna avregistrera en försvunnen person ur folkbokföringen. Beslut om dödförklaring har inte någon tvistekaraktär, och det måste sägas vara ett främmande inslag i en allmän domstol, där i regel två parter står emot varandra. Majoriteten anser att det tydligt framstår att beslut om dödförklaring har en förvaltningsrättslig karaktär, och därför är det också rimligt att en förvaltningsmyndighet svarar för uppgiften. Besluten om dödförklaring kommer att kunna överklagas till våra förvaltningsdomstolar. Ärendet kommer också att kunna omprövas av myndigheten. I mer komplicerade ärenden om dödförklaring kommer beslut att fattas av en särskild nämnd inom verket. Regeringen kommer inom en mycket snar framtid att fatta beslut som ska ge de nödvändiga verktygen för att handlägga dessa ärenden. I den särskilda nämnden kommer det att vara väl sörjt för rättssäkerheten. Alla kommer att ha en juridisk kompetens och en tidigare praxis att luta sig mot. Vid överklaganden kommer att ompröva ärendena självmant. Detta sammantaget talar för att det blir en kraftig förstärkning av rättssäkerheten. Jag yrkar avslag på reservationen och bifall till propositionen. 87 () replik: Vi i utskottet som har handlagt detta är säkert alla överens om att man ska se till att den här parallella ordningen, som talade om, ska försvinna i och med det här lagförslaget. Under anförande sökte jag några ytterligare skäl för varför ska vara den handläggande och beslutande myndigheten. Jag har fortfarande inte hört något annat än att man har hand om folkbokföringen och att man gjorde dessa så kallade dödskrivningar efter Estoniakatastrofen, vilket inte alls är att jämställa med den situation som råder till exempel efter katastrofen i . I Estoniafallet fanns det ju tillförlitliga passagerarlistor. Fanns man inte bland de bärgade var det alldeles uppenbart vad som hade inträffat. Min fråga till är: Finns det inte några ytterligare skäl för att ska göra detta? Är det dessa skäl, som man ställer emot rättssäkerheten i domstolarna, som gör att man vill ha som handläggande myndighet? 88 () replik: Jag blev lite förvånad. Jag tyckte att sade att vi är överens om att det inte ska vara några parallella ordningar. får väl svara på det . Vi tycker att det är bra att det är en myndighet som tar hand om allt. Då är det mycket som talar för att ska ha hand om detta. har erfarenhet av detta. Man ska ha en särskild nämnd där den kompetensen kommer att finnas. Då finns det samlat på ett ställe, i stället för som utspritt över flera tingsrätter. Det handlar inte om särskilt många ärenden. Om det blir en särskild nämnd under som har hand om den här typen av frågor får den en bra erfarenhet. 89 () replik: När det gäller frågan om parallella ordningar menar jag naturligtvis att domstolarna ska besluta om alla fall där det inte finns sedvanliga dödsattester. Det är vårt sätt att lösa detta. Vi har i det här landet 1015 ärenden om dödförklaringar. Vi kan beräkna att få kanske 200 ansökningar . Skrämmer det inte på något vis utskottsmajoriteten att när man får denna stora mängd ska man bygga upp en ny organisation för att ta hand om detta, och sedan när har gått och ärendena är avklarade är man nere igen på 1015 fall? Är inte detta lite skrämmande, och är det inte, framför allt ur kostnadssynpunkt, besvärande att man gör på det här viset i stället för att utnyttja den organisation som finns ? sade att det blir rättssäkert hos . Tyvärr är det väl så att om det är någon myndighet i det här landet som allmänheten inte tycker är rättssäker är det nog man tänker på. Det här med rättssäkerheten ställer vi inte upp på. Vi vill att det ska vara kvar i domstolarna. 