prot · GT0947 · 2005-12-08 00:00:00 — Igen vill jag understryka att det självklart är viktigt att bygga fler lägenheter, vilket också sker i kommun efter kommun runtom i landet därför att bostadsbristen, inte minst på tillväxtorter, är stor. Vi ska fortsätta det arbetet och också förändra och modernisera det stöd som staten ger ut så att vi kan få ännu mer fart på bostadsbyggandet, vilket förstås också skapar jobb i de områdena. Men att säga nej till bostadsförmedling därför att man anser att det inte ger några nya lägenheter tycker jag är ett oerhört naivt sätt att se på denna fråga. Bostadsförmedling ger möjlighet för nya människor att komma till och efterfråga gamla lägenheter och inte bara de som har kontakter. Det är inte så att alla de 430 som söker en lägenhet är bostadslösa. Många vill byta lägenhet. Då är det viktigt att det finns förmedlingar runtom i kommunerna så att också de människor kan få en lägenhet som riskerar att bli diskriminerade och hamna utanför därför att de har fel hudfärg, för liten inkomst, för många barn, är rom eller något annat som är föremål för många anmälningar till . Av de skälen tycker jag att bostadsförmedling är en oerhört viktig del i bostadspolitiken. Hushållningen i kommuner och landsting 131 (): Min fråga är till kommunminister . Den senaste månaden har det kommit prognoser om kommunernas och landstingens resultat . Kommunerna och landstingen är ju en stor del av den offentliga sektorn, och det är viktigt att de har goda ekonomiska förutsättningar. Vi här i har ställt krav att kommunsektorn ska ha god ekonomisk hushållning och budget i balans. Jag skulle vilja fråga om regeringen anser att kommuner och landsting har en god ekonomisk hushållning. 132 Statsrådet (): Jag skulle vilja säga att äntligen har kommuner och landsting kommit i balans. Det här är någonting som det har jobbats med . har det varit ganska besvärligt på den här fronten. Naturligtvis är det bland annat tack vare mer generella statsbidrag som grunden har lagts till det här. Men jag skulle också vilja säga att det har varit mycket gott arbete ute i både kommuner och landsting. Det som framför allt är glädjande är väl att se att många av de tunga landstingen som har haft stora underskott , , och , nu aviserar att man kommer att ha en budget som visar överskott . Det här är ett gott tecken på att det finns möjligheter att vidga verksamheten och även bygga ut den i takt med det behov som också växer, inte minst på landstingssidan. Vi har själva sagt att man ska ha en god ekonomisk hantering. Där har också pekat på att behöver vara överskott i kommunerna för att man ska ha det. Det uppnår vi nu på det här sättet och det är tillfredsställande. gäller det naturligtvis också att hålla i det här. 133 (): Tack för svaret! Jag skulle bara vilja fråga hur statsrådet ser på den ekonomiska utvecklingen för kommuner och landsting framåt i tiden. 134 Statsrådet (): Man kan säga att överskottet som bedöms är i storleksordningen 10 miljarder och kanske ungefär likadant framöver. Det låter som väldigt stora belopp, men jag kan säga att skulle sektorn drabbas av en kostnadsökning på mer än man har kalkylerat med är det just 10 miljarder som det handlar om. Även om det ser väldigt bra ut är det mycket viktigt att man håller grepp om verksamheten och även jobbar med verksamheten framöver. Vi har erfarenhet tillbaka i tiden där det har visat sig att när det har gått bättre har också kostnadsutvecklingen tagit fart. Då sätter man fart på den negativa utvecklingen på så sätt att man tappar kontrollen över själva den ekonomiska utvecklingen. Fortsatt god ekonomisk hushållning ute i kommunerna, noga genomtänkta investeringar och att man håller grepp om ekonomin är naturligtvis det allra bästa för svenska folket. Då vet man att man har en trygg kommun och ett tryggt landsting att vända sig till när man behöver stöd och hjälp i olika former. 