prot · GT0952 · 2005-12-15 00:00:00 — Du nämnde ingenting om detta i ditt anförande, och det finns ingen mera omfattande skrivning om det i hela betänkandet. Detta är för mig obegripligt. 121 () replik: För mig är det inte alls så obegripligt. Turismen ligger under utgiftsområde 24, och talar vi om regionalpolitiken och utgiftsområde 19. Det är alldeles riktigt att kd vill ta pengar för att på så vis föra över resurser till turismen. Det är ni väldigt ensamma om. Ni har ju inget annat borgerligt parti med er i den delen heller. För övrigt har och jag haft flera diskussioner om turistnäringen. Det råder ingen tvekan om att turistnäringen har en väldigt stor betydelse för . Den bjuder på stark konkurrens även i ett internationellt perspektiv. Självklart vill också vi se till att fler personer utifrån kommer hit för att vistas i vårt fina land. Vi har väldigt mycket att visa upp. Det här behöver också tas upp på det lokala och det regionala planet där man sysslar med detta. Därför har man i den organisatoriska delen tillsammans med näringen gjort upp om metoder och om vilka som ska ansvara för marknadsföringsdelar och olika andra delar. Det som görs när det gäller infrastruktur och speciella insatser för att också plocka upp det specifika från respektive område är en oerhört viktig del även för regionerna, men det ligger inte i satsningen på marknadspolitiken. 122 () replik: Det hela är märkligt. Turismen är ändå en väldigt viktig del av regionalpolitiken för att få hela att leva. Därför tar vi upp detta här, och därför tar vi pengar härifrån, just eftersom turistpolitiken inte ligger här, och för över dem till näringslivsområdet för att kunna få fart på turismen som betyder mycket för regionalpolitiken. Det räcker inte, som du säger, med att vilja. Ni gör ju ingenting. Det är ju bara att konstatera att hela turistnäringen är i panik därför att inte satsar. I och satsar man fyrafem gånger mer och får mycket bättre resultat. tillhör de sämsta i EU. Det är ni tydligen nöjda med. I det läget ska ni hålla på och lappa med till regionalpolitiken för att kompensera för den dåliga turistpolitik ni för. Du säger att du inte avundas oss i alliansen för att hålla på och lappa igen sprickor. Vi kanske kan få vända oss till er och få lite råd, för ni har väl inte gjort annat än lappat under de år ni regerat och varit tre partier. Vi tycker att vi i alliansen är ganska överens och satsar på att ge mer till turismen kanske är det inte samma belopp, men sedan i regeringsställning kan vi nog komma överens om beloppen. 123 () replik: Det är en väldig skillnad mellan en satsning på och en satsning på i sammanhanget. Jag respekterar kd:s krav, att ni väldigt gärna vill jobba på att tillföra mer till marknadsföring. Men att då ta från allt det regionalpolitiska som görs tycker jag är väldigt magstarkt. Vi pratar om infrastruktur i många olika sammanhang. En väldigt stor del av verksamheterna också när det gäller övriga lokala delar har som helhet en stor potential och påverkar turistnäringen i dess helhet. Jag tycker att det är ansvarslöst att säga att allting som görs inom regionalpolitiken kan vi ta bort för att i stället satsa allt det på marknadsföringen, som är en gemensam del och som vi naturligtvis ska jobba för i alla olika sammanhang. Framför allt har vi mycket stor anledning att jobba för det över gränserna i våra olika regioner. Jag är övertygad om att storstaden kan dra till sig mycket utlandsturism. Naturligtvis ska vi hjälpa till där och se till att man också åker till andra ställen. Varför inte åka till ((): .) Ja, varför inte åka till för att titta på en och annan hockeymatch? Inte heller det är kanske så dumt. 124 () replik: talade om borgerlig splittring. Därför var jag tvungen att begära replik. Det kan synas som att det är en borgerlig splittring. Men faktum är, vilket också framgår av betänkandet, att vi har en gemensam syn på att ett gott företagsklimat utgör grunden för regional tillväxt i hela landet. Vi är också överens om att vilja