90 () replik: Jag kan inte se varför det skulle vara besvärande att flytta detta till . Alla remissinstanser är överens. Det är ingen som har haft några synpunkter på detta. Det är endast de borgerliga partierna som har denna synpunkt. Det känns som om det är viktigare för er att slå vakt om tingsrätterna än om själva ärendet och att det blir rättssäkert behandlat. Man borde kunna pröva denna ordning som ingen annan än de borgerliga partierna har synpunkter på. 91 (): Jag ska försöka att inte upprepa det som har sagts. Det är väldigt mycket som har sagts om hur viktig den här frågan är, inte minst just nu mot bakgrund av flodvågskatastrofen. Det jag skulle vilja lyfta upp handlar om det som vi är oense om och där de borgerliga partierna har reserverat sig. Vi, Socialdemokraterna och förhoppningsvis även anser att det förslag som regeringen har lagt fram är ett bra och heltäckande förslag. Jag vill betona det som lyfte upp i sitt anförande, nämligen att beslut om dödförklaring får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol när det kommer ett tvistigt fall. Det kommer att kunna prövas av en domstol, vilket garanterar att rättssäkerheten inte åsidosätts, som är den kritik som de borgerliga partierna för fram. Finns det skäl för att pröva ett ärende ännu mer kommer den möjligheten att finnas. kommer självmant att ompröva ärendena. Det som jag ser som det allra viktigaste argumentet för den här ordningen med den nya nämnden som kommer att inrättas är att vi kommer att få en enhetlig praxis. Det kommer inte att göras flera olika tolkningar ute i landet. Man kommer att ha ett ställe som kommer att behandla alla dessa ärenden på ett likartat sätt om de har en liknande bakgrund till själva dödförklaringen. Vi anser att det i ett längre perspektiv är otroligt viktigt att vi får en enhet som har en enhetlig praxis på området. Den måste också få möjlighet att utvecklas. De borgerliga partiernas allians säger att detta skulle leda till längre väntetider och större administration. Jag tror tvärtom att det skulle bli en längre hanteringstid ute i domstolarna. Domstolarna sitter ju inte precis och rullar tummarna. De har väldigt mycket att göra, och de är väldigt arbetstyngda. Jag tycker att det också är ett skäl som talar för att man ska samla alla dessa ärenden till en instans. I den mån det är möjligt ska den här nämnden kunna fatta beslut. Är det ett tvistigt fall kommer det att lyftas upp till domstolshantering. Med detta vill jag också yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och till propositionen och avslag på reservationen. 92 () replik: säger att det är bra med en myndighet för då får man en praxis. Vad säger är att det bästa vore om vi hade en tingsrätt i . Vi dömer för mord över hela i massor av domstolar. Det är väl ändå inte det han menar? En nämnd ska vi ha i stället. Vad vi då inför är egentligen en specialdomstol, som jag tycker är helt onödig. Vi har väl fungerande domstolar. Det allvarliga med det här är att vi ska bygga upp en ny verksamhet. Hur många månader och veckor ska det ta innan den verksamheten fungerar? I de allmänna domstolarna finns det runtom i landet en massa personer som bara sitter och väntar på att det här ska starta, och vi får en decentralisering av det här beslutsfattandet som är både bra och riktig. Jag förstår liksom inte argumenten att man ska få en enhetlig praxis. Vi har system för att bygga praxis . 93 () replik: drar alldeles för höga växlar. Det kanske är det som tyder på, som antydde tidigare, att det är något annat som ligger bakom än just den här frågan, nämligen tingsrätternas vara eller icke vara. Men det är inte det som jag lyfter fram generellt. Tvärtom ser vi faktiskt det här som en möjlighet att lyfta bort de här frågorna från tingsrätterna. Vi tycker att det är onödigt att domstolsväsendet, som är tillräckligt arbetstyngt, ska belastas med ärenden om dödförklaring när genom sitt ansvar för folkbokföringen och genom sin erfarenhet är bättre lämpat att fatta beslut i dessa frågor. Är det så, , att det uppstår en tvistighet får man föra in ärendet i precis samma ordning som . Men i första hand ska vi försöka