prot · GS09133 · 2005-06-03 00:00:00 — Där finns otroligt mycket fakta och upplysningar som ni skulle behöva. Vad är det för lobby, , som pratar om, homolobbyn? Om jag inte missminner mig är det precis samma argumentation som man använde och det tidiga 40-talets när man pratade om judelobbyn som höll på att ta över världen och dess rikedomar. Varför använder ni er av samma termer? Vad är det för homolobby som du är rädd för, ? Och beträffande barnens tillkomst: Om ni nu på riktigt hade värnat om alla barns rättigheter skulle även ni i inse att det är säkrare både för barnet och för kvinnan att genomgå insemination inom sjukvården än att som fallet är många anser sig nödgade att göra det hemma, vilket egentligen inte är något problem. Insemination är ett väldigt enkelt ingrepp. Återigen tycker jag att hycklar i den här frågan. Det här handlar om barns säkerhet vid deras tillblivelse. Med detta vill jag yrka bifall till förslagen i propositionen och i utskottets betänkande. Jag vill återigen poängtera att det här är ett första steg, och jag önskar att vi snart kommer tillbaka med steg 2. I detta anförande instämde , , , , , Elisebeht , , och (alla s) samt (). 13 (): Det här är spännande diskussioner eftersom de berör så djupa värderingar som ligger hos oss alla. Jag satt på min kammare och funderade på ingångar och utgångar i en sådan här diskussion, på likheter och olikheter mellan kvinnor och män. Rent fysiskt vet vi alla att det finns yttre saker och en del inre egenskaper som är olika mellan kvinnor och män. När vi behandlar det här betänkandet är det intressant att diskutera egenskaper som hör ihop med föräldraskap. Är det några skillnader i det fallet? Förmågan att amma är en skillnad som är svår att komma ifrån. Men i övrigt finns det egentligen inte några skillnader. Det beror mer på vad vi har uppfostrats till eller vad vi har lärt oss. När det gäller att ta ansvar för barn, sköta om dem, vara uppe , söka vård för öroninflammationer och allt vad det handlar om är det ingen skillnad mellan kvinnor och män. När man diskuterar föräldraskap i heterosexuella förhållanden har man redan gått ifrån den fysiska betydelsen. Även om det finns kvinnor och män som rent fysiskt inte kan bli biologiska föräldrar har de andra egenskaper som vi välkomnar, så vi ger dem möjlighet att bli föräldrar. I det här fallet gäller det att göra det ställningstagandet även i fråga om homosexuella relationer. Även där har man sådana egenskaper som krävs för att bli en god förälder, egenskaper som inte hänger ihop med det fysiska utan med hur man är som person, om man kan uppfostra barn, ta ansvar, ställa krav och sitta uppe och vänta till kl. 2 när tonåringen äntligen kommer hem. Det är så här verkligheten ser ut . Det finns en mängd olika familjerelationer. Vi har sagt att det är okej för heterosexuella att bli föräldrar med samhällets stöd, även om de fysiskt inte kan det. Därför tycker jag att det känns väldigt bra och helt rimligt med det förslag som vi antar här , även om det fortfarande finns fler steg att ta på det här området. Det handlar också om att skapa tydliga spelregler där man klargör vem som har ansvaret och barnens rättigheter. Men vad är det för väg som i sin reservation väljer egentligen? Betänkandet går en väg, att det ska vara lika mellan de olika grupperna. Vi tycker att det är föräldraegenskaperna som är det viktiga. Det alternativ som väljer i sin reservation är mera av ser-inte-hör-inte-vill-inte-veta-spåret. Man ser inte hur verkligheten ser ut . Man ser inte till att det blir regler som gäller för de barn som ska växa upp i dessa relationer. Det enda som hade varit rimligt att föreslå i den reservationen hade varit att kriminalisera homosexuella som skaffar barn. Men det väljer man inte att göra. Nej, man håller för öronen och ögonen och vill inget veta. I reservationen tar man också upp att vi som tillstyrker förslagen i betänkandet inte ser till barnens bästa. Då satt jag också på min kammare och funderade: Om