ha ett stort lokalt och regionalt inflytande över besluten. Skillnaden mellan oss inom den borgerliga alliansen är egentligen att har satt ned foten och sagt att man vill ha federalism. Det är faktiskt en av de utredningar som jag tror behövs. Om man ska ändra på en så stor fråga som den om hur landet ska styras och fungera följer också ekonomiska bitar med. Därför måste en ordentlig utredning göras, tror jag. Där har lagt sina pengar, och vi har lagt våra 3 miljarder på vägar. Vi tror att det är det som företagarna och människorna ute i bygder efterfrågar. Jag är alldeles övertygad om att vi i ett skarpt läge kommer överens. 125 () replik: Jag vill i alla fall tacka för hennes inledningsanförande. Även om jag inte delar alla uppfattningar i detsamma tycker jag att det var realistiskt och att det var en bra ton i det. pratade en hel del om tillväxtprogrammet. Hon pratade om kvinnor, inte minst unga kvinnor som flyttar till glesbygden, och såg de positiva delarna. Det måste bero på att saker och ting faktiskt händer så att det ges möjligheter, att man får folk att stanna kvar eller får ungdomar att återvända. Då måste man se till att den sociala delen av samhället kan vidareutvecklas. I reservation 1 står det att en av de saker som gör att ni är emot är att rekrytering av rätt kompetens är svår på mindre orter med en begränsad arbetsmarknad. Ja, , det är en av anledningarna till att vi har fajtat så hårt för högskolor ute i de olika länen. På så vis har vi kunnat trycka på att utbildningsfaktorerna ska få en regional plattform, för att vi ska kunna få en större spridning. Där har vi inte haft någon hjälp av . Ni har varit emot det. Sedan tar man upp detta att knoppa av post, apotek, Systembolaget och liknande service. Vi har olika syn på offentlig sektor, och det tycker jag att man ska vara klar över. Ni säger att det ligger i linje med er uppfattning att det inte är selektiva företagsstöd som skapar regional tillväxt utan ett bra företagsklimat. Ja, det är vi väl överens om. Det är ingenting som skiljer oss. Men sedan kommer sänkt skatt och förändring av arbetsrätt... 126 () replik: Vad jag vet har vi inte föreslagit att ta bort arbetsrätten. Vi har inte heller varit emot högskoleutbildning på mindre orter. Vad vi har varit emot är att man har högskolor på varje liten ort. Däremot att lägga ut utbildning för att förstärka regionernas möjligheter är någonting som är positivt, och det har vi förordat. Den viktigaste saken för att öka arbetsmarknadsregionerna är kommunikationerna, att man ska kunna arbetspendla, eftersom det är så svårt att ordna jobb till medföljande. Det är kanske lättare på en annan ort än där man bor, och då måste vi underlätta resandet. Det har vi satsat på. Sedan får jag tacka för komplimangen för mitt anförande. Jag tycker faktiskt att det händer mycket som är positivt. Jag tycker att vi ska sluta att gnälla om att allting är så botten och uselt då det gäller de delar av landet som inte är och som inte precis är tillväxtorter just . Det händer många saker på många håll i landet, och det ska vi glädja oss åt. 127 () replik: Det var just den tonen som jag uppskattade. Vi har jobbat en hel del för att vi ska kunna få en större spridning och en bättre balans. När man ser resultat av det bör man få glädjas åt det också. Högskolorna har, tror jag, en oerhört stor betydelse. Vi behöver inte orda mer om det. Sedan kommer man in på infrastruktur och på vad regeringen gör. Där har vi olika uppfattningar, och det har diskuterats i samband med ärendet från trafikutskottet. Straffskatter på moped, motorcyklar, skotrar och bilism, inte minst på trafikskadesidan, är en viktig del i det här sammanhanget också. Det är därför det är så viktigt, , att se helheten i regionalpolitiken. Regionalpolitiken består ju av oerhört många delar. Det kan vi inte komma ifrån. 