prot · GS0993 · 2005-03-18 00:00:00 — Regeringar i EU som har problem med ekonomisk stagnation och stora underskott tenderar att skylla detta på i stället för att vidta nödvändiga nationella åtgärder. Ett gott exempel, eller snarare ett dåligt exempel, är den tyska situationen, där regeringen misslyckats med sin ekonomiska politik. Den tyska ekonomin var motor i den europeiska ekonomin. Men det har inte funnits någon högoktanig bensin att fylla på i den tanken. Säkert är det inte bara ett kortsiktigt regeringsproblem utan ett strukturellt problem som bland annat finns i en övertung social sektor och givetvis också i införlivandet av det gamla . Men den nuvarande regeringen har inte lyckats hantera utvecklingen på ett bra sätt. Och i stället för att vidta nödvändiga nationella åtgärder vill man reformera stabilitetspakten, trots att det var som ville ha stabila spelregler. Förhoppningsvis kommer den uppgörelse som träffades i går att bidra till en förbättring för del. Det är kanske viktigt med en mindre reformering av stabilitetspakten, men det är mycket centralt att det inte förblir en urholkning. 12 (): Det är precis som säger: När det gäller de dokument som vi diskuterar har besluten redan fattats. Jag tycker att man ibland kan prata om ett demokratiskt underskott inom EU. I kommissionens planering sägs det att arbetsprogrammet ska koncentreras på kommissionens roll som ansvarig för att formulera gemensamma intressen och ge politisk vägledning för arbetet i unionen. Man säger vidare att sedan inledningen av det europeiska projektet har kommissionens initiativrätt bidragit till att svetsa samman unionen med inriktningen att uppnå gemensamma mål. Men är inte kommissionens ställning som tjänstemannaregering främmande för varje demokratiskt system? Med sin exklusiva initiativrätt har kommissionen en starkare ställning än både och de nationella parlamenten när det gäller påverkan på den lagstiftning som EU förfogar över. En sådan maktansamling hos ett oberoende tjänstemannaorgan tror jag är oacceptabel. Som ett av de strategiska målen finns att Europeiska unionen måste vara öppen för offentlig granskning och kunna ställas till svars för sitt arbete. För detta krävs en högre grad av öppenhet och insyn. Man säger också att i syfte att skydda unionens ekonomiska intressen bör det bedrägeriförebyggande arbetet förstärkas genom mer öppenhet och samarbete. Det här välkomnar jag. Det måste bli ett slut på oansvarigt hanterande av EU-medel. Parollen granska, demokratisera, förändra använde mitt parti under EU-valet , och denna paroll är fortfarande mycket relevant. Det är nödvändigt att kommissionen försöker sätta stopp för korruption och fiffel med skattebetalarnas pengar inom EU:s institutioner och i medlemsländerna. Budgeten och det finansiella perspektivet blir också viktiga frågor. Förhandlingar om det finansiella perspektivet för perioden 20072013 nämns ju också i arbetsprogrammet. Av debatten har det framgått att kommissionens förslag innebär en rejäl ökning av långtidsbudgeten, det vill säga att man vill öka medlemsavgiften till , vilket skulle innebära en rejäl höjning för del. I delar vi regeringens syn på . Det är sex länder som föreslår detta: , , , , och . Kommissionen och ordförandelandet kommer nog att försöka splittra denna allians. Det finns en risk för detta, för länderna har lite olika intressen att bevaka. Det tyska strukturstödet är på stora belopp. vill inte förlora den brittiska rabatten. För del upplever jag ett visst hot om att vi kan förlora vissa delar av strukturstödet. Mål 1-medel kommer säkert att diskuteras, liksom glesbygdskriterier och vårt klimatkriterium. En del av de nya medlemsländerna tycker att de rika länderna är osolidariska. Man säger att EU inte ska vara en klubb för de rika. I många av dessa länder är behoven oerhört stora, och jag tror att EU på allvar måste diskutera hur fördelningen ska vara. Ska till exempel länder som eller , som har fått stora bidrag från EU, få lite mindre nu? Eller ska vi minska jordbrukssubventionerna? Trots allt tar ju jordbrukssektorn nästan hälften av EU:s budget. Hur länge ska vi acceptera exportbidrag till djurtransporter? Det kan väl inte vara att prioritera en hållbar utveckling. Sedan hoppas jag att vill kommentera folkets reaktion. Kan vi få något svar, får vi en folkomröstning? Det kanske är så att också vill ha kopior på namninsamlingslistorna. 