man nu ser till de barn som växer upp i dessa relationer, vad är egentligen problemet? För en del barn blir det problem om man inte har en bra och trygg föräldrarelation, när det inte finns föräldrar som ställer upp, ställer krav, stöttar, vårdar och skäller lite ibland det hör ju till, det också. För många barn har det varit jobbigt att växa upp utan en närvarande förälder, men problemet har då varit att föräldern inte har varit närvarande, inte vilket kön den icke närvarande föräldern har haft. Det som kan ses som problem för de här barnen, de möjliga problemen, handlar om omgivningens inställning. Hur går diskussionerna kring klasskompisarnas föräldrars bord vid frukosten? Vad säger man? I det här finns det olika, gradvisa steg. Det kan handla om mobbning, det kan handla om diskriminering, och det kan handla om det som till slut leder även till hatbrott. Vad är problemet när det här sker? Är det att det finns två mammor eller två pappor? Eller är det att det finns en omgivning, som med flera, som skapar den här situationen som till slut leder så långt att man kan tycka att det är okej att gå ut och knacka en bög? Det är det som det leder till i förlängningen. Därför är det ett mycket allvarligt ämne som vi diskuterar här . 14 (): Det här är ett steg mot en bättre värld för framtiden. Så skulle jag vilja sammanfatta det här betänkandet och den här propositionen. Det är glädjande att se att enigheten är så stor i kring detta förslag. Propositionen baseras på ett samarbete mellan Socialdemokraterna, , vilket betyder att vi från helt och hållet står bakom betänkandet och yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet. Förslaget innebär i korthet att lesbiska kvinnor som lever i samboförhållanden eller registrerat partnerskap får rätt till insemination på svenska sjukhus. Det är en diskrimineringsfråga i den meningen, herr talman, att lagstiftningen gör skillnad på föräldrar utifrån sexuell läggning. får de kvinnor som är gifta eller sammanboende med en man insemineras, andra kvinnor får det inte, vare sig de är lesbiska och lever i parrelation eller ensamstående hetero-, bi- eller homosexuella. Det är ett exempel på en lagstiftning som tydligt är heteronormativ och därför måste förändras. Det är därför vi från välkomnar denna förändring. Den innebär ett erkännande av samkönade familjer, vilket vi från har motionerat om vid ett flertal tillfällen de senaste mandatperioderna. Verkligheten och vänder jag mig framför allt till är den att lesbiska kvinnor skaffar barn. Men de gör det inte i på grund av den lagstiftning vi har, utan de åker utomlands. Frågan är då vilket rättsligt skydd dessa barn har under uppväxten. Det som är den stora förändringen i denna lagändring är att vi också ger de barnen en rättstrygghet i . Det är den viktiga förändringen. Man kan blunda för verkligheten och säga att det här inte existerar. Men det existerar, har funnits länge och kommer att fortsätta. Det blir därför en enkel justering till verkligheten, just för att ge barnen en trygghet för framtiden. Det är ett stort framsteg att barn vid assisterad befruktning kan få denna trygghet. Lagen säger att barn som kommit till genom donerad sperma när de har uppnått tillräcklig mognad har rätt att få del av uppgifter om givaren. Men om man åker utomlands har inte barnen denna rätt. Det är en bra förändring att barnen nu får denna rätt att få veta sitt ursprung. Det är också för barnets bästa i dessa situationer. Jag förstår inte, herr talman, hur man kan motsätta sig denna ändring av lagstiftningen till det bättre. Det här förslaget är ingenting nytt. Det har utretts . Det plockades bort från utredningen som var . Där aviserade man att en förändring skulle komma, som tyvärr har dragit ut . Vi ska inte stå och diskutera varför det drog ut , utan vi ska glädjas åt att det nu finns ett bra förslag kring detta. får man frågan oftast via mejl, för det är väldigt få som ringer, och man kan ana var de kommer ifrån om inte detta är ett sätt att