prot · GT0946 · 2005-12-07 00:00:00 — Det är inte acceptabelt att så många människor är förtidspensionerade. Vi måste på ett bättre sätt hitta förutsättningar för dessa människor att delta i ett arbetsliv. En mycket stor del av dem som är långtidssjuka har fortfarande en anställning. Vad gör vi åt deras situation på arbetsplatserna? Jag vill fråga Per hur han ser på att det måste ske ett bättre jobb på arbetsplatsen. Förtidspensioneringarna är för många. Därför vidtar vi ett antal åtgärder för att komma till rätta med den problematiken. Jag upprepar att jag tror att arbetsplatsen är helt avgörande för hur vi ska klara de här frågorna och de kostnader som ändå produktionen ska ta. Jag har sagt till många företag som jag har mött efter de uppvaktningar som har varit att det är jätteviktigt för att vi ska kunna konkurrera med omvärlden genom att göra varor att vi tillsammans hjälps åt med de här frågorna och hittar lösningar. Då tror jag att vi ska vara ute på arbetsplatserna mycket mer i stället för att skära ned i ersättningssystemen. 74 Förste vice talman () replik: Det är bra att indirekt medger att det är ett mycket stort misslyckande som vi har upplevt på det här området . För oss moderater är det viktigt att det lönar sig att arbeta som vi har ett generöst ersättningssystem. Vi är väldigt mycket för att begränsa förtidspensioneringen genom att hjälpa de som anser sig ha helt eller delvis arbetsförmågan tillbaka. Därför satsar vi mer på rehabåtgärder. Det som kritiseras både från , som jag träffade , och från professorerna i är att det inte görs tillräckligt och att det gjordes fel . Det hjälper inte människor tillbaka kanske på heltid, men åtminstone på deltid i en form av delaktighet i den sociala gemenskapen. Jag tycker att socialdemokratin står handfallen och har varit accepterande alldeles för . Man satsar för lite på rehabinsatserna. Jag tycker att det ska göras mer på arbetsmarknaden också. Vi argumenterar också för att det ska göras för att därmed ge möjlighet att helt eller delvis komma tillbaka i arbete. Jag skulle vilja fråga : Vad gör ni för att begränsa avtalspensionerna? Det är förmånsbaserade pensioner som leder till att många äldre diskrimineras på arbetsmarknaden. De tvingas lämna den långt för att inte få radikalt försämrade pensioner efter 65-årsdagen. 75 () replik: Vid den utfrågning vi hade blev vi alla medvetna om de system som finns specifikt på tjänstemannasidan. Där finns det en del inslag som man kan vara tveksam till. Det kan jag hålla med om. Jag känner inte igen bilden av ersättningsnivåer på i de möten jag har med LO-kollektiven. Där har vi en helt annan nivå. Den utredning som nu tar fram underlag för kommer naturligtvis att lägga upp de här frågorna på bordet. Jag välkomnar den här diskussionen framöver. Jag är lite orolig för den moderata vägen att begränsa ersättningarna i stället för att mer aktivt göra något på arbetsplatserna. Det tycker jag är ett stort bekymmer och det visar att vi egentligen går åt varsitt håll och inte riktigt enas om att arbetsplatsen är något centralt i de här frågorna. Jag tror inte att vägen går över ersättningsnivåerna. LO-grupperna har inga eller däröver. Även om man hittar någon enstaka person i en alldeles specifik situation är detta inte den bild som finns för de flesta människor i det här landet som drabbas av sjukdom. 76 BO () replik: I mitt tidigare inlägg i denna debatt ställde jag några frågor, närmast till . Jag tror inte att han fann tid i sitt inlägg att kommentera dem, men jag erbjuder nu en ny chans till detta. Frågorna gällde om vi ska sträva efter att få mer försäkringsmässighet i systemet. Det finns ju faktiskt sådana antydningar i majoritetens text i betänkandet, vilket jag uppfattar som glädjande. Jag ställde frågor som rörde både försäkringsmässigheten och självständigheten. Den tillsatta enmansutredaren, den förra socialdemokratiska socialförsäkringsministern , har ju pläderat för mer försäkringsmässighet. Senast pläderade hon