lyfta bort sådana här ärenden från tingsrätterna. Jag vet inte om kan föra fram någonting som faktiskt talar för att tynga tingsrätterna med sådana här ärenden, om det inte finns någon tvistighet i dem, om det i själva verket inte råder några tvivelaktigheter när det gäller orsaker och så vidare. Om det är helt klara fall, varför ska man då behöva föra upp dem till tingsrätterna? Jag anser inte det, och det anser inte utskottet heller i betänkandet, fru talman. Vi har gjort den här bedömningen, och självfallet, som betänkandet också tar upp, ser vi inget skäl att oroa oss för att handläggningstiderna kommer att bli längre. Vi hoppas tvärtom att det kommer att gå ännu snabbare så att de människor som just nu har stort behov får den hjälp de behöver. 94 () replik: Om det nu är så att vi månar om tingsrätterna tror jag inte vi ska ta bort frågan om dödförklaring. Det är som jag sade tidigare 1015 ärenden i hela landet. Det är inget riktigt argument. säger att vid tvister kan man överklaga. Problemet i den här typen av ärenden är att partsställningen är något oklar. Den som kan ha synpunkter på att bli dödförklarad finns ju inte. Att han inte har någon möjlighet att överklaga är problemet. Därför är det så viktigt att man har en rättssäker och stabil hantering. Jag har fortfarande inte fått svar på hur man har tänkt sig att bevisupptagningen ska gå till. Hur ska man kunna höra vittnen som var med på stranden i ? Hur ska man under ed höra människor? Den möjligheten har man inte i den här nämnden. Det är det som jag tycker är det avgörande. Det finns två viktiga skäl, dels bevisupptagningen, dels att man fördröjer hanteringen under ett övergångsskede. Det tycker jag i och för sig är allvarligt, men jag tror att bevisupptagningen i det längre perspektivet är det viktigaste. 95 () replik: Först var det argumentet om att det brukar vara 1015 fall som avgörs. Det är ju argument nog för att inte de här få fallen ska ligga ute på olika tingsrätter i landet, där man kan få en situation där det inte finns någon tydlig praxis. Är det så få ärenden som 1015 som ska avgöras , som det förhoppningsvis också kommer att vara , är det väl bra att det är en annan instans än tingsrätten som hanterar detta och som framför allt kan ge en likartad praxis och en enhetlig bedömning av de enskilda ärendena. Frågan om bevisvärdering är så klart en väldigt viktig synpunkt. Men den här nämnden och ska ju inte gå vare sig på hörsägen eller på annat. De måste så klart grunda sina beslut på polisutredningar och liknande. Det är inte de själva som ska göra värderingarna utan någon som helst bakgrund eller utan någon som helst utredning. Där känner jag mig trygg över den utveckling som kommer att ske. Men också de erfarenheter som finns ska nu plockas in i den här nämnden. ska ju inte komma från ingenstans och börja hantera ärendena. Man ska försöka plocka upp den kompetens och den praxis som redan finns . Man ska faktiskt inte börja på noll. Jag tror helt enkelt att det här ärendet, som är så pass viktigt för de aktuella fall som behöver lösas, kommer att få en bra lösning med en enhet som behandlar de här ärendena enhetligt och också utvecklar en praxis på området. 96 (): ställer sig bakom lagutskottets betänkande om nya regler för dödförklaring. Det är viktigt att det finns tydliga regler som också är väl kända. Tyvärr, som har nämnts här , har vi denna vinter blivit varse hur snabbt vår värld kan förändras. Naturkatastrofer kommer tyvärr att inträffa igen. Och huvudregler om tioårig preskriptionstid kom till i då samhället såg annorlunda ut. Förslaget om nya regler är en anpassning till tiden. Det är bra att det blir kortare tidsfrister. Att mitt i sorgen också behöva ta tag i praktiska bekymmer är inte lätt. Det finns många exempel; jag kan bara nämna ett i min släkt där familjen befann sig på stranden i . Barnen, 17 och , överlevde, men inte mamma och