prot · GS0990 · 2005-03-15 00:00:00 — Vi kan vara oroliga, men om vi inte har vetenskapliga belägg är vi ute på hal is om vi tar till skarpa åtgärder, om vi lägger regleringar och restriktioner och om vi lägger ut varningstexter när vi inte har tillräckligt underbyggda fakta. Då öppnar vi oss nämligen för kritik från andra intressen. För oss har det varit oerhört viktigt att alltid ha goda vetenskapliga underlag i miljöpolitiken. Jag törs säga att det också är detta som har gjort svensk miljöpolitik så framgångsrik. Jag menar att vi måste jobba på samma sätt när det gäller elektromagnetiska fält. Det forskningsmässiga läget jag vill upprepa det är fortfarande sådant att det finns ett fåtal studier som visar på oroväckande resultat framför allt när det gäller mobiltelefoner, alltså exponering väldigt nära örat. Men i det sammanvägda resultatet och där ser vi en enighet i det internationella samarbetet och i WHO:s och EU:s riktlinjer kan vi inte påvisa att det finns vare sig tydliga effekter eller framför allt farliga hälsoeffekter. Så länge vi inte har de underlagen kan vi inte heller gå fram på det sätt som kanske många skulle önska när man känner denna oro. Vem tar alltså ansvar? Ja, vi har alla ett ansvar. När det gäller den totala strålningen tror jag att det är väldigt viktigt att vi trots allt försöker minimera den överallt, att vi har en försiktighetsprincip. Det arbetet pågår . När det gäller våra datorer minskar strålningen från dessa. När det gäller mobiltelefonerna har jag själv träffat branschen och sagt att de måste satsa på den produktutveckling som konsumenterna väntar sig, en produktutveckling som innebär den minskade strålning från telefonerna som vi vill ha. Detta har inte varit en prioriterad fråga. Ett fortsatt arbete för att i alla sammanhang alltid försöka minimera strålningen från alla strålkällor tror jag alltså är viktigt. Sedan har vi den uppföljning jag nämnde. Vi vet ungefär vilka strålningsnivåer vi har i våra bostadslägenheter, ungefär 0,1 mikrotesla. Självklart är det viktigt att vi fortsätter att följa upp detta så att vi vet i vilka miljöer våra barn vistas. Jag tror dock också att vi tillsammans ska försöka bidra till att inte haussa upp oron kring den här strålningen. Det finns väldigt många andra miljöproblem som jag faktiskt känner betydligt större oro för. 32 (): Jag vill börja med att säga att det också är min ambition att inte överdriva eller haussa upp detta på något sätt. måste man här i kammare få uttrycka vad ens hjärta är fullt av. Jag vet och är glad för att SSI redan har börjat sitt arbete med att ta fram detta material, precis som ministern säger, men man har också rekommenderat att barn och ungdomar, och även vuxna, ska använda handsfree. Jag vet inte, men i den miljö där jag lever har de flesta barn och ungdomar ingen handsfree. Det har vi gamla. Jag har också alltid handsfree därför att mina barn har sagt till mig det. Jag har också slarvat med det. Då måste det ju finnas något som underbygger det, eftersom man har bestämt sig för att rekommendera det. Det hade man ju inte gjort annars. Kanske man ska börja med en kampanj om att barn bör använda handsfree i större utsträckning. Det kanske inte har varit så häftigt. Jag är naturligtvis också glad att miljöministern har med den här frågan i forskningsproppen. Den är oerhört viktig. Jag vill avsluta med en fråga som kanske inte riktigt är miljöministerns, men ni har ju fördelat ert arbete i regeringen så. Det gäller läkarnas kunskap om detta. Om en sjuåring kommer till doktorn och talar om att han eller hon har koncentrationssvårigheter, är yr och har svårt att hänga med i skolan måste denna kunskap finnas hos doktorn för att rätt diagnos ska kunna ställas. Att det finns ett antal barn som har sådana här problem vet vi i alla fall efter alla folkhälsorapporter vi har fått. Ingen vet väl riktigt vad de står för, men jag vet många människor som känner sig negligerade och nonchalerade när de kommer till den vanliga doktorn. Jag