128 () replik: Det finns, , precis om sade, skillnader mellan de olika allianspartierna när det gäller utgiftsramen. Jag är övertygad om att vi ska kunna komma överens, precis som ni har gjort på vänstersidan. Jag är övertygad om att det har varit diskussioner även där. Det handlar trots allt inte om så stora summor, även om skillnaden i procentandelen är ganska stor just . Skälet till att vi i vill sänka utgiftsramen är bekant: Vi vill inte ha selektiva företagsstöd utan vill i stället satsa på skattelättnader, infrastruktur och vill också ta bort en del myndigheter. När det gäller reservation 4 är den enda skillnaden mellan vår reservation och utskottets majoritets ställningstagande motiveringen. Vi är inte emot innehållet i förslaget. Till slut måste jag ta upp högskolan. Även vi är för högskoleutbildning ute i små orter, till exempel i där jag bor, men inte för att alltid flytta ut hela högskolor. Där har bland annat jag motionerat om att man ska få extra stöd till de kostnader som det för med sig att utlokalisera utbildningen. Det har vi inte fått så mycket gehör för. 129 () replik: Från socialdemokratiskt håll har vi drivit oerhört hårt för utbildning på alla nivåer och i så stor utsträckning som möjligt, för vi vet vad universitetsstäderna och högskolorna har för betydelse för att också dra till sig ungdomar och därmed skapa ett intresse för bygden som sprider sig och som gör att man vill stanna kvar. Jag skrattade för mig själv, och inte bara för mig själv, när vi justerade betänkandet. Jag såg att vi var väldigt överens utom motiveringen i reservation 4. Jag vet att också satt i utredningen. Där jobbade man mycket med de selektiva stöden. Det gjorde vi också, men där har vi inte till exempel och kd med oss riktigt. 130 () replik: Det finns vissa skillnader naturligtvis. Jag vill återkomma till detta med utbildningen. Jag är precis lika positiv som till det. Bland annat i där jag bor har det gett oerhört goda resultat. Men ibland när företagen efterfrågar folk med kompetens är det inte nyutbildade man vill ha utan sådana som har erfarenhet. Ett företag sökte en arkitekt, och det finns andra. De nyutbildade är kanske inte tillräckligt duktiga för att kunna hoppa in ensamma i ett litet företag ute i landsbygden. Det kan vi inte bestämma i politiska beslut här. Som jag sade förut får vi försöka skapa en positiv attityd bland människor till att flytta till glesbygden. Där är vi helt överens. 131 () replik: Den utvecklingen är naturligtvis oerhört viktig i sammanhanget som gör att man känner att man kan bo kvar, att servicen finns där. Men det kan också innebära att man behöver ha större pendlingsregioner. Därför måste man komma bort ifrån stuprörsproblematiken för att få ett bredare samarbete. Det är en av anledningarna till att det kan tyckas att det är en himla massa utredningar som pågår. Men jag är övertygad om att de behövs. Det behövs för att komma till rätta med regionalpolitiken och göra den omfördelning som vi i många fall är så rörande överens om. 132 () replik: Först har jag en liten kommentar till det här om högskolan. Det är naturligtvis oerhört viktigt. Där har vi gemensamt byggt upp ett system där vi har åtminstone ett lärosäte i varje län. Jag kan glädja med att berätta att jag har varit med i en grupp inom där även och nu skriver under på att det är positivt att det nu finns ett utbyggt system med lärosäten i varje län. Den tidigare debatten hoppas jag att vi har förpassat till historien. Sedan har vi mer pengar i budget, och det är bland annat för att vi verkligen vill se till att man kan ta tillbaka alla de medel från som vi har rätt till. Det är väldigt positivt att det nu står i betänkandet att vi är eniga om att vi ska se till att det blir ett maximalt återflöde från EU. Då vill jag fråga dig, : Innebär det att vi kan förvänta oss en anpassning av växelkursen mellan kronor och euro nu? Innebär det också att Socialdemokraterna står fast vid att vi även under nästa programperiod ska få del av strukturfonderna, där det står i anslutningsfördraget med EU väldigt entydigt att ska ha del av dessa. har jag ytterligare en fråga. Det som vi i är överens om är att vi måste ha ett bättre entreprenörskap. Hur vill Socialdemokraterna underlätta för företag i glesbygd att låna och investera och för människor att bygga bostäder? Är ni beredda att förändra förmånsrättsreglerna snart? 