pappa. Mamma är återfunnen och identifierad, men inte pappa. Mitt i sorgen ska nu dessa båda barn behöva fundera över husamorteringar och andra spörsmål samt fundera på vad som har hänt pappa. Och den praktiska detaljen när vi kan få ett avslut är inte minst viktig. Det är därför det är högst angeläget att vi får till en lagändring som är tydlig och som vi känner ska kunna gå relativt snabbt. Jag delar syn att en myndighet bör ha ansvaret samlat. Likaså instämmer jag i påpekande om och den nya nämndens roll. har kunskap och erfarenhet av den utredning som behövs. När handläggningen läggs på kan det bidra till att domstolarna kan koncentrera sin verksamhet på rättskipning och egentlig tvistlösning. Jag yrkar bifall till förslaget. 97 (): I spåren av naturkatastrofen i har regeringen lagt fram förslag om nya regler för att underlätta dödförklaring av saknade människor som med stor sannolikhet har omkommit i samband med katastrofen. stöder regeringens förslag att underlätta för de anhöriga att ansöka om dödförklaring efter en så stor katastrof och där den anhöriga har befunnit sig. Efter diskussioner inom har vi däremot kommit fram till att vi inte kan stödja regeringens förslag att handläggningen av ärenden som rör dödförklaring ska flyttas över till . Kopplingen till och dess ansvar för folkbokföringen har vi ansett inte ska vara det avgörande skälet till att bygga upp en ny centraliserad organisation. Vi i anser att handläggningen av dödförklaringsärenden i första hand ska ligga kvar hos tingsrätten på den ort där den försvunne haft sin hemvist. Tingsrätterna har en väl fungerande organisation för att hantera de här ärendena. Med hänvisning till detta tycker vi att det vore olyckligt att tillskapa en ny, oprövad organisation, också med hänsyn till att den nya lagen ska träda i kraft . Med tanke på den svåra situation som många anhöriga nu befinner sig i borde beslut vara att på det smidigaste sättet lösa hanteringen av dessa ärenden. Det är den avvikande meningen vi har, just att detta ska vara kvar hos tingsrätterna. Därför yrkar vi bifall till den reservation som finns. 98 () replik: Jag kan inte låta bli att fråga, som vi diskuterade tidigare: Vad är det vi står och debatterar här egentligen, fru talman? Vi verkar vara överens om själva innehållet. Det vi håller på och tvistar om här är vem som ska handlägga det hela. Det kanske är så som tog upp tidigare, nämligen att det kanske rör sig om att vi nu kommer att få ansökningar efter och att det kanske kommer in 200 stycken. Ni hänvisar till att ni är oroliga för att det här kommer att ta med det förslag som ligger i propositionen och i utskottets betänkande. Då kan jag inte låta bli att fråga, fru talman, hur den borgerliga alliansen har tänkt sig detta. 200 ärenden ska ut till våra tingsrätter. Har ni tänkt er att tingsrätterna ska hantera det här över ? Ni vet ju själva hur det är. hänvisade till våra två kolleger som är advokater och ju vet hur långa väntetiderna är på tingsrätterna. Hur skulle det hanteras? Jag förstår inte kritiken, om jag ska vara uppriktig, fru talman. Kan i alla fall klargöra på vad ni har grundat er kritik när ni hänvisar till att ni är oroliga för att handläggningstiderna kommer att bli enorma om vi för över det här till en myndighet med en enhetlig bevakning, beredning och handläggning av de här ärendena? Jag förstår inte! 99 () replik: Vi har två vägar att gå här. Den ena är vägen att bilda en ny organisation som centralt ska hantera just 200 ärenden. Den andra är att välja att lägga ut alla dessa ärenden runtom till landets tingsrätter, som är betydligt fler, även om de är färre efter den centralisering och omorganisation som har skett . Vad gäller tidsaspekten: Just nu står vi inför många ärenden som ska hanteras inom en ganska snar framtid, men sedan rör det sig om ungefär 1015 ärenden. Rent praktiskt kan jag absolut inte förstå och majoritetens diskussioner om det här att det skulle underlätta att tillskapa en ny oprövad myndighet som samlat skulle få ansvaret för alla ärenden i landet. Det blir ju ett betydligt mindre tryck på landets tingsrätter eftersom det rör sig om ärenden utspridda över hela landet. Jag måste ställa en motfråga till . Jag förstår inte alls resonemanget att det skulle underlätta att tillskapa en myndighet som vi inte ens har , och att den skulle ta det totala ansvaret för alla samlade ärenden. Det kan jag inte förstå. 