också, vid ett seminarium som SNS hade, för mer självständiga försäkringar än de nuvarande, alltså sådana som inte hade någon sammanblandning med statsbudgeten. Jag upprepar alltså mina frågor. Är ni för mer försäkringsmässighet? Vill ni har mer självständiga socialförsäkringar och mer raka rör i systemen? Sedan skulle jag vilja återkomma till diskussionen om den finansiella samordningen, Finsam eller vad den nu kallas i socialdemokratisk tappning Resam eller något sådant, tror jag. Det är svårt att hålla reda på alla förkortningar. Det där är ju en av de största skandalerna i modern tid: det sätt på vilket socialdemokratin har hanterat frågan om den finansiella samordningen, både när man satt i regering och än värre när man kom tillbaka 1994. Den enkla tanken att man hellre skulle använda pengar till att hjälpa människor att komma tillbaka än att betala dem ersättning när de inte kan komma tillbaka har ju drivits från olika håll min blygsamhet förbjuder mig att nämna parti och person . Det ni har lyckats åstadkomma efter allt detta strulande är att man från skulle ha vissa möjligheter att göra så kallade samordningsförbund. hör jag att det finns 32 stycken. Får jag då bara hänga på frågan: Vad har åstadkommits under de här två åren? Har människor fått hjälp av att ni äntligen har kommit till att genomföra en begränsad form av så kallad finansiell samordning? Jag säger så kallad eftersom den inte är så långtgående. 77 () replik: När det gäller självständighet eller inte i försäkringarna är detta en fråga som vi inte är beredda att ta ställning till . Det är därför vi vill analysera den, först genom ett ordentligt analysarbete och sedan i en parlamentarisk utredning. I det sammanhanget skulle vi naturligtvis gärna se att på ett bättre sätt i den allians som finns stod upp för de principiella grunder som jag tidigare upplevt att vi har varit rätt överens med om. Det känns rätt sviktande . Jag skulle gärna vilja ställa frågan till : Är ni beredda att stå upp för de generella välfärdssystemen med den inkomstbortfallsprincip som vi har varit överens om och att försvara de ersättningsnivåer som vi också står för? När det sedan gäller tillkortakommandena är det klart att få av oss kunde förutse den uppgång som kom på ohälsosidan. Jag tror att ingen av oss egentligen kan ta på sig att säga att hade vi gjort helt annorlunda hade det sett olika ut. Jag är själv otålig när det gäller att hitta bättre former för samordning, så där håller jag med. Det är också den vägen vi nu tar steg på. Det skulle vara intressant att också på någon punkt få ett erkännande från om att alla de insatser som har vidtagits på något sätt kan leda fram i den riktning som strävar efter när det gäller finansiell samordning. Jag tror att det är viktigt att ha en rätt bred enighet i de här frågorna om man ska komma fram och hitta gemensamma lösningar. Som jag sagt tidigare känns det dock som om vi går lite åt var sitt håll . Jag känner också att lite grann lägger sig platt för och deras sätt att se på de här frågorna och på utvecklingen. 78 BO () replik: Jag ska försöka svara på frågan som ställdes, trots att jag uppfattar den som väldigt onödig, det vill säga om slår vakt om den generella välfärdspolitiken, att vi ska ha goda socialförsäkringar och att det ska vara inkomstbortfallsprincip. Det finns väl få partier i , om ens något, som så mycket har tjatat om detta som . Senast under den debatt vi nu har trodde jag att jag utvecklade den tankegången väldigt noggrant. Sedan kan man ha olika uppfattningar när det gäller om det ska vara noll, en eller i systemet. Det är fullt rimligt att föra en sådan diskussion. Man kan ha en diskussion om ersättningsnivåerna också. Vi har tyckt att är en rätt rimlig ersättningsnivå. Ingen kan ju bevisa att det ska vara eller eller att det ena är himmel och det andra helvete, men vi har och det trodde jag att visste tyckt att är en rätt rimlig nivå. Den har vi också fortsatt att driva inom alliansen, och vi tycker att goda skäl