13 (): Lissabonprocessen har under sina första haft 28 mål och 120 undermål. Det är alltså bra att man kraftsamlar i den här översynen. Ser vi på förmåga att uppfylla de mål vi har haft kan vi konstatera att man inte har uppfyllt sysselsättningsmålet. Vi har inte uppfyllt målet att effektivisera offentlig sektor, alltså skapa en mångfald av driftsformer för att stimulera konkurrensen inom sektorn. Vi har inte uppnått målet att skapa fler små och medelstora företag och därmed lägga grunden för en fortsatt välfärd. Vi ska alltså inte slå oss för mycket för bröstet. Vi har problem i likhet med övriga EU-medlemmar. Vi kanske ligger något steg före. En förutsättning för en positiv utveckling i är att gällande normer följs. Det är alltså viktigt att stabilitetspakten följs. Det är något av en trovärdighetsfråga för hela . Det kan inte vara så att någon enstaka stat kan diktera sina egna regler. Här bör den vara bestämd i sina åsikter. Tjänstedirektivet var, som jag nämnde, den ständigt återkommande frågan på . Jag tycker ändå att vi kan konstatera att den här frågan måste lösas på ett rimligt sätt. Här bör man kompromissa fram en lösning snabbt. Vi har inte råd att vänta på att av EU:s ekonomi läggs utanför vår tillväxtdiskussion. Jag vill betona för att kollektivavtalen ska respekteras. Det är utgångsläge i den här diskussionen. Lissabonstrategins mål i form av tre pelare, ekonomisk tillväxt, miljö och sociala frågor, måste ligga fast och inte prioriteras olika i det fortsatta arbetet. Många av de nya medlemsländerna upplever att de har ansträngt sig för att bli medlemmar. räknar de med att kunna kassera in pengar. De upplever att miljöfrågorna och de sociala frågorna är underordnade tillväxten. Här gäller det att vara tydlig. I en union gör vi en sammantagen bedömning. Vi har gemensamt uppgiften att värna vårt kulturarv, värna vår gemensamma miljö och arbeta för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. EU är alltså något mer än en ekonomisk sammanslutning. Man har också rollen att ständigt utveckla vår gemensamma demokrati. I det här är grunden given att det inte är fråga om att plocka russinen ur kakan. EU:s budget är en väsentlig del av arbetsprogrammet. Det är givet att EU med nya medlemsstater kostar mer pengar. Tilltron till EU på hemmaplan blir knappast större om vi medverkar till stora höjningar av medlemsavgifterna. Det gäller alltså att finna rimliga avvägningar på området. Lösningar i form av sänkningar av landsbygdsstöden och överföring av de regionala stöden till medlemsstaterna är endast ett sätt att tricksa med budgeten. Givetvis är risken för en utarmning av den svenska landsbygden uppenbar om man tar den inriktningen. En sådan utveckling är helt oacceptabel. I stället bör EU:s administration genomgå en rejäl översyn tillsammans med vår inhemska administration för att finna pengar som otvivelaktigt behövs. Vi måste gå från ord till handling för att skapa det smalare men vassare EU. 14 (): Jag fick inget direkt svar från på mina frågor om Lissabonstrategin. Plötsligt flyger upp som nye försvarare i riksdag och säger att det faktiskt står om hållbar utveckling någonstans i dokumentet. Ja, någonstans står det faktiskt så. Jag är väl medveten om det, . Men kritiken är att man inte tar in det under avsnittet Välstånd. För att få välstånd krävs alla tre dimensionerna, om du företräder i denna debatt. Man kan inte prata om ekonomisk tillväxt utan