prot · GS0987 · 2005-03-09 00:00:00 — Vi är mycket angelägna om att vi fortfarande ska ha bra villkor för prospekterare och gruvföretag i , men vi är också väldigt angelägna om att slå vakt om äganderätten som har en grundlagsfäst ställning i . 144 () replik: Det förvånar mig inte, för det är klassisk högerpolitik att värna äganderätten och att ägandet i sig ska ge makten över samhället. Men i det här fallet klargör vi tydligt att det handlar om en exploateringslag där samhällsintresset så att säga står över. Regeringen tar inte ställning till äganderätten i vertikal riktning i sin proposition. Förslagen är en avvägning i förhållande till äganderätten. Besök Bergsstaten och se! Alla där är självklart överens om att ytterligare hinder skulle begränsa prospekteringsviljan. Det är alldeles tydligt när man talar med dem. 145 () replik: Det behöver ju inte betyda ytterligare hinder. Många av de förslag som vi lägger fram innebär inte några hinder. De handlar bara om att markera en större rätt. Eftersom det här är en exploateringslag och den inte behandlar äganderätten undrar jag om Socialdemokraterna är villiga att tillsätta en utredning som utreder äganderätten. 146 () replik: Nej, är vi inte det, utan den får hanteras i en annan ordning. Det är ingenting som vi tagit ställning till. Argumenten är tydliga när det gäller minerallagen. Den är en exploateringslag. Det handlar om en för viktig näring och möjligheten att stå sig som en ledande nation i . Ytterligare hinder och krångel ser vi inte som en tillgång. De förslagen får ni stå för själva. 147 () replik: frågar om jag kan föra samma politik på hemmaplan som här. Ja, i alla fall har jag inte mött något motstånd. Men det är ju så att den politik som vi för i inte bara gäller hemmaplan utan hela . Bland annat i stora delar av har det här orsakat mycket stora problem. Därför tycker jag, precis som och , att det finns skäl att göra en utredning. När det sedan gäller till exempel turistiska intressen kan gruvbrytningen i vissa fall utgöra en svårighet, och därför tycker jag att det finns skäl att åtminstone ha möjlighet att se över de frågorna. 148 () replik: Gruvföretagen har själva ett intresse här. Även jag vet att det hänt saker i som inte borde ha hänt, vilket gruvföretagen också tagit lärdom av. Här finns en sorts självsanering som innebär att utöver det som sägs i lagstiftningen får man på vissa områden inte ägna sig åt gruvprospektering; då finns också en tydlig ovilja. Det sker heller ingen prospektering. Men i de trakter som du och jag, åtminstone känslomässigt, företräder är gruvnäringen oerhört välkommen hos både befolkning och markägare eftersom den bidrar till det som jag inledde med att säga, nämligen till fler jobb i ett område som annars har väldigt hög arbetslöshet. Det är nog så viktigt. 149 () replik: Det håller jag helt med om, och jag har också tagit upp just detta med ökad sysselsättning. Jag kan dock fortfarande inte se något hinder för att utreda äganderätten. 150 () replik: I det här betänkandet presenteras från regeringens sida ändringar i minerallagen, och vi tycker att på många punkter är det steg i rätt riktning. har vi pekat på en rad områden där vi anser att förbättringar kan ske och där vi kräver en utredning. Jag vill passa på att ställa en konkret fråga. Den gäller tillsynsfrågorna beträffande gamla gruvhål. Det är något som väcker stor oro på många ställen i vårt land. Vad jag kan läsa mig till föreslår inte regeringen någon lösning på det problemet. Vi tycker att det är ganska uppseendeväckande att regeringen endast konstaterar att ytterligare överväganden krävs när det gäller tillsynsfrågorna avseende gamla gruvhål. Flera remissinstanser, till exempel Bergsstaten, Kammarrätten i och , påpekar att det saknas tydliga regler och att frågan kräver en snar lösning. Min fråga till är därför: Hur tänker ni lösa detta? 151 () replik: Jag delar uppfattningen att det är olyckligt att det inte finns en tydlighet i detta ansvar, för enskilda människor har farit illa. Det är också därför som vi från utskottsmajoritetens sida tydligt säger att vi förväntar oss att det kommer ett förslag till lösning och att en myndighet ska ha ansvaret så att frågan inte bollas mellan kommun, länsstyrelse och eventuellt Bergsstaten och så vidare. Där tycker jag att vi från utskottsmajoritetens sida är tydliga. Jag förväntar mig att det kommer ett förslag till lösning i samband med ett förslag senare i vår som handlar om vad polisen ska göra och inte göra. 152 () replik: Tack för det beskedet. Det hade dock varit bättre om vi kunnat göra ett tillkännagivande från utskottet och på det viset visat vår enighet och tryckt på regeringen så att vi inte bara hade behövt hoppas att det ska ske. Den möjlighet som utskottet skulle ha haft hade inneburit att vi gjort en riktig påtryckning för att få en snar lösning på detta mångåriga problem. Det här har det talats om , men ingen lösning har presenterats. 