133 () replik: När det gäller detta med växelkursen var det samma mening då vi var överens om att man skulle försöka att få ut ett maximalt återflöde. Sedan redogjorde för sin interpellationsdebatt med . Frågan har också tagits upp på olika nivåer. Vi skrev ju tidigare att det i samband med vårpropositionen skulle bli aktuellt med ett beslut för att fastställa växelkursen. Denna växelkursförändring var ju inte nöjd, och därför har det utlovats en ny del . Det är viktigt att man driver på här. I övrigt handlar det om anslagsfördelning och bemyndigandesystem och att man själv också måste gå in med medel för att kunna klara helheten. Så frågan är lite större än så. Men det är viktigt att man gör vad man kan och lite till för att komma till rätta med detta. Sedan ställde frågor beträffande det som diskuterades här tidigare. Det gällde framför allt insatser i fråga om förmånsdelen. På den punkten har vi varit tydliga och sagt att detta ska ses över. Men företagarna har i motsats till velat behålla den här regeln. Så jag är inte riktigt övertygad om att det är så svart och vitt som här sägs. Men jag tycker att det är oerhört viktigt att man fullföljer den här översynen. 134 () replik: Jag hoppas verkligen att man gör den här översynen snabbt. Vi får ju ständigt nya rapporter om att det har blivit besvärligare för företag i de mer glesbebyggda delarna av landet att få låna pengar och kunna investera och satsa för framtiden. Det finns ju jättestora möjligheter, det är jag den första att understryka. Det har talats mycket om turism, och tog upp förädling av skogen som är oerhört viktigt för de glesbebyggda norra delarna av . Men kan man inte låna pengar för att investera och finns det inte några regler som gör att man vågar anställa händer det ju ingenting. Vi måste ju se till att det blir en ny politik som innebär att man kan förädla de stora naturresurser som finns och att man vågar anställa fler människor så att dessa bygder kan leva upp och växa. Sedan, om jag förstod dig rätt, ska det komma en ny justering av växelkursen . Finns det någon mer information om detta? Kursen höjdes ju från till jämnt . Det var ett positivt steg, men i verkligheten är ju kursen ytterligare lite högre. Sedan vill jag fråga hur du ser på nästa programperiod. Ska de glesare delarna av landet få del av strukturfonderna eller inte? 135 () replik: Oj, det var många frågor, men tiden är kort. Det var steg nr 2 som jag åberopade beträffande växelkursen. Den reform som genomfördes syftade i första hand till att underlätta för företag. Löneskyddet förbättrades då genom att det blev möjligt att genomföra företagsrekonstruktioner i stället för att företag skulle vara tvungna att gå i konkurs. Dessutom skulle reformen styra om kreditgivningar och kredituppföljningar så att denna ytterligare inriktades på ett projekts utsikthet när det gäller konkurser. Men precis som jag sade tidigare är det viktigt att man följer den här utvecklingen, men jag är inte riktigt säker på att allt är så svart och vitt som det sägs här. Man får nog titta på helheten för det är flera olika faktorer som ingår här. När det gäller sammanhållningspolitiken har det varit en hel del forum i olika regioner. ska detta knytas ihop. Vår lilla utskottsgrupp om sammanhållningspolitiken har också bestämt en mötesdag. synpunkter har tagits upp här. Det är en grundlig och lovvärd granskning som har gjorts, och den tar vi på allra största allvar. rekommendationer är ett viktigt bidrag i ett förbättringsarbete. Att ta upp vartenda förslag, anamma dem och upphöja dem till facit nr 1 är kanske att gå lite väl långt. Jag tycker nog att vi ska ha en egen uppfattning också. 