135 (): Min fråga är till samhällsbyggnadsminister . Regeringen har gett tillstånd till effekthöjningar på . Om alla planerade effekthöjningar blir av kommer vi att ha mer kärnkraft än innan stängdes räknat i effekt och energi. Effekthöjningen gör också att reaktorerna blir farligare genom att säkerhetsmarginalerna minskar. har i ett pm räknat upp tio ökade faror från effekthöjning, från ökad nötning till mer försprödning och farligare avfall. Anser att det är så viktigt att ha mer kärnkraft att vi ska acceptera minskad säkerhet? 136 Samhällsbyggnadsminister (): Jag måste säga att jag inte alls håller med om beskrivning av frågan om effekthöjningarna i kärnkraftverken. Först och främst är det viktigt att minnas att , och har en energiöverenskommelse som gör att vi successivt ska avveckla kärnkraften. Den avvecklingen är inledd, vill jag uppmärksamma, med att två reaktorer i nu är stängda. Men det är också viktigt att säga att kärnkraften ska ersättas i den takt den kan ersättas med förnybar energi, miljövänlig energi och energieffektiviseringar. Så länge kärnkraften finns kvar, för den kommer att finnas kvar framöver, ska den vara säker och den ska vara effektiv. Därför vill inte regeringen lägga en död hand över alla framtida investeringar i kärnkraften. Det vore inte rimligt ur säkerhets- eller energipolitiska aspekter. Av de skälen sade regeringen ja, efter noggrann prövning, till de effektivitetshöjningar som sker. 137 (): skriver som slutpunkt i sin uppräkning av vilka ökade faror som uppstår av effekthöjningen: Dessutom påverkas anläggningens omgivning genom att mer värme förs till havet, att avfallet kommer att innehålla mer radioaktiva ämnen, att utsläppen av radioaktiva ämnen ökar samt att mer uran och kemiska produkter används. Förbrukningen av klyvbart material ökar högst i proportion till effekthöjningen. Förbrukningen av vissa kemikalier kan förväntas öka i motsvarande grad. Vid en mindre höjning av termisk effekt påverkas ovannämnda förhållanden och parametrar mindre än med en större effekthöjning. Är det verkligen värt att för några fler terawattimmar ta de här ökade riskerna? 138 Samhällsbyggnadsminister (): Jag vill betona igen att säkerhetsaspekterna vid prövningen av de effekthöjningar vi nu diskuterar har varit mycket genomgående och mycket noggranna. Kärnkraftverksamheten i är säkerhetsmässigt av mycket hög kvalitet, också om man jämför runtom i världen. Självfallet har vi också gjort den prövningen . Men jag vill hålla med på ett sätt. Skälen bakom en behövd avveckling av kärnkraften på lång sikt är bland annat säkerhetsfrågorna, att det inte är en miljömässigt eller långsiktigt säker energikälla. Men det går inte att påstå att nödvändiga effektiviseringar vid befintliga verk innebär någonting annat än att vi omsorgsfullt måste se till att också investeringar är möjliga så länge denna energikälla finns kvar. Det tycker jag är en ansvarsfull energipolitisk bedömning och ingenting annat. 139 (): Min fråga riktar sig till försvarsministern. Enligt straffades 133 unga män i det här landet för brott mot lagen om totalförsvarsplikt. 31 av dem dömdes till fängelsestraff. Mot bakgrund av den hotbild som gäller för finns det vare sig något intresse eller något behov hos Försvarsmakten att med tvång utbilda människor militärt. Dessutom synes det kosta pengar och resurser för vårt rättsväsende att hantera pliktlagstiftningen. Min fråga till försvarsministern är därför om hon fortfarande anser det vara rimligt att vi tvingar unga män till militär utbildning i det här landet med hot om frihetsberövande. 140 Försvarsminister (): För ett land som är stort som är det utomordentligt viktigt att ha ett försvar som bygger på en allmän värnplikt som innebär en möjlighet att till tjänstgöring ta ut dem som är bäst lämpade för uppgifterna. Det är den grundläggande principen. har vi ett säkerhetsläge som innebär att vi kan minska de kullar vi utbildar. Men fortfarande gäller principen att vi ska ha dem som är bäst lämpade för uppgifterna. Det finns en möjlighet att inom ramen för den lagstiftning som finns se om motivet för att delta i till exempel internationella insatser eller i utbildning är starkt. Då kanske man är bättre lämpad än någon annan. Men om man därtill behöver en specialkompetens för den kommande uppgiften och det inte går att hitta någon annan än någon som inte i första varvet är villig att åta sig uppgiften, då gäller pliktlagen i vårt land. Den är en viktig princip när landet ytterst är hotat. 