tror att vi skulle behöva mer sådan här utbildning i läkarutbildningen. Vad säger miljöministern om det? 33 Statsrådet (): När det gäller barn och ungdomar har SSI påbörjat en informationskampanj som bland annat handlar om att informera ungdomar om att det är bra att använda handsfree. Jag vill också notera att det pågår en positiv utveckling när det gäller mobiltelefonerna. Det finns numera många man har i handen och jobbar med inte nära örat utan framför sig. Det kanske är en bra utveckling som kan hjälpa oss att undvika att ha mobiltelefonen mot huvudet i onödan. När det gäller läkares kunskap om detta är det naturligtvis så att så länge vi inte har påvisat att det finns tydliga samband kan vi heller inte säga att läkarna ska leta efter diagnoser som påvisar att det är på det här sättet. Det finns väldigt många olika orsaker som kan bidra till den typ av tillstånd som här nämner, när man är okoncentrerad och har den här typen av problem. Jag tror däremot att det kan vara viktigt att be läkare att ha med detta i underlaget, i det man frågar om: Hur ser din vardag ut? kanske det inte är den elektromagnetiska strålningen vid datorn som gör att man mår dåligt om man sitter där . Det kan vara hela situationen att vara inomhus mycket, att sitta stilla och att ha den här koncentrationen och värmen på sig som inte är nyttig. När det gäller forskningen om detta kan jag konstatera att är den institution som framför allt har framträtt på det här området. Där har man självklart också en koppling till medicinvetenskapen som jag tror är väldigt betydelsefull och som vi kommer att ha nytta av i takt med att resultaten kommer fram, åt vilket håll de än kommer att peka. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:417 om ekosystem 34 Statsrådet (): har ställt ett stort antal frågor, och min talartid är begränsad. Jag vill inledningsvis säga att jag är överens med om att vi måste satsa resurser på det internationella miljösamarbetet för att åtgärda problemen i . Vi är nio kuststater kring , och det bor drygt 80 miljoner människor i avrinningsområdet. Åtta av dessa stater är medlemmar i , och jag ser stora miljöfördelar med att länderna nu ska tillämpa gemensamma EU-regler. Efter beslut som togs under det svenska ordförandeskapet kommer att presentera ett förslag till en gemensam europeisk marin strategi. Från svensk sida arbetar vi för att strategin ska bli stark och få stor genomslagskraft. samarbete med är av stor betydelse och sker både genom bilateral samverkan och i internationella forum. Arbetet i den svensk-ryska kommittén för miljösamarbete är av stor vikt, och deltar och bidrar i ett flertal konventioner och processer rörande . lämnade tillsammans med övriga in ett gemensamt förslag till om hur skyddet för ska kunna förbättras genom regleringar av sjötrafiken. har deltagit som observatör i samarbetet och har inte framfört några invändningar mot förslagen. På frågan när regeringen kommer att lämna en proposition med skarpa åtgärder till enligt förslag vill jag understryka att regeringen i vår kommer att överlämna en miljömålsproposition som behandlar ett antal av kommissionens konkreta åtgärdsförslag. Havsmiljöfrågan är dock så viktig att vi nu arbetar med att ta fram en särskild sammanhållen havsmiljöstrategi, om man så vill en beredskapsplan, som lämnas till senare i vår. frågar mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förmå reningsverken att införa ny teknik samt om jag avser att ställa samma krav på rening i inlandsverk som i kustverk. Reningsverken är en av de stora utsläppskällorna av kväve, och det är därför angeläget att lämplig teknik finns för att reducera dessa utsläpp. När det gäller teknikutveckling på området ser jag stora fördelar med exempelvis den flexibla kväverening som prövas i Himmerfjärdens reningsverk. Det är dock vid tillståndsprövning enligt som ny reningsteknik kan bli aktuell, och denna prövning sker hos länsstyrelser. Vad gäller frågan om likvärdiga krav på rening i reningsverk i