153 () replik: Eftersom regeringen är väldigt medveten om den här frågan är ett tillkännagivande överflödigt. Det är skälet till att det inte finns ett tillkännagivande från utskottsmajoriteten. 154 (): Vi har delat upp debatten lite grann mellan oss och det riktiga anförandet kommer från . Jag ska göra en kort historisk tillbakablick. Den gör jag lite grann med anledning av att vi i betänkandet behandlar en fpkd-motion som tar upp situationen för fortsatt järnmalmsbrytning i , vilket förutsätter flyttning av stadshus, , bostäder, vägar och järnvägar. Vi vet att invånarna i och även i förekommande fall i inser det viktiga med att de åtgärderna vidtas. I det sammanhanget tänker jag genast på Horno. De som kommer ihåg debatten minns att det var den i riksdag mest välkända byn i /02. Då diskuterade vi huruvida skulle få fortsätta med de gamla planerna på brunkolsbrytning som innebar att byar på vägen måste flyttas. I avtalet ingick att byar som flyttades också måste återupprättas. Byborna skulle få nya moderna bostäder och det ena med det andra. I och i riksdag blev det väldig fart på ett antal ledamöter. Det gjordes resor, det gjordes uttalanden i tv och tidningar, det var mer eller mindre fråga om att ha upprop för att rädda . Och man lyckades verkligen misskreditera och även den illasinnade regeringen, som indirekt utplånade det sorbiska folket i Horno. Det gjordes uttalanden som finns nedtecknade. Kd sade: står nu inför att utplåna en liten kulturellt mycket värdefull sorbisk by. tog i lite mer: Statliga står nu inför en utplåning av en liten, kulturellt mycket värdefull sorbisk by. Om byn utplånas bryter inte mot någon tysk lag men väl mot varenda moralisk regel som jag känner till. Det kanske inte var som var den sista . Det kanske var ett annat land. Riv därför upp beslutet om att statliga skövlar i östra ! Det är viktigt att det vi säger ena året också stämmer . Jag kan naturligtvis tänka mig att den sorbiska minoriteten är något mer utsatt och känslig än den befolkning som bor i och , men jag skulle tro att de har samma situation när de måste flytta. Därför tycker jag att det vore bra för historien om representanter för de partier som då var så väldigt aktiva i den här frågan jag tänker naturligtvis på kd, fp och även mp kunde säga att de starka ord som de då använde kanske inte riktigt var de lämpligaste. Det är något som sker i därför att man behöver brunkol. Det sker också i och ifall vi ska fortsätta med järnmalmsbrytningen. Det vore bra för historien om vi fick de tillrättaläggandena. 155 () replik: För ordningens skull ska jag göra en mycket kort replik. Det är så att motionen inte är undertecknad av och , utan av och . Jag fritar mig från allt ansvar. Det var inte jag som gjorde det debattinlägg som var , och vi har framför allt inte motionerat. Det kan vara bra att komma ihåg. 156 () replik: Det gör saken lite bättre. Då är det som i stället ska svara för sig när det gäller motionen. Men det är inget fel på motionen. Den tar upp situationen i . Det som egentligen är problemet från min sida är att man hade så dräpande kritik . Då var inte det snällaste. Men det är bra om nu tycker att mineralpolitiken är på rätt köl igen i . 157 () replik: I varje fall är den på väg åt ett bättre håll med de tillägg som vi har föreslagit. 158 (): Det betänkande vi diskuterar om ändringar i minerallagen är ett viktigt betänkande. Efter många års utredande får vi äntligen gå till beslut och ta ställning till ett förslag som innebär bättre balans mellan olika intressen. Det gäller gruvnäringen å ena sidan och markägare och andra sakägare å andra sidan. Att den nya lagen innebär ett stort steg i rätt riktning verkar de allra flesta vara överens om. Det har vi hört här . Det är ändringar som stärker markägarnas ställning. Det är en viktig förbättring. Det är bakgrunden till att vi från sida har valt att stödja förslaget i betänkandet. Vi vill ha ett beslut nu så att vi får en modern lagstiftning som kan fungera på ett bra sätt och som är anpassad till dagens situation. Minerallagen är viktig eftersom det är ett allmänintresse att mineraler av olika sorter kan tas till vara. Malm- och mineralutvinning skapar många arbetstillfällen i . Det har vi hört här. Det är kanske till och med uppemot 25 000 personer, som sade. är en gammal gruvnation. Det finns förutsättningar för gruvnäringen att expandera och utvecklas också . Det positiva är att det sker inte minst i delar av landet där jobben har ett särskilt stort