141 (): 133 personer som straffas enligt pliktlagen är ju ingen rännil i sammanhanget. Det är rätt många det handlar om. Då säger försvarsministern att det viktigaste är att vi får fram dem som är bäst lämpade. Men om det är det som vägleder regeringens tänkande, varför i himmelens namn omfattar då inte pliktlagen också kvinnor? Det skulle ge ett större urval när det gäller att plocka fram de personer som är bäst lämpade. 142 Försvarsminister (): Det är en fråga som kommer att aktualiseras , därför att i ett fullständigt jämställt samhälle är det naturligtvis ganska självklart att plikten ska gälla både män och kvinnor. Både och jag vet ju att det sker en stor omställning i det svenska försvaret. Regeringen har inte tyckt, och inte heller , att det har varit lämpligt att ta upp ett krav på att mönstra dubbelt så många när man ännu inte har en lagstiftning som innebär att de också måste tjänstgöra. Därför har vi sagt att vi gör allt för att kvinnor ska öka sitt intresse för att göra värnplikten frivilligt. Men frågan kommer alltid att finnas. Och kanske vi har ett jämställt samhälle där det är självklart att både män och kvinnor ska kunna användas för att försvara den dag svenska värden är hotade. 143 (m): Jag har en fråga som i och för sig vem som helst av dagens ministrar säkert skulle kunna besvara, men jag riktar den ändå till samhällsbyggnadsminister , som dessutom en gång har varit demokratiminister. var det parti som ställde villkor för fortsatt samarbete med regeringen på riksplanet för att få genomföra trängselskatteförsöket för bilister i . Överheten, kan man säga, tvingade på stockholmarna ett försök innan de och innan den kommunala självstyrelsen fick ordet. Inte heller andra som har mer eller mindre regelbundna bilärenden i huvudstaden är tillfrågade. Och kostnaden för försöket är uppskattat till . är min fråga: Anser att beslutet om detta försök rimmar väl med ordet demokrati, som ju delvis framgår av namnet på det parti som samhällsbyggnadsministern företräder? 144 Samhällsbyggnadsminister (): Jag skulle kunna svara mycket kort på frågan och säga ja och sedan gå och sätta mig. Jag tycker att det rimmar väl med demokrati att använda ett försök med trängselavgifter som sedan prövas. Det är precis den arbetsmetoden som jag tycker är väldigt rimlig och som också använts ett antal andra gånger. Om den korta och kanske rimliga frågan var om det är förenat med demokrati att ha ett försök med trängselavgifter i så är svaret ja. 145 (m): Är det ändå inte att börja i fel ände att genomföra ett försök utan att tillfråga dem som är närmast berörda? Den kommunala självstyrelsen har rätt att få säga sitt ord. Här överför man från riksplanet ett beslut som gäller en kommun i det här fallet. Jag konstaterar att Socialdemokraternas främsta företrädare i , finansborgarrådet , menar att det här inte alls rimmar med demokrati egentligen, utan hon har fått finna sig i ett beslut om trängselskatteförsök i som hon i valrörelsen försäkrade att det absolut inte skulle bli. Man kan tydligen ha lite olika värderingar om demokratins innebörd även i det socialdemokratiska partiet. 146 Samhällsbyggnadsminister (): Jag tror inte att jag och har olika uppfattningar om vad demokrati är, absolut inte. Jag blir lite upprörd över sättet att beskriva detta av . Den upprördhet som han ger uttryck för handlar uppenbarligen inte ett dugg om den miljöfara som faktiskt är anledningen till hela detta försök. Det handlar om hela den debatt som var här i kammaren tidigare om klimatförändringarna, om hur ska kunna utvecklas så att transporter, bilar och bostäder ska kunna samexistera. Det är ändå det som är och har varit bakgrunden. Detta är ett försök. Det ska sedan prövas. Det tycker jag rimmar väl med demokrati. 