prot · GS0969 · 2005-02-03 00:00:00 — Axel Darvik och jag delar uppfattningen att det är bra om fler unga människor kan lockas till forskarutbildning, och det vore bra om de som väljer den vägen kan ges bra social trygghet, bra levnadsstandard och utsikter till jobb efter avslutade doktorandstudier. Jag vill också satsa på det som kallas postdoktorstiden. Vi har expanderat doktorandutbildningen, doktorsexaminationen, mycket kraftigt . Det gör att många doktorsutbildade, färdigt forskarutbildade och kompetenta forskare nu finns tillgängliga för att producera ny kunskap. Det tycker jag att vi ska svara upp mot. Detta förenar oss, men det finns en skillnad. Axel Darvik säger att vill satsa och ger åskådarna på läktarna här intrycket att det är som Axel Darvik vill satsa på just det som vi diskuterar just . Men verkligheten är lite annorlunda än så. vill satsa 600 miljoner mer på forskning, men det ska finansieras med en neddragning på flera miljarder på annan forskning. Det är en ökning med 600 miljoner på vissa speciella forskningsanslag, men det ska också kompenseras med att man drar ned på den forskning som finansieras av med det exakta beloppet 316 miljoner, alltså mer än hälften. använder bland annat de pengarna till doktorandtjänster, till exempel på inom ramen för fordonsforskningsprogrammet. Jag är orolig för att Axel Darvik använder den vanliga folkpartimetoden, att man anslår en liten summa någonstans och sedan använder den i alla debatter som finns i alla tänkbara ämnen på alla tänkbara områden. har jag mött folkpartister som har föreslagit alla möjliga användningar för detta. De här 600 miljonerna, som är en sorts bruttosiffra som motsvaras av neddragningar på andra håll, blir inte mycket, men de ska likafullt vara som den där galten som hette Särimner, som kunde slaktas om och om och om igen och räcka till väldigt mycket. Jag vill helt lågmält vädja till Axel Darvik att han ska studera fakta bättre, för han har mycket fel i resonemangen. Men jag vill också vädja till honom att han ska tänka igenom något när han riktar sig till de doktorander som behöver stöd i det politiska arbetet för fler tjänster, bättre sociala förmåner, bättre ersättning. Övertyga det egna partiet att rikta satsningarna reellt till den här gruppen så att det blir trovärdigt när du går ut och ger intryck av att du månar om just doktoranderna! Sedan tillkommer att i alla fall enligt de analyser som har publicerat och som har gjorts, om jag minns det rätt, av nu har släppt sambandet mellan inkomster och utgifter. Man har en budget där det skiljer mellan de kalkyler man redovisar och vad och påstår att det är. Men av dessa 22 miljarder går inte ett korvöre till doktoranderna. Trots att man badar i resurser och har släppt alla hämningar har man valt att avstå från att prioritera just det som Axel Darvik och jag är så angelägna om, nämligen att få ett ökat stöd för mer pengar till forskningen. De här pengarna, ökningen av forskningsanslagen, ska ju räcka till väldigt mycket annat, och doktoranderna finns inte nämnda. 21 AXEL DARVIK (fp): säger att han företräder ett arbetarparti som tar de anställdas intressen till sig. Man säger också att man är ett forskarvänligt parti som tänker på landets möjligheter som kunskapsnation. Om man verkligen ska kunna prata med trovärdighet behöver man nog tänka igenom ett och annat i den politik som man nu för. Som i det exempel jag tog upp är det tydligt att det finns stora revor i det välfärdsnät som borde finnas för varje forskarstuderande som går in på forskarutbildningen. Jag är ärlig. Jag säger att vi kan behöva ändra på dimensioneringen för att kunna ge alla doktorander en trygg utbildning. Hur man än räknar på de här siffrorna anslår mer medel än regeringen till forskningen. Om det är någon som ägnar sig åt Särimnermetoder med festliga grisar som man kan slakta om och om igen är det när han nu pratar om 2,3 miljarder i nya anslag som kommer och 1,7 miljarder som har delats ut när detta