att ta in miljöpolitiken. Vi behöver faktiskt begränsningar av kolidioxidutsläppen, och vi behöver bättre miljöteknik. Det är något som ligger i framkanten med och borde driva i EU. Vi behöver förnybara energikällor. Men inget av detta står under avsnittet där bara de hårda ekonomiska orden står. Det är detta som är grundfelet i hela dokumentet. Inte heller har dokumentet genusgranskats i alla delar. Det står bara på en rad att jämställdhet är viktigt. Det räcker inte. Vi är inte nöjda. Vi kräver mer för att acceptera något sådant. Då är frågan vad ska göra åt detta när han träffar sina ministrar i EU. Det är viktigt. Det finns också fler bitar i detta. Budgeten har vi varit inne på. Min uppfattning är att budgeten på EU-nivå bör minska i stället för att öka. Det är framför allt jordbrukspolitiken som måste skäras bort. Det måste vi fortsätta att kämpa för. Vi kan inte acceptera att mer pengar ska skickas till EU och försvinna i jordbruksstöd till redan rika områden. Varför diskuterar vi folkomröstning och konstitution? Det är av den anledningen att det står i kommissionens strategidokument att EU:s institutioner bör samarbeta med medlemsstaterna för att säkerställa att konstitutionen kan träda i kraft. Jaha, nu ska lägga sig i också hur medlemsstaterna ska agera. I den diskussionen tycker jag att det är rimligt att kräva att vi ska ha en folkomröstning om den nya EU-konstitutionen i , precis som i så många andra länder , , . EU-konstitutionen innebär så pass stora förändringar av EU. Det är det argumentet som förs fram i de andra EU-länderna. Det är därför de ska ha folkomröstning, det vill säga för att få folklig legitimitet. Vill man ha det i ? Jag kommer att agera mot antagandet av EU-konstitutionen. Jag tycker inte att den är bra av den anledningen att den ger EU mycket mer makt, och svenska folket vill inte att EU ska ha mer makt. Svenska folket tycker att EU har för mycket makt och ska ha mindre makt. Den nya EU-konstitutionen innebär att vi ska ha försvarspolitik, utrikesminister och gemensam asyl- och flyktingpolitik. Den genomsyras av den liberala med total avsaknad av miljöfrågor och den sociala dimensionen även där. Därför, , ställer jag än en gång frågan: När kommer den svenska folkomröstningen om EU-konstitutionen? Hur länge ska ni ignorera kravet från svenska folket när över 100 000 har skrivit under kravet redan nu? 15 Vice statsminister (): På en punkt delar jag , och andras uppfattning när det gäller förhållande till det nya . Det ändrar inte i grunden förhållandet mellan och EU. Därför är det rimligt att det också behandlas i den här församlingen, i , och inte via en folkomröstning. Om hade fått sin vilja igenom hade ju EU till exempel fått möjlighet att ta ut miljöskatter. Det hade verkligen ändrat förhållande, och riksdag hade avstått från sin beskattningsrätt till EU. Det hade kunnat vara ett motiv för att diskutera en folkomröstning. Vi vill inte ge EU den rätten. Om vill arbeta för en sådan överstatlighet för EU får han fortsätta att göra det, men det är inte det som regeringen och andra vill förse EU med, det vill säga ökad makt på ett sådant område. Jag är glad över att känner igen de socialdemokratiska åsikterna. Jag förstår att det är svårt för ett parti som byter åsikt numera och ständigt har nya idéer. Du kan känna dig trygg på en punkt. Jag tror att ni har mycket av era värderingar och idéer kvar. Du bekräftar att du inte tycker att vi ska ha kollektivavtal när vi till exempel har tjänstehandel mellan och de nya EU-länderna. Jag noterar också att tar avstånd från det du säger. Han tycker att det är viktigt med kollektivavtal. Där har ni en uppgift att lösa tillsammans i den borgerliga maktalliansen för systemskifte. Ska ni ha kollektivavtal eller inte i alliansen i fortsättningen? undrar om inte tycker som , och att vi ska ha en skarp . Det vet att vi tycker. Vi arbetar för det. Han ställer frågor som han vet svar på eftersom han helt enkelt inte har bättre frågor att ställa. Låt mig sluta med ett citat från rapporten: Det viktigaste beviset på framgång i EU:s ekonomiska reformsträvanden vore att medlemsländerna klarar sysselsättningsmålen. De fyra länder som uppvisar bäst resultat, nämligen , , och , har inte bara redan nått det uppsatta målet om sysselsättning utan har också lyckats nå högre sysselsättningsgrad än . 