inlandet och vid kusten har regeringen uppfattningen att det är den mängd kväve som når havet som bör vara relevant vid beräkning av reningsgraden. Regeringen grundar sin uppfattning på de vetenskapliga fakta att havet i jämförelse med inlandsvattnen är betydligt mer känsligt för kvävetillförsel. En del av avloppsvattnets kväveinnehåll avgår genom naturliga processer på vägen från ett inlandsverk till havet. Det finns reningsverk som inte uppfyller föreskrifter avseende kväverening. har därför i sitt regleringsbrev ett återrapporteringskrav som har till syfte att reningsverken i högre grad ska följa verkets föreskrift. På frågan om vad jag avser att göra för att minska kväveläckage från jordbruket vill jag informera om att det nu pågår förhandlingar om en ny EU-förordning för landsbygdsutveckling för perioden 20072013. På nationell nivå har arbetet avseende både en nationell strategi för landsbygdsutveckling och kommande landsbygdsprogram påbörjats. Min avsikt är att i detta arbete verka för att de åtgärder som kommer att omfattas av programmet utformas på ett ur miljösynpunkt så effektivt sätt som möjligt för att skapa förutsättningar för att nå de av uppsatta miljökvalitetsmålen. Slutligen vill jag sammanfatta med att säga att regeringen länge har prioriterat havsmiljöarbetet, men det är tydligt att de åtgärder som vi har genomfört inte har räckt till. Vi har byggt ut våra reningsverk, förändrat brukningsmetoder, anpassat gödslingen inom jordbruket, minskat utsläppen till luft av kväveoxider och åtgärdat en rad punktutsläpp. Vi har dessutom bidragit till utbyggnaden av reningsverk bland annat i de baltiska länderna och i . Jag kommer att fortsätta att driva på det nationella och internationella miljöarbetet för att ytterligare minska källorna till övergödning. Nya angreppssätt kommer att krävas för att vi ska komma till rätta med problemen i våra hav. Jag är beredd att föreslå kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de stora problem som övergödningen i våra hav medför. 35 (): Tack för svaret, miljöministern. Rapporteringen efter Miljövårdsberedningens skrivelse till regeringen har varit ganska massiv i medierna. Den har följts upp . Så sent som i går och berättades det om att den sommar ligger framför oss kommer, om den blir riktigt varm och god som vi alla hoppas, att bjuda på de värsta algblomningar som vi har sett av giftalger till följd av att den fosfordeponering som ligger fast frigörs och bidrar. Miljöministern oroar sig för att tiden att svara på frågorna inte ska räcka. Jag har ett litet tips, herr talman. Säg bara: Unge har ju rätt, vi gör som tycker, för de har bra förslag. Då tar det inte så . Det tar om man ska slingra sig lite runt frågorna, miljöministern. Som svar på den första frågan talas det om gemensamma kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med problemen i . Det är gott och väl, som miljöministern påpekar i svaret, att åtta av nio länder runt nu är EU-medlemmar. Men såväl som Miljövårdsberedningen pekade på behovet av en tydlig regional förvaltning som kan fatta bindande beslut för . Jag vill fråga miljöministern varför hon inte vill gå vidare i den riktningen för att få tydlighet och kraft i arbetet. Vad ska man göra med skarpa förslag? Där säger miljöministern att de kommer i miljömålspropositionen. Miljömålen har tyvärr, till dels i alla fall, reducerats till att vara vackra visioner som i det här fallet hamnat i förhandlingsmangeln med och Vänstern och är försenade. Vi väntar på propositionen. Det som behövs nu är konkreta kraftfulla åtgärder. Jag tycker att det är ett allvarligt misstag att miljöministern inte bröt ut havsmiljöfrågorna till en kraftfull proposition till följd av olika slag för att ta ett samlat grepp på de här frågorna. I stället annonserar miljöministern en skrivelse om en sammanhållen havsmiljöstrategi en skrivelse, inga skarpa förslag utan något slags vision. Det skulle också kunna utgöra något slags beredskapsplan som svar på Miljövårdsberedningens förslag om beredskapsplan. Den beredskapsplan som de vill se är beredskap för worst case, att det värsta scenariot ska träda till. Då menar man att det handlar om att se till att det blir nollutsläpp, att kraftfulla restaureringsåtgärder ska vidtas och att det behövs tydliga livstidsförändringar för att klara det värsta scenarioperspektivet. Det här vill man ha en utredning och olika åtgärdsförslag om. Avser ministern att tillsätta en utredning som tar fram en beredskapsplan om det allra värsta scenariot skulle inträffa? 