egentligen är pengar som man har sparat in genom att inte kompensera för ökade priser och löner inom fakulteterna. Jag kom alldeles från ett seminarium med forskarsamhället och representanter från universitet, högskolor, högskoleverk och så vidare. De säger att man har satt universiteten och fakulteterna på en mycket rejäl avmagringskur när man inte har räknat upp anslagen. Detta kan inte fortsätta. Det är det mycket tydliga budskapet. ungefär var det 10 studenter per lärare på . är det 20 studenter. Man kan säga att det är effektivare. Men vad händer med kvaliteten? Det tycker jag att man måste ta in i tankarna. Vem det är som kalasar upp grisen om och om igen kan vi verkligen diskutera, och det är något som man kan lämna till väljarna att avgöra. Jag skulle ändå vilja uppehålla mig vid individerna. Det är 3 694 doktorander som har en mycket otrygg form av finansiering och som hittas i de här procentsiffrorna. Jag ser det inte som ett kollektiv. Jag ser gärna till individen, att varje person har en trygg situation. Min fråga till forskningsministern blir om han är beredd att erbjuda alla en trygg finansiering, även om det innebär att man kan behöva minska något på platserna. Jag skulle nog vilja förorda den varianten. Jag hoppas att jag kan få ett bra svar från forskningsministern. 22 Utbildnings- och kulturminister (): Jag vill erbjuda så många som möjligt trygg försörjning under sin forskarutbildning, och jag är glad att kunna stå här och berätta för Axel Darvik, som uppenbarligen inte har en aning om hur det ligger till, att har fler doktorander än någonsin en trygg försörjning under sina doktorandstudier. Axel Darvik påstår att det var bättre . Statistiken säger det motsatta. Fler doktorander än någonsin i historien, större andel av doktoranderna och större antal doktorander, har en trygg försörjning. Läs på, Axel Darvik! Använd ett vetenskapligt angreppssätt och kolla fakta innan utsagorna görs! anslår 600 miljoner brutto, drar av 316 miljoner från samma forskningsfinansiering från och har kvar 284 miljoner som ska räcka till allt mellan himmel och jord. Alla folkpartister jag träffar klagar på PLO. PLO är ett mantra som ska räcka till allt. Jag har aldrig fått höra hur mycket vill räkna upp PLO. Det beror på att de som bestämmer i i de här frågorna är folkpartisterna i finansutskottet. De har inte föreslagit ett korvöre till detta. Likafullt står alla folkpartister jag träffar upp och försöker locka väljare på ett populistiskt sätt genom att säga att de har ett annat PLO, som om detta löser alla problem. Jag ska berätta en sak till för Axel Darvik. PLO är kompensation för inflationen. låg inflationen på 0,4 eller . Det var kompensation för 0,40,inflation. Gå hem och läs på, Axel Darvik! Det är populism det ni håller på med. De 600 miljonerna som är 284 ska räcka till en generell ökning över hela fältet på universiteten för att ge ännu bättre kompensation för inflationen. Sedan ska det räcka till en forskarskola för fiske i . Det ska räcka till en satsning på att göra till universitet. Först var emot att över huvud taget skulle inrättas. Sedan ville man väl lägga ned eftersom den ändå blev inrättad. vill man gå vidare och göra till universitet. Det är överbud igen och allt detta fortfarande inom ramen för de 284 miljonerna kronor. Dessutom nämner man inte att man vill skära ned på annan utbildning, vuxenutbildning och annan utbildning, med flera miljarder och att man vill skära ned på antalet doktorander. Man vill inte bara ge färre människor tillträde till universiteten och minska antalet platser på universitet och högskolor. Man vill också dra ned på antalet doktorander. Detta är en politik som inte bär på högskolor och universitet. I stället för att gå ut och bluffa folk lovar guld och gröna skogar utan pengar säg som det är! Bilda opinion för att vi ska få mer prioritet för detta, ökad respekt för forskningen och forskarna och ökad tillit till att de använder pengarna på ett bra sätt som kommer hela till godo så att vi tillsammans kan öka den kaka som forskningen finansieras ur! Jag kommer att verka för mer pengar till doktoranderna, bättre trygghet, bättre levnadsstandard, fler doktorander och bättre jobb efter avslutade studier. Men jag kommer att göra det i den takt som jag får fram riktiga pengar, inte i den takt som jag kan hitta på nya luftsiffror på ett tomt papper. 