värde i glesbebyggda områden där det är ont om sysselsättning i övrigt. Vi hörde både och flera andra här nämna detta tidigare. Det är hundratals nya jobb som gör att glesbebyggda kommuner får ny framtidstro. Det är väldigt viktigt. Det är av stor betydelse att vi nu kommer till beslut och får goda ramvillkor för näringen . Genom de föreslagna ändringarna av minerallagen får markägaren starkare ställning. Informationen förbättras till sakägaren när en ansökan om undersökningstillstånd har gjorts och när ett sådant tillstånd upphör. Det är också bra att bergmästaren får bättre möjligheter att neka oseriösa intressenter tillstånd. Det understryks också att alla undersökningsarbeten ska utföras så att minsta skada vållas på natur- och kulturmiljö. Man kan självfallet diskutera om inte bara länsstyrelserna utan även markägarna ska få rätt att yttra sig redan över ansökningar om undersökningstillstånd. Men det är en del praktiska problem som uppstår. Vi får nu också en lagstiftning som innebär att enskilda sakägare alltid ska underrättas om ansökningar om undersökningstillstånd, och markägare och andra som berörs har rätt att överklaga bergmästarens beslut. I samband med att en arbetsplan redovisas får markägaren och andra sakägare möjlighet att framföra sina synpunkter. Det är i varje fall ett steg framåt. Den viktigaste förbättringen är emellertid att markägarna får del av de värden som gruvverksamheten ger genom att en mineralersättning införs för nya bearbetningskoncessioner. Jag är övertygad om att mineralersättningen kommer att medverka till att öka markägarnas intresse och medverkan till att utveckla näringen. Det ligger i såväl markägarnas, i gruvnäringens som i samhällets intresse. Som framgår av betänkandet tar inte utskottsmajoriteten i det här sammanhanget ställning till den grundlagsmässiga frågan om hur långt markägarnas äganderätt sträcker sig. Det är sedan gammalt viss oklarhet om detta i . Vi hoppas att vi kan skingra de dimmorna. Det är viktigt att det ut. Det är därför det står i betänkandet att detta ska hanteras i särskild ordning. Vi har tillsatt en grundlagsutredning där även äganderätten förmodligen kommer att diskuteras. Sammanfattningsvis vill jag understryka att de förändringar i minerallagen som vi behandlar är viktiga steg i rätt riktning. behöver en hållbar och modern minerallagstiftning. Genom dagens beslut tar vi ett viktigt steg framåt. 159 (): Minerallagen är i första hand ett näringspolitiskt instrument. Det är något som också sägs i propositionen. Därför är det viktigt att slå fast att det är ett angeläget allmänintresse. Det sagt om detta. sade tidigare att det kanske inte är en tillfällighet att hälften av talarna i debatten kommer från . Det är ett län där gruv- och mineralnäringen har en mycket stor betydelse. Jag är också glad att få notera att hälften av debattörerna är kvinnor. Så ser det inte ut i gruv- och mineralnäringen generellt, det kan jag lova. På regeringens hemsida kan man läsa att: Målet med gruv- och mineralpolitiken är att se till att landets mineralresurser utvinns med hänsyn till en långsiktig balanserad utveckling och så att fler sysselsättningstillfällen skapas. Jag delar i stort den målsättningen och menar att vi ska ha ett regelverk som ur en mängd aspekter möjliggör att vi nyttjar den naturtillgång som förekomsten av malm och utgör. Sedan får jag som norrlänning och inlandsbo med viss tacksamhet konstatera att malmproduktion inte låter sig flyttas vare sig till eller till låglöneländer. Jag menar också att det nu liggande förslaget till förändringar är väl balanserat och ger möjlighet till utveckling. Jag vill ha utveckling av gruvnäringen. Jag ska ge ett antal exempel på möjligheterna men också visa på ett antal utmaningar. Den så kallade Inlandsdelegationen sade en del saker om gruvindustrin och att den i inlandet kan ha en avsevärd tillväxtkraft. Delegationen konstaterade bland annat att gruvnäringen i och står för mycket stora delar av EU:s malmutvinning. Den står för av järnmalmen, hälften av silvret och en tredjedel av guld, koppar och zink. Exportvärdet är ca . och guldlinje anses vara en av världens mest intressanta malmområden. Enligt SGU, , indikerar prospektering att hela området från Bergslagen till är geologiskt mycket intressant. Jag fortsätter att titta lite grann på vad man säger från Inlandsdelegationen. Man talar om gruvnäringen som en sektor med stor potential för tillväxt och ekonomisk utveckling. Gruvindustrin bedöms på lång sikt ha avsevärd tillväxtkraft. Det medför kraftiga så kallade spin-off-effekter i form av teknikutveckling inom området som exempelvis IT, bildöverföring, finmekanik, reglerteknik samt företagsavknoppningar och uppsving