fortfarande talar för den. Vad det sedan gäller den finansiella samordningen är det väl sant att få kunde förutse den våldsamma ökningen av sjukskrivningarna . Många hade dock drivit denna enkla tanke långt . När socialförsäkringarnas historia skrivs kommer detta att vara ett av de mörkaste avsnitten i socialdemokratins katalog. Sedan är jag lite ledsen att jag inte fick ett mer positivt svar på frågan om man skulle sträva efter mer självständiga försäkringar. Vi får väl tills vidare från folkpartihåll nöja oss med att enmansutredaren i alla fall tycks vara på vår sida. Vi hoppas att det ska påverka Socialdemokraterna . 79 () replik: När det gäller de stora och viktiga välfärdssystem vi har sjukförsäkringen, sjuk- och aktivitetsersättningen och de bitarna tror jag att det är viktigt att vi ger oss lite tid när vi gör större förändringar i dem. Jag tror att det är värdefullt att vi tar på oss att analysera situationen och fundera på om det finns plattformar för att komma vidare. Med de förslag som kommer känns det dock inte som om vi är så där riktigt nära att hitta ett socialförsäkringssystem som vi kan bli överens med den borgerliga alliansen om. Jag välkomnar ändå ställningstagande att är en rimlig nivå i de här systemen. Jag tror att det är viktigt, utifrån att man i olika löntagargrupper sätter av utrymme för att ha en bättre ekonomisk trygghet, att det över tiden blir en balans och stabilitet i detta så att man verkligen vet vad som gäller. Jag tror att man på en del områden har tecknat avtal utifrån befarade lägre ersättningsnivåer. Här behöver man naturligtvis få en ordentlig bild av hur det ser ut på arbetsmarknaden. Jag tror att ingen av oss har en bra bild när det gäller just avtalsförsäkringssidan och hur detta slår där. Jag tror dock att det är viktigt att vi fortsättningsvis kan försvara en 80-procentsnivå som en grund för socialförsäkringssystemen. 80 () replik: Först skulle jag vilja säga att jag saknar en minister här . Det hade kanske varit lämpligare att ställa frågan till en minister, men ställer jag den till . I mitt anförande beskrev jag någonting som jag kallade för en byråkratisk härdsmälta när det gäller de personer som helt plötsligt ställs utan försörjning när man inte vet om man får en sjukskrivning godkänd. Jag skulle vilja höra säga någonting om hur han ser på det. 81 () replik: Här har ju tagit på sig ett ordentligt ansvar för att klara den tredagarsregel man har när det gäller att snabbt komma i kontakt med en person som man är tveksam till om han har rätt att få sin sjukpenning. Det är den ena biten. Den andra biten är att människor också ska få sin rättmätiga ersättning . Jag ser naturligtvis framför mig att också klarar att leva upp till sitt åtagande på den punkten. Däremot tror jag också att hela den del som ligger före, även de när man är på arbetsplatsen, kommer att ha väldigt stor betydelse för hur människor hamnar mellan stolarna längre framåt. Om man på arbetsplatsen på ett tidigt stadium lyfter upp den här diskussionen, tar de här samtalen och försöker hitta lösningar tror jag att man kan minimera det här problemet. 82 () replik: Jo, jag tror också att man måste komma in . Faktum är dock att folk i god tro har fått läkarintyg från en läkare. Det finns också många människor som har väldigt knaper ekonomi. Man har inte så att man kunnat lägga på hög innan och så vidare. Ge dem ett råd! Hur ska de bära sig åt? Vad vill regeringen att man ska göra åt detta? 