23 AXEL DARVIK (fp): Det är uppenbart att jag får börja mitt anförande med att reda ut ett och annat. Man kan naturligtvis stå och citera en del enskilda motioner, men det finns många här i kammaren som använder sig av enskilda motioner. Om vi tittar på alla socialdemokratiska enskilda motioner som väcks skulle vi inte ha en enda högskola. Då skulle vi ha 39 universitet med utvecklingsbudgetar i stil med , och eller något annat framstående forskningsuniversitet. Det skulle jag inte vilja att vi blandar oss in i. Vi ska hålla oss till det som är partilinje. Precis som säger var uppräkningen av priser och löner medan uppräkningen av forskningsanslagen landade . Där finns en diskrepans. Denna diskrepans suger man ut ur forskningsanslagen vilket gör att det blir svårare och svårare för forskarsamhället att klara sin situation. Jag vill uppehålla mig vid doktorandernas situation. Jag fick inte något svar från forskningsministern. Han hann tydligen inte med det i sitt anförande sist, men han får ytterligare en chans. Finns det en möjlighet att erbjuda alla doktorander en dräglig situation, någon form av anställning som gör det möjligt att ha det trygghetsnät som borde vara naturligt för någon som har avlagt en akademisk examen, som skulle kunna ge sig ut i arbetslivet men i stället väljer att engagera sig i forskningen? Jag vill att de här personerna ska kunna ha en trygg situation. Jag hoppas också att forskningsministern vill det. 24 Utbildnings- och kulturminister (): Jag har läst i tidningen att Axel Darvik är antagen till . Jag trodde inte att man kunde bli antagen där utan att kunna räkna. var PLO för . 0,4 eller 0,5 jag minns inte så noga var inflationen . Det var kompensationen för inflationen. Om man väljer att använda pengarna till det ena, det andra eller det tredje får man avgöra själv. Om man väljer att lägga det på reallönehöjning, på finare lokaler eller på mer forskning bestämmer varje högskola och varje institution själv. De siffror som Axel Darvik nämner hänger inte ihop. Gå hem och kontrollräkna. Så något om enskilda motioner. budgetmotion har plötsligt blivit en enskild motion. Har Axel Darvik inte läst det egna partiets budgetmotion, som jag gissar att han själv redan har röstat för? Det är den jag läser. Det är där det står tomt om PLO:t, som alla folkpartister gnyr om när det gäller museer, när det gäller teatrar, när det gäller fria teatergrupper, när det gäller forskning. Överallt vill ändra på detta PLO. Det är bara de folkpartister som bestämmer, de som sitter i finansutskottet, som tycker att PLO:t är bra som det är. Det hittades på av mest välutbildade forskare i regeringen någonsin, . Ingen folkpartist, av dem som talar för , har föreslagit att det ska ändras. Enskilda folkpartister, som Axel Darvik, kan stå på högskolor och lova guld och gröna skogar och säga att det är PLO:s fel. Det här hänger inte ihop. Jag tycker att det är en dålig politisk stil att gå ut på det här viset och skapa förväntningar. har fler doktorander än någonsin i historien trygg försörjning. Jag ska verka för att det blir ännu fler, både som antal och som andel av doktoranderna. För det behövs riktiga pengar och argument som försvarar användningen av statens resurser i konkurrens med andra inte luftpastejer eller populism eller demagogi, utan riktiga pengar. Jag vill påminna om att vi ska vakta våra ord när det gäller personliga omdömen i debatten, som att man har blivit antagen utan att kunna räkna. Då kanske vi får en trevligare debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:292 om skapande av nya forskningsföretag 26 