gå för långt, att det skulle vara sexualpolitiskt revolutionerande för omvärlden. Men ingenting kan vara mer fel. Det är tvärtom så att det är som ligger väldigt långt efter inom detta område. Insemination för lesbiska och bisexuella kvinnor tillåts inte bara i välkända progressiva länder som utan också i länder som och . Det borde inte vara för mycket begärt att ska vara åtminstone lika vidsynt som de katolska länderna och med sina utbredda uppfattningar i HBT-frågor. vänder sig väldigt mycket mot just homolobbningen. Men jag undrar om den egentligen är så stark. Jag tror att tron sprids mer och mer i det svenska samhället att människor är lika och att föräldraskap inte har någonting med sexuell läggning att göra. Barn kan växa upp i väldigt trygga parförhållanden om det är en mamma och en mamma eller en pappa och en pappa, och det tror jag är bra för framtiden. Man får också frågor om kostnaderna och om nu detta ska prioriteras hos landstingen. Svaret är helt enkelt: Nej, det ska det inte. Det är upp till landstingen att bestämma om avgifter och om hur detta ska ske inom den befintliga verksamheten. Den viktiga förändringen är att landstingen inte ska kunna diskriminera mer, utan det ska vara tillåtet med insemination också i svenska landsting också en mycket bra framgång. Från sida har vi en invändning som är väl känd. Det är naturligtvis att vi tycker att detta förslag inte ger svar på riktigt alla frågor. Vi vill därför att en utredning ska tillsättas för att utreda frågan om föräldraskapet ytterligare. Det har regeringen lovat, eller jag hoppas att justitieministern nu kommer att lova att det kommer en utredning som ska snabbutreda frågan ordentligt så att vi får klarhet i den. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. I detta anförande instämde, , , , Elisebeht , , och (alla s) samt (). 15 Justitieminister (): Ärade ledamöter och åhörare! Vi måste faktiskt värna alla människors lika rättigheter och möjligheter. Vi måste också värna alla barns lika rättigheter. Med den utgångspunkten är det inte konstigt att vi har en så stor och bred majoritet över blockgränsen när vi nu diskuterar det här och att det bara finns ett enda parti som avviker från de sju partier som är representerade. Vi har under sett att synen på homosexuella har förändrats. Vi har fått en mer öppen, mer liberal och modern syn. De krafter som fanns har begränsats men finns fortfarande kvar. Inte minst lagstiftningen har en viktig roll i det här, och där har det ju skett en rad olika insatser. Sedan möjligheten att ingå partnerskap infördes har partner fått samma möjlighet som gifta par att prövas som adoptionsföräldrar. Vi har också fått en ny sambolag. Vi vet också att homosexuella på grund av dessa mörka krafter faktiskt till och med har fått betala med sina liv för sin sexuella läggning. De har dessutom diskriminerats på andra sätt. Därför har också en ny lag införts om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning, och hets mot folkgrupp avseende sexuell läggning har kriminaliserats. tillsatte också regeringen en utredning med uppdrag att ta ställning till om par av samma kön ska kunna ingå äktenskap. Med det förslag vi nu ska ta ställning till, om assisterad befruktning och föräldraskap, tar regeringen ytterligare ett steg. handlar det om barnen. Man kan ju ha en principiell utgångspunkt, och man kan ha en praktisk utgångspunkt. Om jag börjar med den principiella är det min fasta övertygelse att homosexuella föräldrar är precis lika bra som heterosexuella. Det är väl egentligen självklart, men det verkar ändå inte riktigt vara det. Jag tror dock egentligen att vi alla är överens, även representanter från , om att det är fullkomligt ointressant vilken sexuell läggning man har när man ger kärlek, omtanke och trygghet till sina barn och att det är fullkomligt ointressant vilken sexuell läggning man har när man tröstar ett barn som är ledset, när man läser läxor med ett barn, när man kör till fotbollsträning, när man