16 (): Jag tror inte att behöver oroa sig över den borgerliga alliansen. Jag tror nog att vi kan hitta en gemensam syn i tjänstedirektiv och annat. Mer oroad är jag för den vänsterkartell som finns i som inte ens kommer överens om de mest fundamentala frågorna, huruvida man ska finnas kvar i Europeiska unionen eller inte. Där talar vi om en skillnad som är svår att överstiga. Jag hade önskat att som företrädare för regeringen tydligare hade stått upp för hur ska agera för att få upp EU på banan igen, inte bara förnöjt läsa ur en lägesrapport och i allmänhet klaga på att miljöfrågorna inte fått tillräcklig plats. Hur vill regeringen se Lissabonstrategin utformas så att den betyder något? Hur vill regeringen se tjänstedirektivet så att det verkligen går igenom? Varför är regeringen så otydlig om de stora ländernas försök att runda stabilitetspakten? Hur vill man återupprätta vår värdebaserade utrikespolitik så att inte bara följer strömmen utan agerar när vissa av EU:s länder kramar diktaturer? Dessa frågor får uppenbart hänga i luften efter dagens debatt. Vi får skäl att komma tillbaka till dem. Låt mig i alla fall skicka med en sak. Vi från delar av skulle vilja se regeringen visa lite mer glöd i Europadebatten, lite mer av det engagemang som vi upplevde att regeringen hade under det svenska ordförandeskapet men som därefter har svalnat betydligt. EU-frågorna är för viktiga för att rattas med ena handen. Om regeringen inte kan ta åt sig av det behövs det en ny regering, som tar sig an detta viktiga arbete. 17 (): Jag håller inte riktigt med . Jag tror att det behövs en ny regering även om den nuvarande skulle visa något mera glöd. Vi behöver nog ha en ny regering av många andra skäl också. Men jag vet att instämmer i detta. följer inte , och , har inte samma position. Vi har haft detta uppe i . Den säger att den följer majoriteten. Den följer inte de här tre länderna som jag räknade upp, så det är en oriktig uppgift som du här presenterar, . Sedan till och dubbla bokföring. står här och säger, på sin vänliga skånska, något som ändå blir väldigt falskt: Vi måste ha mer av miljö i de här programmen, mer av social dimension, mer av genusperspektiv. Men, fru talman, vill ju lämna EU, vill ju inte delta över huvud taget! Det är dubbel bokföring att stå här och säga att det ska skrivas in det ena finare området efter det andra, men ha som grundtema att vi över huvud taget inte ska vara med. Det är det som är det paradoxala i er och hållning, att när nya länder, fattiga länder med dålig miljö och dåliga sociala villkor där ni verkligen hade kunnat göra en insats genom medlemskapet söker medlemskap och kommer med ska och lämna den europeiska unionen, om ni får er vilja igenom. Tala om dubbel bokföring! Tala om att sticka svansen mellan benen! Det är vad ni gör. 18 (): I arbetsdokumentet från kommissionen talas det om forskning, att man behöver öka insatserna på forskningsområdet och att det är viktigt. Jag tror också att det är viktigt att man har en inriktning som leder till spin-off-effekter. Ett intressant område är miljöinnovationer. Jag ska säga något mer med anledning av debatten som har varit. Ett litet tips till vice statsministern är att inte för mycket berömma de nordiska länderna, med tanke på att det kan bli problem med den inhemska debatten eftersom det bara är ett av dessa länder som har en renodlad socialdemokratisk regering. I leds regeringen av en liberal, i av en centerpartist och i , som visserligen inte är med, av en