Utbildnings- och kulturminister (): Axel Darvik har frågat mig vad jag tänker göra för att fler företag och arbeten ska skapas som en följd av forskningen på våra lärosäten. Regeringens forskningspolitik syftar till att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Forskningspolitiken har blivit en allt viktigare del i en politik för ökad välfärd, hållbar ekonomisk tillväxt och teknisk utveckling. Forskningen har stor betydelse för utvecklingen av näringslivet och offentliga verksamheter. Genom utbyggnaden av högskolan och tilldelningen av forskningsresurser till alla lärosäten har förutsättningarna för högskolan att bidra till och dra nytta av det lokala näringslivet och övriga samhället ökat avsevärt. Detta understryks också av kravet i högskolelagen på att lärosätena ska samverka med det omgivande samhället. Lärosätenas betydelse för näringslivet kan öka ännu mer genom ökad satsning på kommersialisering av forskningsresultat, djupare samarbete med näringsliv och forskningsinstitut och genom att ytterligare ta vara på lokala och regionala fördelar. Regeringen arbetar målmedvetet med att stärka den kommersiella utvecklingen av varor och tjänster från forskning. Hur man reglerar förhållandena mellan den enskilde forskaren och högskolan kan spela stor roll för forskarens och högskolans motivation att driva på kommersialiseringsarbetet. tecknas avtal mellan forskare och bolag vid kommersialisering. Dessa avtal garanterar forskarens medverkan och en skälig ersättning för forskarens innovationer. Lärosätena i sin tur ges incitament att utveckla kommersialisering genom ett ökat in- och utflöde av idéer och därmed utveckling av kunskap i samverkan med det omgivande samhället. Vinster vid holdingbolagen till följd av kommersialisering återförs till bolagen till nytta för fortsatt forskning vid lärosätet. För att öka kommersialiseringen av forskningsresultat behövs fortsatta insatser för att utveckla det akademiska entreprenörskapet och effektivare omsätta forskningsresultat och idéer i affärer och företag. Lärosätena bör ha strategier för kommersialisering av forskningsresultat. Genom effektivare strukturer och bättre stöd kan kommersialiseringen av forskningens resultat öka och bidra till nya företag, arbetstillfällen och tillväxt. kommer regeringen att lägga fram sin forskningspolitiska proposition i vilken ett antal förslag på området kommer att presenteras. Staten ställer betydande resurser till förfogande för goda miljöer för utveckling av innovationer och kommersialisering. och högskolor har entreprenörsutbildningar och främjar företagande genom så kallade drivhus eller start-up-verksamheter. och genomför omfattande satsningar för att främja tillväxt, bland annat genom inkubatorsprogram och nationellt program för entreprenörskap. Ett förslag om en ny organisation för kommersialisering av idéer från akademisk forskning och kunskapsintensivt näringsliv föreslås förfoga över 1,8 miljarder . lånar ut till nya och små företag. presenterade och jag en innovationsstrategi i vilken en viktig del är att öka de kommersiella resultaten från forskningen för att utveckla befintliga och nya företag. Strategin kommer att implementeras både i näringspolitiken, utbildningspolitiken och genom bättre samverkan mellan stat, näringsliv och högskola. 27 AXEL DARVIK (fp): Jag vill börja med att tacka för svaret från forskningsministern. När man träffar företag hör man i just den här frågan två helt olika röster. Det beror på vem man frågar. De stora företagen är oftast väldigt nöjda med samarbetet med forskare och forskarvärlden inom universitet och högskola. De mindre företagen känner däremot oftast inte alls att de har någon möjlighet att kommunicera med forskarvärlden. De känner sig helt utestängda. Det är alltså helt olika världar som de här rösterna kommer ifrån. Det går mycket tillbaka till en attityd som länge har funnits inom socialdemokratin. Man kan tänka sig att hjälpa och stötta stora företag, medan man inte alls är