83 () replik: Det finns en problematik i detta, och den vill jag inte på något sätt stoppa undan. Vi måste naturligtvis fortsätta att följa de här frågorna. Det är en balansgång mellan det vi tycker är viktigt, försäkringsmässigheten och att de människor som har rätt att få ersättning får sin ersättning på ett riktigt sätt. Vi måste följa den här frågan fortsättningsvis. Det här är ju en av de delar som också ligger i den utredning som har startat för att fundera på om det ser rätt ut i våra ersättningssystem eller om det behöver korrigeras på något sätt fram i tiden. Jag kan inte stå här och säga att så här tycker jag att det ska se ut och så borde vi göra. Jag har inte underlaget för att kunna ta ställning på det sättet. Men jag tror att vi fortsatt kommer att behöva diskutera den problematik som finns i övergången mellan arbetsgivarens sjuklöneperiod och prövning. Jag är helt öppen för att följa den här utvecklingen fortsättningsvis. Dessvärre kommer människor, precis som du beskriver, lite olyckligt i kläm . Den politiska viljan att hantera sådana knöliga fall som ibland uppstår finns inte. Det måste finnas en medmänsklighet också att hjälpa till att hitta lösningar. 84 (): Hanteringen av det anslag som vi nu diskuterar, som faktiskt är en sjundedel av statsbudgeten, är en avgörande ekonomisk fråga, avgörande inte bara för statsbudgeten och dess omfattning utan också för allas vår ekonomi och för alla andra angelägna områden såsom viktiga offentliga tjänster som påverkas när utgifterna för sjukförsäkringen ökar. Kostnaden är större än hela utbildningsbudgeten, större än kostnaden för rättsväsendet och ungefär lika stor som för hela sjukvård. Varje förbättring som kan åstadkommas måste tas till vara. Men, herr talman, här döljer sig ännu större kostnader i form av utslagning och permanent utanförskap för alla de som via långtidssjukskrivning med eller mot sin vilja förtidspensioneras, som vi har hört beskrivas så . Det är sorgligt när fler än 700 000 personer är långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. Två tredjedelar är kvinnor. Vi har ju inte fått se någon bro. Vi har inte fått se några förslag om hur alla de som är förtidspensionerade ska komma tillbaka i arbete. Regeringen har tvärtom uppmuntrat till förtidspensionering sjukskrivning. fanns det till och med bonus. aktualiseras förtidspensionering redan efter åtta månaders sjukskrivning. revisorer konstaterade att förtidspensionärer lämnas åt sitt öde utan stöd att komma tillbaka i arbetslivet. Förtidspensionerna omprövades i väldigt få fall, och rehabilitering förekom i mycket liten utsträckning. har gjort en förnyad genomgång, och kritiken förblir i stort sett densamma. Bara var tionde långtidssjukskriven och var sjätte förtidspensionär har någonsin varit i kontakt med någon sorts rehabilitering. Det har visserligen införts regler för att ompröva förtidspensioner för dem som förtidspensionerats . Men vi kan inte vänta till 2008 med att hjälpa alla de som är förtidspensionärer . Bron tillbaka ser vi inte här heller. Med långa och förlängda sjukskrivningar minskar sannolikheten att någonsin komma tillbaka redan efter tre månaders sjukskrivning. Sjukskrivningen och sambandet med sjukvården är avgörande för att hindra förlängda sjukskrivningar som ofta slutar i förtidspension. Remisser till ett ställe i taget, med nya väntetider i varje steg, innebär att av sjukskrivning snabbt går och det blir dags för förtidspensionering utan att patienten ens har fått någon behandling. Detta visades i en undersökning som publicerades . Den visade också att särskilt kvinnor drabbas av kombinationen av väntetider i sjukvården och regeringens betoning av ettårsregeln för förtidspensionering. Jag vill uppehålla mig vid sjukskrivningsprocessen, som tyvärr fått lite karaktären av utslagningsprocess genom regeringens passiva förhållningssätt. Jag tycker inte att vi har sett till några brobyggen här heller, knappt ens mycket till byggsten. Vi moderater har tillsammans med övriga allianspartier år efterfrågat en uppstramning av sjukskrivningsprocessen. lade regeringen fram en proposition som tog upp flera av bland annat de moderata förslagen om försäkringsläkare och avstämningsmöten. Vi har harangerat regeringen för detta men inser att det mest blev text och lite resultat. Det är oroväckande att när regeringen med stödpartier ska strama upp reglerna tycks det bli lite halvhjärtat, och attityden signalerar en brasklapp, härtill är vi nödda och tvungna. Samordningen med sjukvården fungerar