36 (): liberalerna har begärt en särskild debatt just med anledning av den rapport som har levererats av Miljövårdsberedningen. Det har blivit avslag med hänvisning till att miljöministern inte kunde hitta tidpunkt att närvara. Det är en av de absolut viktigaste miljöfrågorna just . Det går att möta hoten mot havet och den speciellt utsatta både lokalt, regionalt och internationellt. Det har varit liberalernas budskap både i och i . Vi har drivit linjen att det är inom EU som vi har de bästa förutsättningarna för ett samarbete för att få skarpa och bindande regler för havsmiljön. Vi tycker oss nu se att även regeringen, från att ha varit otydlig på den punkten, växlar in på EU-spåret. Det är bra; vi hälsar det med tillfredsställelse. skrev att det är ofattbart varför regeringen inte driver viktiga sakfrågor hårdare i EU. Östersjöfrågan är ett bra tillfälle, och helt nödvändigt, att visa att vill någonting i EU. Min uppmaning till miljöministern är: Fortsätt på EU-spåret, växla upp takten. Det vore mycket bra om statsministern också tog det här som sin fråga. Politiken för hållbar utveckling i allmänhet och havsmiljöpolitiken i synnerhet behöver samordnas och få politisk tyngd. för , Habitat och har pekat på splittringen och ineffektiviteten på de här politikområdena. En samordning hos har efterlysts av både och statliga utredningar och kommit till stånd, mycket tack vare miljöministerns arbete med den här frågan. Ett samordningskansli för hållbar utveckling bildades i . Det är bra, mycket bra. flyttar det därifrån. Hur anser statsrådet att denna devalverade position kommer att påverka till exempel arbetet med att överbrygga splittringen i havsmiljöarbetet, där ju flera departement och myndigheter är inblandade? Det är min främsta fråga just nu som jag skulle vilja ha svar på. 37 (): Det är med förskräckelse som vi alla följer utvecklingen i och den effekt den miljöpåverkan som vi alla bidrar till får. Det verkar som att utvecklingen tyvärr pekar åt fel håll. Miljövårdsberedningens rapport är ytterligare ett exempel på att både dagens system med de beslutsstrukturer vi har och det vi gör inte är tillräckligt. Det är en alltför tandlös beslutsstruktur; det tar alltför att komma fram. Jag tycker att det svar som miljöministern har lämnat på utmärkta interpellation lämnar mycket övrigt att önska. Jag tycker att svaret alltför mycket handlar om att skjuta problemen framför sig, att återkomma med förslag och är en upprepning av vad man har gjort tidigare. Men den situation som vi har kräver handling . Vi från har föreslagit att vi vill införa en Östersjöregering, i likhet med det som för fram, en myndighet med bindande beslut. Den regeringen ska ha en möjlighet att ställa krav på transporter och gränsvärden för utsläpp gränsvärden och krav som ska vara bindande. För att det här ska kunna bli verklighet krävs att tar ett ansvar och att vi också i den här situationen är beredda att släppa ifrån oss makt och beslutsfogenheter, likväl som det krävs att EU lämnar ifrån sig befogenheter och makt. Enligt vår uppfattning är miljö ett överstatligt problem som kräver mycket tydligare överstatliga lösningar, med ett tydligt krav på bindande beslut. Jag vill i likhet med ställa en fråga: Är miljöministern beredd att verka för ett system där vi har bindande beslut och där vi också har möjlighet att följa upp besluten med hårdare krav? 38 Statsrådet (): Havsmiljön har varit en prioriterad fråga för regeringen. Jag har