lika benägen att stötta den som är företagare alltså en person eller individ när det gäller deras drömmar om att skapa ett företag, anställa folk och åstadkomma tillväxt. Det har i alla fall knappast varit någon socialdemokratisk paradgren. Jag får med spänning se fram emot den forskningsproposition som snart kommer på bord. Det utlovas i svaret från ministern att det ska finnas en del. Jag hoppas att det gör det, men är inte säker på det. Jag kan väl få skicka med något inför den slutliga justeringen av propositionen. Först och främst gäller det att kunna skapa ett bättre företagarklimat med möjlighet för fler att starta och driva företag och att det finns drivkraft för detta. Den risk man tar när man ger sig in på det här området och sätter sina idéer i sjön ska också kunna betala sig. När det gäller forskningsföretagen bör man också se över en del av regelverket så att man gör det mer vänligt. Det finns exempel på andra regeringar, till exempel, som tillåter att man gör avdrag för forskning även innan man har lyckats håva in beskattningsbara vinster. Det är en del som man i alla fall bör kunna titta över. Jag hoppas att man tar med sig detta. vädrade en del åsikter om det när han var utbildningsminister. Det viktigaste är ju ändå att universiteten och högskolorna ges drivkraft att kommersialisera forskningen. Jag hoppas att det med en ny minister kommer nya direktiv och nya idéer så att man i utredningen kan lägga till tankar kring hur universiteten och högskolorna skulle kunna kommersialisera forskningen. Drivkrafter är oerhört viktiga om man ska kunna skapa företag. Utbildnings- och forskningsministern hänvisade till en del av de holdingbolag och så vidare som finns . Tittar vi på kan vi se att holdingbolaget där har ynka 10 miljoner, och det är faktiskt inte mycket i sammanhanget. Här skulle behövas betydligt mer av olika idéer för att möjliggöra fler forskningsföretag. 28 Utbildnings- och kulturminister (): Axel Darvik och jag är överens om väldigt mycket här. Många av de saker Axel Darvik framhåller som önskvärda för att stimulera framväxten av nya företag baserade på nya forskningsresultat är saker som vi just nu jobbar med. En del har genomförts; en del förbereds. Stimulanser till universiteten i form av att gå igenom lärarundantaget jobbar en utredning med, och jag räknar med att dessa ganska svåra juridiska och arbetsrättsliga frågor kommer att gås igenom så att vi kan gå vidare med dem. Vi har holdingbolagen knutna till skolorna. Vi har teknikbrostiftelserna. Vi har en stor reform som ska flytta om olika pengar för att göra finansieringen lättare tillgänglig i de allra tidigaste skedena, inte minst för våra universitet det som kallas såddfinansiering och en lång rad andra saker. Vi har styrelser för våra högskolor och universitet där vi sätter in människor från näringslivet för att underlätta kontakterna. Vi har mycket som riktas mot småföretagen för att öka deras vilja att ta kontakt med universiteten. Vi stimulerar också universitet och högskolor att ta mer kontakt med de mindre företagen. Jag delar Axel Darviks bild av att de små företagen släpar efter när det gäller förmågan att nyttiggöra vad som sker på universiteten och också vad gäller universitetens egen förmåga att nå ut till de mindre företagen. Detta jobbar vi med på olika sätt inom olika områden. Låt mig ta upp två områden i det som Axel Darvik tar upp som jag undrar över. är rimligt för ett holdingbolag, uppfattade jag som Axel Darviks och uppfattning. 