100 () replik: Jag kan inte låta bli att kommentera den iver som den borgerliga alliansen nu har stått och representerat. Ni påstår på fullt allvar att det inte finns någon kunskap över huvud taget på , och det stämmer ju inte med verkligheten. har ju kunskap, och har ju hanterat de här ärendena. Det nya är ju nästa steg. Om det är så att det blir frågetecken och problem kommer den här nämnden att hantera ärendena, och om det är så att man inte är nöjd med den här nämndens beslut kan man lyfta upp ärendet till en domstol. Det är det jag inte begriper. Alla, nästan, har ni stått här och talat om att ni inte har något förtroende och att folk inte har något förtroende för . Då tror jag att ni är ute och far med osanning. Vi pratar inte om skattehandläggning . Det är det jag tror att ni syftar på när ni säger att folk inte har något förtroende för . Jag vet inte om ni har några belägg för att säga att folk i allmänhet inte har något förtroende för folkbokföring. Det är ju där vi hamnar. Det är ju den sektionen och den delen av myndigheten som den här diskussionen handlar om, och där har man kunskap. Varför går ni ut och säger att det inte finns någon kunskap när det faktiskt finns både kunskap och kompetens? Det är ett rättssäkert system. Vad är det vi talar om? 101 () replik: Varje partiföreträdare får tala för sin sak, men gemensamt är väl ändå att vi har gjort den här bedömningen. Kompetens finns det hos alla myndigheter, men det är ju fråga om vilken kompetens. Det finns olika slag av kompetens. Det står faktiskt till och med i både propositionen och betänkandet att man behöver stötta vad gäller rättssäkerheten. Inom domstolarna har vi ett juridiskt kunnande som redan finns, och där har man också erfarenhet av att hantera dessa ärenden. Det är ju helt tydligt att eftersom det här skulle flyttas över till och man sedan i nästa steg ska bilda en nämnd så behöver man samla in den här kompetensen, så att det blir rätt kompetens i denna nämnd. Det är ju faktiskt att gå över ån efter vatten när den kompetensen redan finns inom tingsrätten. Jag försvarar alltså vårt ställningstagande, och jag tycker att det är oerhört komplicerat. Det här i sig kan leda till en dyrare förvaltning. Det är också lite oroande. Man kan lösa det här rättssäkert, praktiskt och till rimliga kostnader. Det talar också för att tingsrätterna ska ha kvar detta. 102 (): Egentligen önskar jag inte förlänga den här debatten, men när går upp och säger att vi ska ha en ny myndighet undrar jag om hon har läst propositionen. Detta handlar om en ny nämnd, en nämnd till vilken man kommer att knyta jurister med domarerfarenhet. När katastrofen och de här 200 fallen är utredda kommer de att ha 1520 ärenden . Skulle inte det ge en bättre kompetens än om 1520 ärenden är utspridda över landets alla tingsrätter? Lite rim och reson kan man väl ha i debatten! Det här är en nämnd som är inkallad endast när den behövs och som kommer att kosta ca 200 000 . Skulle inte det vara rättssäkert och bra? Skulle man inte snabbt kunna ge några domare och jurister denna arbetsuppgift, och skulle man då inte klara av dessa ärenden som kommer på grund av katastrofen? Återigen: Jag yrkar bifall till propositionen. 