själv samarbetat nära med Miljövårdsberedningen och är mycket glad över deras förslag. säger att det borde vara lätt för mig att säga att jag håller med . Jag har inte hört ett enda förslag från den borgerliga sidan som inte redan finns med i de utredningsförslag som vi tagit fram från och Miljövårdsberedningens sida. Det handlar om att vi ska ha en bättre förvaltning av , om behovet av överstatliga lösningar och om behovet av samordning. Allt detta arbetar vi nu med. Vi har sagt att miljömålspropositionen kommer i vår. Detsamma gäller havsmiljöstrategin. Det känns lite förvånande och är nästan på gränsen till desinformation att ständigt hålla på och säga att de inte kommer, att det inte finns några skarpa beslut, att jag inte vill ta en debatt. Det är helt fel vill jag upplysa om, eftersom jag tackat ja till debatt och föreslagit flera tidpunkter. Däremot gick det inte att ordna för del. Vi arbetar alltså lugnt och metodiskt med dessa frågor. Vi har planen helt klar. Jag tänker inte berätta om alla våra förslag eftersom de kommer i propositionen och i skrivelsen. Det finns inga skäl för mig att föregå dem. Det viktigaste är att vi når resultat. Jag tror faktiskt att det kommer att slå tillbaka på de borgerliga partierna om de oavbrutet upprepar att det går för långsamt, att vi inte lägger fram förslag och inte tar saker på allvar när vi i själva verket har ett mycket gediget och systematiskt arbete som leder fram till ett tydligt mål, nämligen att lägga fram både en strategi och en proposition kring havsmiljön. Det är så vi har lagt upp arbetet. Min bedömning är att vår uppläggning av arbetet är väl vald. Den är samordnad med det arbete som förs kring EU:s strategi. Vi är väl medvetna om behovet av lösningar, både regionala och europeiska. Det är därför jag besökte miljökommissionären och talade med honom om behovet av till exempel bindande regler och att vi vill se skarpa förslag från som hjälper oss att gemensamt lösa problemen i . Jag påtalade också vikten av att lägga upp den strategin på ett sådant sätt att det underlättar ett regionalt samarbete inom de havsmiljökommissioner som vi har. Vi måste vara medvetna om inom vilka gränser vi arbetar. En Östersjöregering låter vackert. Vår bedömning är dock att det just nu är inom EU som vi ska samarbeta. Där vill jag instämma med . ingår åtta av nio länder kring i EU. Det är där vi har redskapen. Det är där vi har möjligheterna till lagstiftning. När det slutligen gäller samordningskansliet ligger det numera på . Det är en praktisk lösning som beror på att samhällsbyggnadsministern har ansvaret för frågor om hållbar utveckling. Det ska absolut inte uppfattas som någon devalvering av de här frågorna. Tvärtom tycker jag att vi nu har allt på plats. Vi har vårt samordningskansli i . Vi har ett nationellt forum för hållbar utveckling i enlighet med det förslag som en enig parlamentarisk kommitté lade fram för för och Habitat. Dessutom har vi en utomordentligt bra strategi för hållbar utveckling. Allt detta utgör en mycket bra grund för fortsatt arbete. Jag känner mig alltså mycket lugn och mycket säker på att vi har en bra strategi, och jag är glad att , och i likhet med oss tycker att Östersjöfrågorna är viktiga och också instämmer i många av de förslag som vi just nu bereder i . 39 (): Det känns som om det finns lite ömma tår kring frågorna om havsmiljöns situation när vi vill driva på och ta initiativ. Jag tror att miljöministern läst våra motioner dåligt när hon säger att vi inte har några egna förslag som inte finns någon annanstans. Men hon kan heller inte begära av oppositionspartierna att vi i våra små kanslier ska bedriva någon alternativ SOU-verksamhet när hon själv har hav av människor till förfogande för att ta fram de skarpa förslag som behövs. När det gäller strategin och den skrivelse som miljöministern säger ska komma undrar jag: Vore det inte smartare att få en proposition där är med och fattar beslut om den inriktning, den strategi och de konkreta åtgärder som