10 miljoner var för lite för att det skulle kunna fungera. Men vi har 14 holdingbolag, och 100 miljoner var blir 1,4 miljarder. Har ni de pengarna? Den andra frågan gäller skatteavdraget. I provar man ett skatteavdrag för forskningsutgifter som innebär att man får dra av redan innan man får intäkter. Vi har i ett förlustavdrag som innebär att man får samla underskotten på hög och kvitta dem mot vinster när dessa dyker upp. Jag vet inte om har förslag om detta i sina budgetmotioner och skattemotioner som partiet står bakom. Jag skulle vara intresserad av att titta på det. Även jag skulle tycka att det var intressant. Dock har jag ännu inte sett praktiskt fungerande intressanta idéer om hur just skatteinstrumentet ska kunna vara det viktiga instrumentet här och just skattemyndigheten den som avgör vad som är ett forskningsbaserat företag. Om startar ett företag som ska sälja soffor i platta paket, är det något som ska berättiga till avdrag? Ska det vara baserat på ett ? Finns det något objektivt kriterium? Jag tycker att idén är spännande, men jag har inte riktigt förstått konturerna av det som Axel Darvik syftar på. Holdingbolagen och skatteavdragen är dock två konkreta exempel på frågor vi kunde diskutera vidare. Det mesta av det andra som togs upp är sådant som jag uppfattar att vi är överens om. Det är ju i och för sig angenämt att stå här och tacka för stödet för den politik vi bedriver. 29 AXEL DARVIK (fp): Det är roligt att höra att det nu finns en del intresse kring de förslag som jag här för fram och som folkpartister har fört fram. Jag tänker dock inte gå in så pass i detalj att jag säger att platta paket skulle vara forskning och detta skulle inte vara forskning, utan jag kommer med en del förslag. Det handlar en hel del om attityder som jag tycker att man bör kunna se över. Vi i har inte gått in på om platta paket och så vidare ska vara forskning eller inte, men jag vill ändå ha en bra diskussion kring detta. Att få till en attitydförändring kring synen på företag och företagare tycker jag vore väldigt bra för . Vi har ett skattesystem som inte har varit gynnsamt för företagare. Vi har ett regelsystem som inte har varit gynnsamt för företagare. Vi har ett finansieringssystem som inte heller har varit särskilt gynnsamt för små företagare. Ändå är det ju här vi ser framtiden. De flesta av de stora företag som bedriver ett omfattande utvecklingsarbete och pumpar in mycket forskningspengar i var små , och har inte särskilt mycket hänt. Det har inte kommit särskilt många nya små företag som vuxit till medelstora och sedan kunnat bli stora koncerner som kan pumpa in mer pengar i forskningen och också, naturligtvis, åstadkomma nya arbetstillfällen i . Om nu insikten är på väg att det inte är hos de stora företagen framtiden ligger är det naturligtvis mycket välkommet. Det är någonting som vi har pratat om oerhört . vi befunnit oss i opposition har vi här stångat oss blodiga mot väggen. Men om intresset nu kommer chansen finns också med den forskningsproposition som är på väg tycker jag att det är väldigt bra. Lärarundantaget är kanske mer av en symbolfråga än något som egentligen har så mycket innehåll. Det är ju förhandlingsbart, så att säga, om det ska användas på det här sättet. Det kan förhandlas bort genom avtal. Därför hoppas jag att mer kraft i den utredning som finns i stället ska läggas på just hur universitet och högskolor på olika sätt ska kunna kommersialisera forskningen. har väl attityden varit att kommersialisering är någonting som också korrumperar. Jag hoppas att vi nu kan jobba mot sådana attityder, i alla fall när de är helt obefogade. Jag tror nämligen att det är nödvändigt att detta tänkande finns med. Det ska inte vara något fult att driva sina idéer och ha möjlighet att driva sina idéer till att även bli företag. Företag ger som sagt nya arbeten och nya chanser för fler människor att få jobb, jobb som också skapar tillväxt och en möjlighet till ökat välstånd i vårt land. Här kommer då forskningen in. De miljarder som pumpas in ger inte tillräcklig utväxling. Där måste bli betydligt bättre, och det hoppas jag på. 30 Utbildnings- och kulturminister (): Jag ställde två enkla frågor, inte polemiskt utan för att komma vidare i diskussionen kring gemensamma strategier på ett område där vi ju är överens. Jag vill också ha starkare holdingbolag. Axel Darvik ville hjälpa mig genom att föreslå i kapital för vart och ett eftersom han tyckte att 10 miljoner var för lite.