inte. Sjukvården klagar över att till och med är den part som förhindrar att avstämningsmöten kommer till stånd. publicerades utredningar som återigen visade på de omfattande svårigheterna med nuvarande regelutformning för läkare som förväntas vara grindvakter och skriva sjukintyg. Problemen är väl belagda och fordrar knappast ytterligare utredningar. Det är svårt för läkare att prioritera sjukskrivningsärenden när patienter med betydligt mer hotande tillstånd sitter i väntrummet. Det saknas riktlinjer för vad som är normal sjukskrivningstid för olika åkommor. De regionala skillnaderna i sjukskrivningstider för samma diagnos talar sitt tydliga språk. Effekter av sjukskrivning som del av behandling finns inte belagt. Läkare som vill hjälpa sin patient sjukskriver trots att den bästa kuren för patienten kanske tvärtom är att fortsätta arbeta. Läkare saknar ofta kännedom om arbetsplatsen och saknar kriterier för att bedöma arbetsförmågan. I stället bedöms ofta patientens möjlighet att få arbete och läkarens uppfattning om patientens motivation att börja arbeta igen. Saknas motivation förlängs sjukskrivningen. Så kommer man in i en negativ cirkel, när sjukskrivningen i sig tär på självförtroendet och sänker motivationen ytterligare. Vi behöver tydligare regler också för rättssäkerheten för att den enskilde ska veta vad han har för rättigheter. Vi i alliansen föreslår uppstramningar i sjukskrivningsprocessen. Först och främst ska sjukskrivning bara få ske vid sjukdom som också utgör ett hinder för att kunna arbeta. Det ska införas tydliga riktlinjer för försäkringsläkare. Deltidssjukskrivning ska vara så flexibel att man kan gå till jobbet men arbeta i annan takt och med andra uppgifter. Sjukintygen ska granskas av försäkringsläkare. Sambandet och samverkan med sjukvården måste prioriteras. Vi vill införa en obligatorisk offentligt finansierad hälsovårdsförsäkring med vårdgaranti som verkligen gäller. Vi vill utveckla sjukvården med nya aktörer genom en startlag i stället för regeringens stopplag. Vi vill att företagsläkare ska kunna bedriva sjukvård. Ansvaret för rehabiliteringen måste klargöras. Och vi vill öka ansvaret och resurserna för . Ekonomin får inte vara ett hinder för att återgå till arbetet, vilket faktiskt ofta är fallet , särskilt för kvinnor. Ekonomin ska tvärtom vara en uppmuntran och en positiv faktor för att motivera återgången till arbete. Tar man hänsyn till statlig ersättning, avtalsersättning, resekostnader och andra kostnader när man arbetar lönar det sig ofta dåligt att gå tillbaka till jobbet. Erfarenheten visar att höjda ersättningsnivåer ökar sjukskrivningarna. Det visar undersökning efter undersökning. Erfarenheten visar också att när ersättningsnivåerna höjdes ökade sjuktalen. 1998 höjdes både den statliga ersättningen och avtalsersättningen . Effekten kom genast och vi fick den lavinartade ökningen av sjukskrivningar. Tyvärr har regeringen inte velat lära av dessa erfarenheter av hur beteendet påverkas. kommer effekten av dessa beteendeförändringar tydligen som en överraskning för regeringen när sjukpenningsanslaget rasat i höjden. har starkt kritiserat regeringen och kräver ett bättre underlag som tar vara på erfarenheter inför besluten om budgetpåverkande sjukersättningsbeslut. Vi motsätter oss en höjning av taket i sjukförsäkringen till tio basbelopp. Vi anser att alla möjligheter att få tillbaka sjukskrivna i arbete måste prövas. Arbetsförmågan måste bedömas tidigt och återkommande. Vi vill införa intyg om nedsatt arbetsförmåga redan den . Att sjukintyg förlängs per telefon är inte acceptabelt, och förlängd sjukskrivning riskerar att ske på slentrianmässiga grunder eller bara i brist på tider för återbesök. Alla åtgärder måste vidtas för att förhindra att korttidssjukskrivning blir långtidssjukskrivning. Kanske är det så att det redan är den första förlängningen av sjukskrivningen som är den kritiska punkten. Det behövs då en rejäl prövning och starka incitament för att bryta sjukskrivningen