krävs för havsmiljön, inte minst för ? Det är EU-spåret som gäller. Javisst, men är en stor aktör som står utanför EU, och vi måste ju förhålla oss till dem. Jag tror att EU är jättebra för många frågor, men ibland måste man också hitta andra samarbetsformer, till exempel EU och den regionala nivån när det gäller fiskeriansträngningarna. Jag vill också kommentera ministerns svar beträffande reningsverken. föreslog ju två utredningar när det gäller reningsverken. Det gällde dels de kommunala reningsverkens anpassning till dagens kemikaliesamhälle det fanns ett förslag att man skulle utreda detta och komma med förslag till åtgärder dels en utredning som skulle ta fram olika strategier för information om kemikalieanvändning, läkemedel och sådant, och hur den skulle kunna minskas genom information till allmänheten. Hur kan man utforma den så att belastningen på våra reningsverk blir mindre? Jag tycker att miljöministern i svaret tar lite för lätt på frågan om inlandsreningsverken och den fosfordeponering som byggts upp på vägen ut till haven. Var finns resonemangen om avrinningsområden? Stora områden präglas ju av att vattnet på väg ut till haven för med sig allt möjligt. Detta gäller inte minst i ljuset av det som sagts om syreförbrukning och blomning som vi riskerar att få denna sommar. När det gäller möjligheterna för jordbruket att använda sig av landsbygdsutvecklingsprogrammen säger miljöministern att dessa program är oerhört viktiga och hon vill påverka dem så att de miljömässigt blir så bra som möjligt. sitter hon i en regering som vill minska avgifterna till EU och därmed, enligt de allra flestas mening, minska resurserna till LBU-programmen. Dessutom ska LBU-pengarna enligt regeringen räcka till fler områden, räcka till mera. Prioriteringarna mellan de områden som finns, de tre axlarna, förskjuts då från miljöåtgärder till de andra två axlarna. Hur stämmer detta med talet om att vilja satsa på miljön i LBU och lantbrukarnas möjligheter? Miljöministern avslutar med att säga att hon vill vidta kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de stora problem som övergödningen i våra hav medför. Vilka är dessa kraftfulla åtgärder när miljöministern säger nej eller vi får se till de förslag till kraftfulla och tydliga åtgärder som vi från , och föreslår? 40 (): Miljöministern vet att förslagen finns. Senast lade vi fram en rapport som heter kan inte vänta. Det finns många förslag, som också var inne på. Att flytta ett samordningskansli för hållbar utveckling från själva centrum ut i periferin är en praktisk lösning, säger miljöministern. Det är hon nog ganska ensam om att tycka. Det är många fler än jag som ser det som en devalvering. Det blir då till att springa som polis och jaga de olika förslagen och se vad som är på gång i stället för att ha den centrala kollen och vara en del av det som brukar kallas bygget av det gröna folkhemmet. Så det är nog inte någon speciellt praktisk lösning. Vi noterar och beklagar detta. Jag skulle vilja ställa ett par frågor till. Jag ställde en ganska kort fråga om detta vid frågestunden förförra veckan. Det gäller alltså det som Miljövårdsberedningens promemoria talar om, nämligen att nå det politiska genombrott som vi behöver för arbetet med . Miljöministern fick då inte tillräckligt med tid att vidareutveckla hur hon förbereder sig och tänker agera vid när både jordbruks- och miljöministrar sammanträder om just Östersjöpolitiken. Vilka fortsatta allianser avser hon att bygga? Vilka strategier har hon för att vi ska kunna möjliggöra detta? Vi hörde någon antydning om det då. Jag är tacksam om detta kan utvecklas i nästa inlägg. 41 (): Jag är fullt medveten om att åtta av nio länder runt är medlemmar i . Men den felande länken, det nionde landet, är ett stort problem. Det har inte mycket av kuststräckor runt , men det har en betydande påverkan. Det är därför som jag är så övertygad om att det behövs ett regionalt organ där man kan ta bindande beslut och vidta kraftfulla åtgärder.