147 (): Jag har en fråga till statsrådet . lackar det mot jul och mot ett nytt år. Det här är sista frågestunden . Därför skulle jag vilja passa på att fråga lite grann om hur staten jobbar med det så kallade jobbpaketet. Det är många som är arbetslösa, och då tänker jag framför allt på de högskoleutbildade som är arbetslösa i den senaste lågkonjunkturens spår. Hur ser det ut? Hur jobbar staten med praktikplatser, generationsväxlingsjobb och de extra tillsynstjänsterna som presenterades i jobbpaketet i budgeten? 148 Statsrådet (): Sysselsättningspaketet som aviserades i budgeten ger ungefär 55 000 personer möjlighet att komma ut i jobb, personer som inte har haft jobb tidigare. Det gäller i både privat och offentlig sektor. Det handlar om jobb, men det handlar också om praktik för arbetslösa, om kompetensutveckling inom vård och omsorg och så vidare. På statens område, som fråga gäller och som jag ansvarar för i regeringen, görs det flera satsningar för att få högskoleutbildade ut i arbete. Det handlar om praktikplatser, men det handlar också om trainee-program och om att underlätta generationsväxling och utveckla statliga myndigheter. Vi vet att många akademiker kommer att få arbete genom ökad tillsyn och även genom att motverka fusk. Och vi vet att många statliga myndigheter närmar sig en period av en omfattande generationsväxling. Därför satsar vi särskilt och för att upp till 1 000 personer kan få anställning inom statlig verksamhet. Vi har precis startat det arbetet, och efterfrågekalkylen när det gäller myndigheter som tycker att de skulle kunna anställa personer visar att det är upp till 3 000 personer som skulle kunna beredas arbete. Det finns alltså en god efterfrågan. Jag tycker att det finns anledning att avvakta hur den allmänna sysselsättningsutvecklingen löper och även vara beredd på att det kan finnas ett ökat utrymme för att bereda ytterligare personer med akademisk bakgrund som är arbetslösa plats inom den statliga förvaltningen. 149 (): Jag tycker att det är bra att regeringen tar den här frågan på allvar. Jag tycker också att det är väldigt viktigt att man kommer i gång snabbt och att vi kan se konkreta resultat i hela landet. Jag undrar om statsrådet kan ge några fler exempel på att det här kommer att leda till nya jobb. 150 Statsrådet (): Om jag ska ge ett bra exempel som gäller hela landet skulle jag kunna nämna den satsning som sker på länsstyrelserna. Där är det 310 personer som bereds arbete. Det handlar om drygt 200 personer i trainee-utbildning, alltså personer som går in där vi vet att det blir stora pensionsavgångar . De får gå in och jobba vid sidan av dem som snart går i pension och kan sedan ta över jobben. Det är ju fasta jobb det handlar om här. Dessutom finns det 100 platser som handlar om att underlätta ärendebelastningen. Den första delen kommer att fördelas över landet utifrån hur den demografiska situationen ser ut, alltså hur åldersstrukturen ser ut på de olika länsstyrelserna. De andra delarna gäller att underlätta för ärendehanteringen, och de kommer att fördelas efter hur länsstyrelserna är ärendebelastade i landet. Det finns alltså två kriterier för att göra det här. Jag tycker att det är ett bra exempel på hur staten sprider detta över landet för att också kunna ge en meningsfull sysselsättning för personer som är välutbildade. 