kristdemokrat. Får jag också säga något till om folkomröstning. Det är en intressant debatt, och frågan är om man egentligen ska föra den i det här sammanhanget. Men eftersom man envist fortsätter att tjata om detta bör man bemöta det. Kan , som har sista ordet , tänka sig att vi har en folkomröstning om ? Är det en bra idé? Du sitter med i den grundlagsutredning som jag sitter med i, som förresten har ansvar för som minister. kanske den lägger fram förslag om genomgripande förändringar av svensk grundlag. Kommer då att driva kravet på en folkomröstning i ? Får jag bara fråga: Är grunden för agerande detta att det finns 100 000 namn? Är det inte så att driver den tanken oavsett om man har ett folkligt stöd för den eller inte? Är det inte så det går till i politiken, att man försöker driva olika linjer för att få genomslag därför att man tycker att de är riktiga, inte därför att det är 100 000 namn bakom? 19 (): Jag tror att det var som talade om att sticka svansen mellan benen. En som tycks göra det är , som inte ville ge något svar på folkomröstningskravet. Det är beklagligt. Jag tror att många här hade förväntat sig ett svar, inte minst alla de som har skrivit på namnlistorna. Det finns många frågor som hänger i luften. En fråga är tjänstedirektivet, som har diskuterats flitigt. Såvitt jag har förstått är kommissionen villig att återigen titta på förslaget och lyssna på alla berörda. Förslaget är säkert känsligt, med tanke på många folkomröstningar om konstitutionen. Det finns en stor oro som jag ser. Det finns en befogad oro för social dumpning, att många vill värna de offentligt producerade tjänsterna, liksom en oro för vad som händer med hälso- och sjukvården. I anser vi att det är bra att kommissionen tittar på förslaget till tjänstedirektiv riktigt ordentligt. Delar av förslaget kan säkert gå direkt till pappersåtervinning. Stabilitets- och tillväxtpakten diskuteras också mycket. I arbetsprogrammet säger man att en sund makroekonomisk ram är av väsentlig betydelse för att ekonomin ska må bra. En reformering av stabilitets- och tillväxtpakten kommer att bidra till att stabiliteten garanteras genom ett nytt avtal om de regler som styr pakten. Det kan säkert behövas, för tycks inte reglerna fungera, och man blundar för stora budgetunderskott i många av EU:s länder. Eftersom vi glädjande nog inte är med i går jag inte närmare in på det här området. Som EU-kritiker vill jag ändå avsluta med några positiva tankar. Jag har observerat att det finns en ansats till att arbeta fram konkreta sysselsättningsmål och förslag på ett ungdomspaket. Det är bra förslag. Kommissionen vill också prioritera forskning och har satt ett mål på av BNP till forskning. Det är bra om detta görs i partnerskap mellan samhälle och företag. Inte minst är det bra att satsa på forskning inför de miljöutmaningar som står inför. 20 (): Tillväxtfrågorna tillsammans med miljöfrågorna och de sociala frågorna måste få en folklig framtoning, och våra arbetsformer måste skapas utifrån det kravet. Det gäller också att arbetet i EU görs på ett öppet sätt. Propåer finns att resultaten från uppföljningen av Lissabonprocessen inte ska vara offentliga. En sådan framtoning är oacceptabel. I stället måste den öppna debatten vara självklar annars har vi, som jag ser det, misslyckats redan från början. I den mainstreamade församling som deltar i den här debatten är det kanske viktigt att också tala om kvinnors och mäns lika möjligheter. Målet att skapa ett jämställt samhälle i EU är ett prioriterat område. Det gäller alltifrån att ge kvinnor tillgång till arbetsmarknaden på samma villkor som män till att skapa förutsättningar för att båda parter i familjen ska kunna arbeta, genom daghem, föräldraledighet och liknande. Processen till ett jämställt är en väsentlig del i utvecklingen av demokratin. Även om det nu bara är män som deltar i den här debatten, och kanske just därför, är det än