103 () replik: Jag vill rätta till en sak. Det var slarvigt av mig att säga myndighet. är en ny myndighet , och här gäller det en ny nämnd. Jag vill bara göra det klarläggandet att jag mycket väl har läst både proposition och delbetänkande. Än en gång: Det som skiljer oss åt är synsättet på hur man organiserar statliga verksamheter. Jag har hört här både från Socialdemokraternas representant och från Vänstern att det ska vara en som ska sköta det här. Återigen återkommer det att det ska vara en enda central instans som ska sköta det här. Jag har faktiskt förtroende för det domstolsväsende vi har om det bara ges rätt ekonomiska förutsättningar att hantera det tryck som finns. Jag har fullt förtroende för att det här kan hanteras inom tingsrätterna. 104 () replik: Jovisst, är en ny myndighet men med en massa gammal kompetens. De har ändå funnits förut. Att det sedan ändrades i själva organisationen betyder inte att det är en ny myndighet. Sedan var det frågan om en instans. Javisst, det ska vara en nämnd, men man kan inte skapa flera nämnder om det handlar om att ta hand om 1520 ärenden . Sedan bereder man plats på tingsrätterna där det finns köer av ärenden. Jag tycker inte att det här är särskilt märkligt. Det ser ut som om det finns en majoritet för förslaget i kammaren. Vi får se hur det blir . 105 () replik: Det här artar sig lite egendomligt. Jag är tvungen att ställa frågan till : Är det så att alla mål och ärenden som prövas i domstolar som bara uppgår till 15 i fortsättningen ska prövas centralt? Är det så vi ska ha rättsväsendet i fortsättningen? 106 () replik: Nej, så ska vi inte ha rättsväsendet i fortsättningen. Men i dessa speciella fall finns det en kompetens hos . Därför tycker vi att det är en bra ordning att flytta över alla ärenden. har vi två olika sätt att hantera dem. får vi ett. Det tycker vi är praktiskt och bra. Och på tingsrätterna är det köer till ärendena. 107 () replik: Jag förstår att vi har olika ingångar när vi har den här diskussionen. Jag har ingången att jag både har tjänstgjort i domstol och har mycket kontakter med domstolar. Visst är det köer i domstolarna till speciellt tvistemål, men handläggningen av den typen av domstolsärenden går mycket snabbt. Det skulle alltså kunna gå ut kungörelser om dödförklarade om domstolarna hade fått ta hand om ärendet. får vi se hur det går. Jag vill fråga en sak till. Jag har inte riktigt förstått om har angivit detta på det sätt som det står. Man talar om nämnden i . När jag läser 10 § får jag uppfattningen att alla ärendena om saknade enligt 2 och 3 § ska prövas av denna nämnd. Det gäller alla ca 200 från tsunamikatastrofen. Är det inte så det ska uppfattas? 108 () replik: Där kan jag inte riktigt svara på frågan. I princip ska alla ärendena prövas, men jag tror inte att det kommer att bli några problem. Jag är övertygad om att vi kommer att få kungörelser även när det är fråga om . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs betänkande 2004/05:KU29 arbetsformer. 109 (): Det är ett rikt smörgåsbord av olika frågor som detta betänkande innehåller. Alla är intressanta på sitt sätt, men det är också lätt att raljera över spridningen av intresseområden i de olika motionerna. Jag ska avhålla mig från sådant. Alla motioner i ska bemötas med berättigad respekt. Jag vill koncentrera mig på några frågor som jag uppfattar vara av särskilt allmänt intresse. Jag börjar med några frågor som inte har föranlett oss att göra särskilda uttalanden. Det är oerhört viktigt att hitta former för att integrera EU-frågor på ett naturligt och logiskt sätt i det ordinarie utskottsarbetet. Vi har alla anledning att med högt ställda förväntningar avvakta arbete i detta avseende. Personligen vill jag också uttala min uppskattning av de försök som pågår i syfte att göra riksdagsdebatterna mera levande och intressanta. Alla de nya formerna kommer naturligtvis inte att överleva, men den sökande attityden är både positiv och nödvändig för att få det politiska intresset att i någon mån återvända från presskonferenser och debattartiklar hit till kammardebatterna.