för service-, entreprenad- och underleverantörsföretag. De företagen är mer intressanta än själva brytningsverksamheten. Men de är beroende av gruvverksamheten som motor. Områden som kan sammanfattas under begreppet miljöteknik är starkt kopplade till gruv- och mineralverksamheten. Jag vet ganska konkret utifrån mina egna erfarenheter vilka möjligheter som finns inom det området. Det gäller inte minst utifrån ett allt intensivare Barentssamarbete. Enligt översiktliga och försiktiga beräkningar från finns i inlandet brytvärd malm för ca . Det är ca 250 miljarder för Guldlinje- och Skelleftefälten och resterande del huvudsakligen i . Om man talar om en femtioårig brytning skulle det motsvara 8 00010 000 årsarbeten. Om man nu ser att gruvindustrin kan tillföra samhället positiva värden får man konstatera att förutom de geologiska förutsättningarna har ett antal andra goda förutsättningar som också nämnts inom branschen. Det är en bransch som i alla stycken nu är global. Vad man säger är bland annat att vi i kan erbjuda kompetent, kunnig arbetskraft. Vi kan erbjuda en god infrastruktur. Vi kan inte minst uppvisa ett stabilt politiskt system. Vi kan också erbjuda stora arkiv med för branschen viktiga data. I söndagens kunde man läsa vad , som är chef för det australiensiska företaget , säger om . Så här står det i artikeln: De geologiska förutsättningarna i är bättre än i eller någon annanstans i världen. Och dessutom är det ett mycket säkrare land. Jag möter hellre en obeväpnad svensk byråkrat än en barnunge med ett AK 47-gevär i handen. I den australiensiska tidningsartikel som DN relaterar till berättas att är ett attraktivt land för gruvföretag och att fördomarna om inte alls stämmer. Låt mig avslutningsvis visa på ett antal utmaningar som vi har för att långsiktigt och hållbart kunna nyttja naturtillgångar i form av malm. Först och främst ska vi hitta former för risk- och ägarkapital. Titta gärna på den finska modellen! Vi ska säkra tillgången på kompetent arbetskraft. Förstärk samarbetet och samverkan mellan näringen och forskning och utveckling! Här kan kanske förslagen i vårt betänkande rörande frågan om att avsätta en del av mineralersättningen till forskning och utveckling bidra. Vi ska hitta former där olika markintressen kan samordnas. Här gäller det bland annat frågor om olika riksintressens förhållande till varandra. En annan punkt är att bättre kunna ta till vara de så kallade spin-off-effekter som jag nämnde och som gruvnäringen faktiskt genererar. Jag skulle kunna göra listan lång på utmaningar och möjligheter som vi har. Låt mig bara avsluta med att peka på den stora möjlighet vi har att göra svensk gruvindustri till en industri som är världsledande när det gäller miljöhänsyn. Sammantaget finns det en hel del att göra för en fortsatt positiv utveckling av svensk gruvnäring. Men i och med de förändringar som görs i lagstiftningen menar jag att en hel del faller på plats. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 160 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3 i betänkandet, även om jag givetvis, som övriga folkpartister här i lokalen, står bakom samtliga reservationer. Här har sagts mycket gott om gruvnäringen och mycket gott om den nya minerallagen. Jag tror att det har att göra med vad en del har påpekat här, det vill säga att många kommer från samma län. Där är inte det här något problem. Där finns inte de konflikter mellan å ena sidan äganderätten, å andra sidan gruvnäringen som man kan uppleva på andra håll i landet. Jag tror inte att det är en händelse, som det också påpekas i reservationen, att bland andra och för har påpekat äganderättens ställning i förhållande till den minerallagstiftning som finns. På har det funnits omfattande problem när det gäller prospektering. Människor har upplevt att de har fått sin äganderätt och sin förfoganderätt över den egna marken kränkt. I den här salen är det ett 30-tal personer som deltar i eller lyssnar på en debatt om minerallagstiftningen. Min tanke går tillbaka . Då befann jag mig i en liknande sal i , där 350 personer kom för att lyssna på och aktivt delta i en debatt om minerallagstiftningen och äganderätten. Jag kan avslöja att de inte var helt nöjda med hur lagstiftningen var utformad. På finns det ett par ängen som ägdes av och som man hade avsatt därför att man ville bevara denna naturmiljö. blev man tvungen att släppa till dessa för prospektering. Det är alltså i som vi har konflikterna mellan å ena sidan äganderätten, å andra sidan minerallagstiftningen. Jag tycker att det vore bra om man på det sätt som har föreslagits i reservationen fick möjlighet att ytterligare utreda äganderättsfrågorna. Det är bra om vi slipper konflikter om