uppfostrar ett barn och när man lär ett barn vad som är rätt och fel. Då spelar den sexuella läggningen ingen som helst roll. Om vi inte är överens om det blir jag riktigt orolig. Med den bestämmelse om föräldraskapet som vi nu har föreslagit handlar det om att assisterad befruktning bara får utföras i svensk sjukvård när kvinnan är gift eller sambo med en man. föreslår vi att behandlingarna ska få utföras också när kvinnan är registrerad partner eller sambo med en annan kvinna. Den föreslagna bestämmelsen om föräldraskapet är på samma sätt som reglerna om faderskap vid assisterad befruktning knuten till samtycke till befruktningen. Barnet garanteras på så sätt två rättsliga föräldrar. Föräldraskapet blir alltså inte på samma sätt som beroende av en adoption. Att ha två föräldrar ger barnet trygghet ekonomiskt, socialt och rättsligt inte bara då familjen lever tillsammans utan också om föräldrarna skulle separera eller om någon av dem skulle dö. Barnet har rätt till underhåll från sina föräldrar och arvsrätt efter dem och deras släktingar, och reglerna om vårdnad, boende och umgänge är knutna till föräldraskapet. Det är mycket tydliga och klara fördelar. Då vill jag slutligen övergå till det som är den praktiska frågan, det som är praktiken. Vi vet ju att dessa familjer finns . Man kan inte stoppa huvudet i sanden och säga att de inte finns. De barnen finns . Med tanke på det vore det väldigt märkligt att inte ge dessa barn samma rättigheter som andra barn. Det vore faktiskt att diskriminera de här barnen. Man kan inte blunda för verkligheten på det sätt som gör. Vi kommer nog aldrig jag tror faktiskt inte det att ha samma syn när det gäller att heterosexuella och homosexuella föräldrar kan ge samma trygghet. Men vi måste väl ändå utgå från samma verklighet, de barn som växer upp i dessa familjer. tvingas föräldrarna utomlands eller göra det på egen hand. Ska verkligen dessa barn få ett sämre skydd än andra barn? I detta anförande instämde , , , , , Elisebeht , , och (alla s), () samt (). 16 () replik: Först och främst vill jag hälsa justitieministern välkommen till debatten. Det är mycket roligt att justitieministern är här . Den lagändring som vi tar ställning till är ju efterlängtad av många, och justitieministern är väl medveten om att vi från sida vid ett flertal tillfällen har pekat på hur viktigt det är att man kommer fram med ett färdigt lagförslag i denna fråga. Justitieministern och jag har ju själva debatterat detta vid ett antal tillfällen. Så vi välkomnar att lagstiftningen nu kommer. Men när det gäller den fråga som har en reservation om, fastställande av föräldraskap, vill jag ändå fråga justitieministern varför man inte tog upp den frågan i samband med att propositionen utarbetades utan i stället skjuter det tillsammans med ett antal andra frågor som man säger att man ska fortsätta utreda. Den här frågan, om hur föräldraskapet ska fastställas, är ju inte på något sätt ny. Det är inte så att den inte har uppmärksammats tidigare. Redan i remissbehandlingen av den departementspromemoria som ligger till grund för lagförslaget var det ju flera remissinstanser som pekade på det orimliga i att man har olika regler för registrerade partner och heterosexuella makar när det gäller hur föräldraskapet ska fastställas. Det är därför väldigt tråkigt att man lägger fram en krångelparagraf för samkönade familjer på denna punkt när man i praktiken begär att medförälder ska bekräfta föräldraskapet genom att både samtycka före och bekräfta efteråt. För heterosexuella föräldrar räcker det däremot med att samtycka på förhand. Jag vill fråga justitieministern: tog man inte upp denna aspekt när den så tydligt uppmärksammades i remissbehandlingen? 