viktigare att betona att just detta mål inte är förhandlingsbart. Ska vi nå målen som läggs fast i Lissabonstrategin och i övriga delar av arbetsprogrammet fordras ett aktivt politiskt ledarskap. Det får inte vara så, som ordförande avslutade sammanträdet med i går, att många talar om tillväxt men få gör något konkret. Kraven ställs alltså mycket tydligt gentemot sittande regering. Givetvis vore det lättare att lösa problemet med en annan regering, och den frågan arbetar vi på. Förhoppningen är ändock att vi i tydligare lyfter fram EU-frågorna till aktiv debatt, som vi har gjort . Med detta vill jag tacka för debatten. 21 (): säger att ska bestämma över EU- och EMU-frågorna. Det tror jag du sade ganska exakt. Problemet är bara att den här kammaren inte är representativ för svenska folket. Vi såg det senast i EMU-folkomröstningen där av ledamöter hejade på EMU medan svenska folket gjorde tummen ned. Det tackar jag för. Det är det som är legitimitetsproblemet, att det finns en massa ja-sägande nickedockor här, där vi till och med har fått höra som främsta företrädare i kammaren. Så kan vi inte fortsätta. I andra länder kommer folkomröstning om EU-konstitutionen därför att det innebär stora förändringar i EU-politiken. Man vill ha en legitimitet bland sina medborgare. fick en kraftig majoritet för ett ja, men vad är man rädd för här? Man vågar ju inte ens ta debatten. Jag förstår det. Det är svårt att försvara att vi ska få en EU-president, utrikesminister och gemensamma överstatliga regler på en rad nya områden. Jag förstår problematiken, men vi kan inte ducka för frågeställningarna. Folkomröstningskravet är min fasta övertygelse när det gäller EU-frågorna för att få ut dessa på gator och torg. Namninsamlingen är ett ytterligare bevis för att vår linje från har ett starkt stöd bland svenska folket. Slutligen, fru talman: När det gäller Lissabonstrategin saknar jag fortfarande en kommentar från om att man försöker lyfta in miljöfrågor och den sociala dimensionen. Jag tycker inte att EU ska ha mer makt, men den makt EU redan har ska man använda på ett bra sätt. Där ingår en aktiv miljöpolitik och jämställdhetsfrågorna. Överläggningen var härmed avslutad. Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i svenska delegation. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till svenska delegation Tredje vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i svenska delegation. Tredje vice talmannen förklarade vald till suppleant i svenska delegation () 4 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att skulle interpellationer besvaras. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:387 Till Interpellation 2004/05:387 av om kvotering av studenter kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. Interpellation 2004/05:439 Till Interpellation 2004/05:439 av () om spam Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det är fulltecknat i kammaren vid tidigare interpellationsdagar. uppdrag rättschef 2004/05:447 Till Interpellation 2004/05:447 av () om etik och moral i agerande på lantbruksområdet kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det är fulltecknat i kammaren vid tidigare interpellationsdagar. uppdrag rättschef 2004/05:451 Till Interpellation 2004/05:451 av Axel Darvik (fp) om ekonomiska villkor för studerande föräldrar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att den inplanerade svarsdagen är fulltecknad. Utbildnings- och 2004/05:471 Till Interpellation 2004/05:471 av () om pandemi Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM49 Förordning om VIS KOM(2004)835 till socialförsäkringsutskottet 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2004/05:110 till lagutskottet Skrivelse 2004/05:60 till utrikesutskottet Motioner 2004/05:N13N18 till näringsutskottet Föredrogs justitieutskottets betänkande 2004/05:JuU23 Rättsintyg (prop. 2004/05:64). 22 (): Äntligen står jag i talarstolen.