om den inte är absolut nödvändig för rehabilitering och behandling. De undersökningar som gjorts visar att helt andra aspekter, som attityder, personliga uppfattningar, möjlighet och motivation att gå tillbaka till arbetet, spelar in. Vi vill att ersättningsnivån i sjukpenningen efter sex månaders sjukskrivning sänks till . Det här ger också tillfälle till en rejäl utvärdering. Detta skulle tillsammans med en andra karensdag ge en rimlig avvägning av självrisken i sjukförsäkringen. Alla försäkringar är en avvägning och en kombination av regler och självrisk. Jag tror att det ligger i sakens natur att sjukförsäkringen, också med de skärpningar som vi föreslår, kommer att bli en i mångt och mycket bedömningsfråga för läkare och till stor del styrd av den enskilde. Jag tror inte att det är möjligt att skärpa reglerna och kombinera det med högre ersättningar, såsom i till exempel där man gör en direkt koppling till WHO:s diagnosklassificering. De har höga ersättningar men lägre sjukskrivningstal. Jag tror inte att det är möjligt att göra så i vårt land. Vi moderater vill också införa en möjlighet för arbetsgivare att kräva sjukintyg . Arbetsgivare har svårt att bedöma och saknar information om vad som ligger bakom en upprepad sjukfrånvaro som kanske kan vara inledningen till en längre sjukfrånvaro. Det kan också förhindra missbruk som vid de tillfällen då anställda hotar med massjukskrivning vid konflikter på arbetsplatsen. Ett intyg hade säkert kunna avstyra de situationer vi haft när tunnelbaneförare hotade med sjukskrivning och fick tunnelbanetågen att stå stilla. Alla försäkringar innebär risk för missbruk. Det gäller inte minst sjukförsäkringen där kontrollen ofta varit eftersatt när personal knappt har hunnit med utbetalningarna. Försäkringskassorna i och har gjort stora besparingar genom kontroller av misstänkt fusk. Vi vill att informationen om och kontrollen av försäkringens regler ska förbättras och föreslår ett högre anslag till . Vi föreslår också att och får ett större undersökningsansvar och kan lämna kompletta bedrägeriundersökningar. Vi vill att det ska börja löna sig att arbeta igen efter sjukskrivning och förtidspensionering. Vi föreslår nystartsjobb som gör det lättare att byta arbete för dem som fastnat i sjukskrivning och utanförskap och gör det lättare för arbetsgivare att anställa dem som av olika anledningar kommit långt ifrån arbetsmarknaden. Vi moderater vill inte acceptera att sjukskrivning leder till en systematisk utslagning från arbetsmarknaden. Vi föreslår regler och förändringar som ger en hållbar sjukförsäkring som gäller när vi verkligen råkar illa ut och blir så sjuka att vi faktiskt inte kan arbeta. Med detta ställer jag mig bakom alla de förslag vi moderater har lagt i vår budget för att så långt som det någonsin är möjligt få tillbaka sjukskrivna och förtidspensionerade till arbetslivet. För tids vinnande begränsar jag mitt yrkande och yrkar bifall till reservation nr 1. 85 () replik: Det var en häpnadsväckande uppräkning av kontrollverksamhet som gjorde i hela sitt inlägg. Jag funderar på om har läst budgetbetänkandet och de förslag som regeringen nu lägger fram och som jag också i talarstolen har redovisat på de punkter som hon nu angriper. Det är lite häpnadsväckande att man fortsätter att försvara det förstadagsintyg som hela professionen inom sjukvården har reagerat så kraftigt på för att det skulle bli en stor belastning. Jag är fortfarande förvånad över att framhävde förslaget om sjukintyg trots den kritik som har kommit från och andra. Jag tycker att det här hanteras på ett väldigt bra sätt . De flesta avtal på arbetsmarknaden har den säkerhetsventilen att man på arbetsplatsen kan diskutera på vilket sätt man ska hantera oegentligheter som ibland kan misstänkas förekomma. Det fungerar på ett alldeles utmärkt sätt att man i avtal kan komma överens om att sjukintyg ska komma in tidigare än vad lagen föreskriver. Därför är jag lite förvånad över att man lägger det här förslaget.