17 Justitieminister () replik: Jag ska först säga att när man kommer med en ny lagstiftning, som det ändå är på det här området, ska man ha en ganska ödmjuk inställning. Det vill jag ha här på så sätt att jag inte anser att det här är hugget i sten . Den fråga som tar upp är en fråga. Möjligheten att det också ska gälla utländska sjukhus är en annan fråga. Den fråga som tar upp är inte ny, tvärtom. Den har diskuterats . har sin uppfattning klar. Jag är inte lika säker. Jag anser att det finns för- och nackdelar med det här. Nackdelen är helt enkelt att det faktiskt kan finnas andra situationer, det vill säga att det är en man som är med och som i så fall fråntas hela möjligheten att bli vårdnadshavare om han faktiskt hade velat bli det. Det är det som också har funnits med i diskussionen. Sedan tycker jag inte det är något att säga om att det är klart att det blir ett extra steg med en ytterligare bekräftelse. Det är nackdelen. Innan den här frågan är helt löst tycker jag att det är bättre att vi inte försinkar den här lagstiftningen utan fortsätter diskutera den. Det finns ju också med i propositionen. Detta är en av de frågor som vi ska diskutera. Jag anser som sagt att det finns för- och nackdelar, men jag anser inte, trots att frågan har diskuterats , att det är så enkelt att det bara är att ta ställning till det ena eller det andra. Jag anser att man måste väga det här noga för och emot innan man tar ställning. Jag anser i vart fall inte att det inte finns skäl att gå fram med den här lagstiftningen för den sakens skull. 18 () replik: Ja, visst finns det för- och nackdelar här. Men har detta något med den sexuella läggningen hos de inblandade föräldrarna att göra? Det är den frågan jag tycker att man ska ställa sig, för när det gäller heterosexuella makar har man tydligen ansett det vara rimligt att man har en föräldraskapspresumtion som gäller även vid insemination eller annan assisterad befruktning med donerade spermier, det vill säga i sådana situationer där man faktiskt redan på förhand vet att det i vart fall inte är det biologiska föräldraskapet som ligger till grund för att medföräldern också blir rättslig förälder. Det är denna aspekt som det är så beklagligt att man inte uppmärksammar när man nu äntligen justerar lagstiftningen så att det blir möjligt med assisterad befruktning för kvinnor som lever i samkönade relationer. De för- och nackdelar som justitieministern beskriver är giltiga, men detta borde i varje fall tillämpas enhetligt på de inblandade föräldrarna oavsett deras sexuella läggning. 19 Justitieminister () replik: Nej, det är inte fråga om sexuell läggning, utan det är fråga om den praktiska situation som uppstår där vi ser för- och nackdelar på ett annat sätt än när det gäller heterosexuella. Just med tanke på att det är för- och nackdelar och just med tanke på att det finns människor som tjänar eller förlorar på det ena eller det andra ställningstagandet, så tycker i alla fall jag att den här frågan inte är lika klar som de övriga frågorna. Men jag vill också säga att jag har full förståelse för dessa synpunkter. Och som jag säger finns det å ena sidan en stark bärkraft i det resonemang som för på samma sätt som det finns starka skäl å andra sidan. Men det är just därför som vi ska fortsätta att diskutera detta tillsammans med bland annat frågan om möjligheten att få assisterad befruktning också vid utländska sjukhus. Jag anser att detta arbete ska påbörjas nu direkt. Detta är ett väldigt viktigt och stort steg. Och det är klart att frågan, som närmast är rent byråkratisk, om man ska få bekräfta detta en gång till, är nog så viktig, inte minst ur principiell synvinkel. Men jag anser inte att den på något sätt ska försinka detta. ska vi ta detta steg, och sedan ska vi i positiv anda försöka lösa den och andra frågor som naturligtvis kan dyka upp när det är fråga om en ny lagstiftning. Det är ingenting som är unikt för detta på något sätt. 20 () replik: Jag ska fortsätta lite grann på resonemang. Vi har valt att inte reservera oss eftersom vi tycker att det är ett bra betänkande, även om det, enligt resonemang, kan behövas lite till. Och vi har fått de olika delarna i detta sammanhang förklarade. Det vore intressant att få höra lite grann om tidsperspektivet. Hur handlar det om innan det kan komma fram kompletteringar till detta? Även frågan om könsneutral äktenskapslagstiftning hänger ihop med detta. Det som vi ser i lagstiftningen handlar mycket om att det är registrerade partner eller äkta makar. Jag tycker att den frågan också är viktig för att underlätta i fråga om detta och inte särskilja. Det vore därför intressant att få höra vilket tidsperspektiv som gäller även beträffande den utredning som inte blev riktigt som ett nästan enigt lagutskott föreslog. 