151 (): Det är goda tider för många företag i , men det är inte lika goda tider för de över en miljon som inte gick till jobbet . För dem känns livet mycket tungt, och hela tillvaron gungar. Jag mötte i en duktig smed . Han skrek desperat när han såg mig: Vad gör ni i när jag ska behöva gå så här utan jobb? Han hade sökt hundratals jobb, och ingen vill anställa honom trots att företagen har jobb över öronen, sade han. Det var ett desperat skrik på hjälp ett av hundratusentals, som regeringen tydligen inte riktigt lyssnar till, som jag ser det. Alldeles för många företag har inte lust att anställa trots goda konjunkturer. En del gör sig i stället av med folk, tackar nej till jobb och lägger ut tillverkning på lego utanför . Jag undrar varför ni inte ser till att företagsklimatet blir bättre i så att fler företagare känner lust att låta sina företag växa och att anställa mer folk. Vi kan inte nöja oss med att det har startat 40 000 nya jobb om de flesta aldrig kommer att anställa folk. 152 Näringsminister (): Först ska jag nämna något kanske lite tråkigt men ändå nödvändigt om statistiken. När högeralliansen talar om en miljon och ibland om en och en halv miljon som inte går till jobbet så talar ni ju om till exempel föräldralediga människor. Tanken är inte att de ska gå till jobbet . Ni talar också om svårt sjuka människor, som faktiskt har rätt att vara hemma medan de är sjuka. Arbetslösheten är inte av den omfattning som ni beskriver. Däremot behöver ingen tveka om att för regeringen är kampen mot arbetslösheten den allt annat överskuggande uppgiften. Där stimulerar vi företagsamheten med strategiska skattelättnader, forskningssatsningar och utvecklingsinsatser. Inte minst kommer det flera åtgärder. Därför stimulerar vi offentlig sektor att kunna ta emot fler, höja kvaliteten och bereda en bra sysselsättning. beskrev hur statliga myndigheter nu tar in välutbildade unga människor och bereder dem möjligheten till ett arbete. Ekonomin blir allt starkare. Vi kommer att ha en tillväxt på starkast bland de gamla EU-länderna och vi kommer att se en sysselsättningsökning. Så visst är kampen mot arbetslösheten högst prioriterad av alla frågor. Men slarva inte med statistiken! Tala om verkligheten! 153 (): I det här ämnet målar alltid med ljusa färger. Men ditt departement skrev så här i en skrift om ett nytt inslag i den regionala utvecklingspolitiken som delades ut i för någon vecka sedan: Insatser för att främja en positiv inställning till företagande behövs som villkoren för företagande behöver förbättras. Det är tydligen bara chefen som är positiv. Personalen ser mer realistiskt på att det finns brister när det gäller företagsklimat och lusten att anställa. berättar att ligger på 20:e plats bland EU:s 25 länder när det gäller företagare per sysselsatt. Det är ingenting att skryta med. Vi borde kunna ligga mycket högre. Borde inte regeringen börja dela ut vitaminpiller till företagarna i stället för taggtråd som rätt till heltid och lex Uggla? Det gör ju att företagarna fullständigt tappar sugen. De drar ned på personalen i stället för att satsa. 154 Näringsminister (): Denna svartmålning av är en alldeles orimlig utgångspunkt. ser vi ju hur ekonomin stärks mycket kraftigt. Sysselsättningen börjar öka. Industrin har gått starkt. börjar tjänstesektorn komma i gång. Vi genomför åtgärder på bredden, för vi har en mycket stark ambition att pressa ned arbetslösheten. Och vi kommer att se en fallande arbetslöshet. Vårt mål är i första skedet öppen arbetslöshet och sedan ned mot full sysselsättning. Ni beskriver bara allting som svart när det startas nya företag i större omfattning än tidigare och när företagarna själva beskriver att de kommer att kunna sälja mer och producera mer . Det som skrämmer mig är snarare en högerallians med en ansvarslös ekonomisk politik som leder till att räntorna stiger, pessimismen kommer tillbaka, investeringarna faller och arbetslösheten ökar. Vi arbetar hårt och omfattande med att se till att människor har rätt att få ett arbete. Ni har ingen politik på detta område annat än att ni ger er på dem som är arbetslösa. 155 (): Jag har en fråga till försvarsministern. flyttade man marinens säkerhetsutbildning till . Redan nu har försvarsministern meddelat att man tänker flytta igen. Det blir den tredje flytten . Sedan flytten till har man investerat ungefär 50 miljoner. Bland annat har man en otroligt modern hundgård. En annan investering som är väl så viktig är att man har utbildat ett antal duktiga officerare. De är nog inte villiga att flytta med. Min fråga till ministern är: Avser ministern att fullfölja planerna på att åter flytta denna utbildning? 