en viktig näring, men det är också bra om vi ser till att vi på de områden som vi har behandlat här har en acceptans. Det gäller dels minerallagstiftningen, dels att man ska kunna känna sig trygg med sin egen äganderätt och förfogandet över det som man själv äger. 161 () replik: Vi kan vara överens om en sak: De misshälligheter som uppstod bland annat i trakten runt vid prospekteringen är icke acceptabla. Jag är den förste att säga det. Där kan man snacka om att företagsamheten själv kan så bad will när man egentligen skulle behöva så goodwill. Här har näringen ett oerhört stort ansvar för att kommunicera både med markägare och med andra för att på olika sätt visa att man tar hänsyn till dem. Jag har en konkret fråga, som jag tycker är intressant: Vilket är viktigast äganderätten eller det angelägna allmänintresset? 162 () replik: Ett av skälen till att vi tillsätter en utredning är att vi vill försöka väga samman intressena på ett bättre sätt än vad man gör och på ett bättre sätt än i det som vi kommer att fatta beslut om . Äganderätten i sig, som rör förfogandet över min egen egendom, är en drivkraft också för att skapa välstånd. Den är självfallet viktig, på samma sätt som allmänna intressen är det. Då tycker vi att det är viktigt att vi gör en genomgång av hur vi på ett bättre sätt än kan balansera äganderätt mot den minerallagstiftning som vi har. 163 () replik: I mitt anförande inledde jag med att säga att minerallagen i första hand är ett näringspolitiskt instrument. Det tror jag att vi kan vara överens om. Det är intressant om man från borgerligheten talar om att det viktiga är att utreda förhållandet. Jag vill veta var borgerligheten står. Är äganderätten viktigare än det angelägna allmänna intresset när det gäller att skapa goda förutsättningar i för att utveckla svensk gruvindustri? 164 () replik: Jag menar att även äganderätten är en viktig näringspolitisk faktor. Det är viktigt för människor som på olika sätt bedriver näringar i de områden som jag har talat om att de känner att deras äganderätt på något sätt är värnad. Där är balansen inte tillräckligt bra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 20 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 20 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU11 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Punkt 2 (Meddelarskyddet vid förundersökning m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 272 för utskottet 28 för res. 1 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 47 m, 43 fp, 24 v, 17 c, 13 mp, 1 - För res. 1: 28 kd Frånvarande: 17 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 4 mp Punkt 4 (Innehållet i närradiosändningar) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 167 för utskottet 135 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 24 v, 14 mp, 1 - För res. 2: 47 m, 43 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 7 (Kartläggning av den svenska pornografiska marknaden) 1. utskottet 2. res. 5 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 40 för res. 5 1 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 47 m, 42 fp, 27 kd, 16 c För res. 5: 24 v, 1 c, 14 mp, 1 - Avstod: 1 kd Frånvarande: 17 s, 8 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU31 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor förenklad ordning Kammaren biföll utskottets förslag. KU23 Författningsfrågor Punkt 1 (uppdrag) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (c) Förberedande votering 1: 26 för res. 2 17 för res. 3 259 avstod 47 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 30 för res. 1 25 för res. 2 245 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 231 för utskottet 27 för res. 1 43 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 47 m, 43 fp, 14 mp För res. 1: 27 kd Avstod: 1 kd, 24 v, 17 c, 1 - Frånvarande: 17 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 2 (Författningskonvent) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, c) Votering: 242 för utskottet 60 för res. 4 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 28 kd, 24 v, 14 mp, 1 - För res. 4: 43 fp, 17 c Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 6 (mp) Votering: 288 för utskottet 14 för res. 6 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 43 fp, 28 kd, 24 v, 17 c, 1 - För res. 6: 14 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 7 (EU-medlemskapet och grundlagen) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp) Votering: 258 för utskottet 40 för res. 7 3 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 47 m, 43 fp, 27 kd, 14 c För res. 7: 1 s, 24 v, 14 mp, 1 - Avstod: 1 kd, 2 c Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 6 c, 3 mp