21 Justitieminister () replik: Man ska vara försiktig med tidsaspekter innan man är säker. Men det finns ingen som helst anledning att inte påbörja arbetet direkt. Och det har redan påbörjats på på det sättet att man tittar på vilka frågor som är aktuella. Det är klart att det är svårt att säga en exakt tid när det handlar om frågor där man inte vet hur man ska kunna ta ställning. Men låt oss vara helt överens om att arbetet med dessa frågor ska påbörjas, utöver det arbete som redan nu pågår. Men jag är inte lika säker på att jag vill lägga in detta tillsammans med frågan om könsneutrala äktenskap. Då kan det bli så att de frågor som tar lite medför att de övriga frågorna tar onödigt . Det finns nog därför skäl att se dessa frågor som mer praktiska och att man arbetar parallellt med dessa saker för att inte förlora någon tid. 22 () replik: Jag vill bara höra något om tidsperspektivet när det gäller den könsneutrala äktenskapslagstiftningen så är jag nöjd. 23 Justitieminister () replik: Jag vågar inte säga något exakt. Jag får med viss försiktighet säga att jag tror att den ska vara klar . Men det är med viss försiktighet jag säger det. Jag vill understryka det. Men jag kan naturligtvis kontrollera uppgifterna och återkomma . 24 () replik: Jag ställde en fråga till i mitt anförande som jag inte uppfattade att han svarade på. Jag kan upprepa den här direkt. På vilket sätt är det av hänsyn till barnets bästa som man berövar barnet möjligheten att växa upp med sin pappa? Det vill jag ha svar på. När inseminationslagstiftningen genomfördes gjordes bedömningen att den lagen inte skulle omfatta lesbiska par. Som skäl angavs att det inte fanns tillräcklig forskning om barn som kommer till genom insemination. Då gick man efter den så kallade försiktighetsprincipen. Men visar det sig, vilket även regeringen skriver i propositionen, att det egentligen inte har hänt någonting när det gäller forskningsläget. Man har ungefär samma bristfälliga kunskap. Det står så i propositionen. Men man är nu ändå beredd att släppa igenom detta lagförslag. Jag framförde i mitt anförande att det har varit en väldigt tung remisskritik mot detta. Jag undrar: Hur resonerar justitieministern när han väljer att inte ta hänsyn till den kraftiga kritiken som kommer bland annat från och ? 25 Justitieminister () replik: Det är riktigt att det är flera remissinstanser som har invänt mot förslaget om assisterad befruktning. Men majoriteten har faktiskt tillstyrkt. Det ska vi komma ihåg. Det är alltså ett fullt demokratiskt och legitimt förslag. Jag vill också säga att vi som har gått, i alla fall inom de flesta partierna, gått mot en mer modern och öppen syn. Vi har också fått denna typ av familjekonstellationer, och vi har kunnat se och konstatera att det inte på något sätt finns skäl att tro att dessa familjer inte skulle kunna ge samma trygghet och kärlek till sina barn. Men det som vi nu också ska ta ställning till är vad som händer med de barn som ändå finns, . De finns ju här och när du och jag står och diskuterar dem. Ska dessa barn verkligen få ett sämre skydd än de barn som kommer till genom assisterad befruktning för heterosexuella och än de barn som kommer till i övriga familjer? Ska dessa barn verkligen få ett sämre skydd? De finns ju här och . Jag tycker att det är väldigt märkligt att man kan komma fram till den ståndpunkten, därför att det inte bara är en principiell ståndpunkt. Det kan vi diskutera hur länge som helst, och där har vi olika uppfattningar.