156 Försvarsminister (): Allra först ska vi väl säga att i och med det beslut som fattade är vår marinbas. Men vi ska kunna bedriva marin verksamhet både på och längs hela . Det betyder att det kommer att finnas marin verksamhet i , och det kommer att finnas marin verksamhet också i . Ett av de områden som regeringen redan i försvarspropositionen sade var viktiga var att säkerhetsenheten skulle kunna utbildas i . Vi står kvar vid det ställningstagandet, och därför kommer förbandet att flytta och bedriva sin verksamhet i . 157 (): På och i finns det samdriftsfördelar med motsvarande styrka i . Det är alltså billig drift också, och inte bara investeringar. Driften är viktig. Övningsmöjligheterna är unika i , men säkerhetsstyrkan ska naturligtvis kunna tjänstgöra överallt längs alla våra kuster och även utomlands. Som skattebetalare och förtroendevald ser jag att det viktigaste är att man är effektiv och att man får ut så stor nytta som möjligt av våra skattepengar. Därför gäller min slutfråga försvarsministerns bedömning. Kommer en flytt att spara resurser till det svenska försvaret och till skattebetalarna? 158 Försvarsminister (): Ja, det kommer den att göra. Det innebär att vi kommer att ha en god utbildningsförmåga för de krafterna oavsett om grundutbildningen ligger i eller i . Men vi har också sagt redan i propositionen att vi måste titta även på hur säkerhetssituationen förändras. En av de saker som vi inte kan bortse från, även om hamnen i är stor, är att den största hamnen i som är betydelsefull och vital för hela landets näringsliv och försörjning finns i . Därför är det också viktigt att utbildningen sker i . Det är ett ställningstagande som vi står kvar vid och som regeringen har haft ända sedan propositionen lades fram . 159 (): Två miljöproblem växthuseffekten och ett kallare samhälle. Så stod det på våra valaffischer . Samhället blir kallare. Jag tänker på hemlösheten. Jag har en fråga till samhällsbyggnadsministern. Samhället blir inte bara kallare för de hemlösa som tvingas utstå regn och snöslask i decemberkylan utan också för alla oss andra som tvingas blunda eller bli varse hur det kan gå om man hamnar utanför. Jag mejlade till , ordförande i föreningen för hemlösa, i går och frågade om han hade någon fråga som jag kunde ställa till samhällsbyggnadsministern. Han skrev så här: Som samhällsbyggnadsminister måste du ha legat vaken många nätter och grunnat över det faktum att vårt svenska samhälle som i olika sammanhang framställs som ett av de bästa i världen på jämlikhet inte har lyckats hjälpa alla de människor som lever i öppen hemlöshet. Människor fastnar i ett utanförskap som är så gott som omöjligt att bryta. Många menar att det enda som verkligen kan göra skillnad är billiga bostäder där alla är välkomna och en omformulering av det sociala uppdraget stöd i hemmet i stället för på gatan. Håller du med honom om det? I så fall, kan inte de hemlösas situation ges hög prioritet och föras upp på riksnivå? 160 Samhällsbyggnadsminister (): Jag känner väl igen formuleringarna från , som jag har träffat och uppskattar mycket. Jag ligger faktiskt ibland sömnlös och tänker mycket på de frågor som hemlösheten handlar om. Har vi fått ett kallare samhälle? Ja, på många sätt har vi det, inte bara när det gäller klimatförändringarna utan också synen på dem som välfärdssamhället i allra första hand är till för. Man ska döma ett samhälle utifrån dem som har det allra svårast. Hur har de det? Billiga bostäder där också människor som är hemlösa kan bo är mitt uppdrag och mitt ansvar. En av de frågor vi jobbar med i uppdraget till allmänheten är att ta ett större ansvar för de hemlösa än vad man har gjort . Den andra frågan handlar mycket om hur missbruksvården ser ut och de krav som ställs för de hemlösa att medan de kämpar med att bli av med ett missbruk få ett värdigt ställe att bo på.