136 (): I första hand måste den stora regionalpolitiken fungera för att närings- och arbetsmarknadspolitik, utbildning, forskning, kultur och andra infrastruktursatsningar ska kunna fördelas över hela landet. Alla politikområden har och måste ta ett gemensamt ansvar för helheten. I denna helhet ingår även jämställdhet, integration, miljö och decentralisering för att skapa en regional balans. Jag tänker ta upp några speciella delar av betänkandet. Det gäller de regionala företagsstöden, transportbidraget, strukturfonderna och omställningsprogrammet. uppfylls inte de regler som föreskriver en viss könsfördelning inom exempelvis det regionala företagsstödet. Andelen kvinnliga företagare som får regionalt företagsstöd kan vid vissa länsstyrelser vara en helt oacceptabel snedfördelning som riskerar att permanenta den könssegregerade arbetsmarknaden. Till en övervägande del är det manliga företagare som uppbär olika former av statliga företagsstöd. Enligt föreliggande statistik i de fall det finns statistik uppdelat på kön är det generellt sett av stöden som tillfaller män och som tillfaller kvinnor. tycker inte detta är rimligt. Att statliga bidrag fördelas jämnt mellan könen borde vara en självklarhet. har ett förslag som innebär att högst av statligt stöd får tillfalla det ena könet. Om det inte finns sökande eller stödberättigade av det underrepresenterade könet i ett län ska pengarna gå åter till staten och omfördelas till andra delar av landet där det målet kan uppfyllas. har föreslagit att detta ska vara genomfört . Men detta förslag har inte vunnit acceptans hos övriga partier . Vi kommer noga att följa utvecklingen och tänker återkomma med vårt krav om vi inte ser en snar förbättring i statistiken. Transportbidraget inrättades 1971. Det lämnas till vissa företag i , , och för att kompensera för de högre transportkostnaderna de har till följd av långa avstånd. De nuvarande reglerna gäller . Transportstödet är ett rättighetsstöd som ska utbetalas till de företag som uppfyller kraven enligt . 2006 kommer att betalas till företag. Transportbidraget är ett viktigt bidrag både historiskt och för framtiden. Näringslivet har förändrats och företagsstrukturen ser inte likadan ut nu som när bidraget infördes. I dagens samhälle är det många företag som inte jobbar med tillverkning av olika varor. Att leverera tjänster och konsultuppdrag är en stor del av företagsverksamheten. Vi vet också att kvinnor i större utsträckning startar företag utanför tillverkningsindustrin. fanns det ett så kallat persontransportstöd. Det föll inte så väl ut då, men har näringslivet och arbetsmarknaden förändrats radikalt. Det är bra att transportbidraget ses över, och förhoppningsvis ska man göra det helt förutsättningslöst. I och med det senaste försvarsbeslutet har staten tagit en aktiv roll för omlokalisering av statliga arbetstillfällen till , , /och de orter som drabbats särskilt hårt av neddragning och omlokalisering av försvar. När arbetsmarknadsregioner får bakslag i form av stora statliga neddragningar är det naturligt att de får hjälp av andra delar av landet för att klara påfrestningarna. I denna satsning flyttar ca 2 500 statliga arbetstillfällen och ca 340 bolagsarbetstillfällen till berörda regioner. Det finns tidigare erfarenheter som visar att man kan genomföra omlokaliseringar med framgång. Eftersom förutsättningarna ser väldigt olika ut för de olika myndigheterna, skiljer sig naturligtvis kostnaderna väldigt mycket. Det är helt omöjligt att beräkna merkostnader, minskade kostnader och effektivitetsvinster. Men jag är helt övertygad om att de negativa konsekvenserna för de här orterna när det gäller sysselsättning, högre utbildning, offentlig och kommersiell service skulle bli oöverskådliga om och skulle få igenom sitt förslag att dra in de 300 miljonerna som är avsatta för omställningsprogrammet. vill jag ta upp . De ska fördelas till de mest utsatta regionerna. Vi tycker att det är riktigt att det är de nya medlemsstaterna som ska ha mest tillgång till dem. I förhandlingarna driver med rätta, så länge stödfondspolitiken finns, att vi ska ha del av de pengar som finns i form av särskilt stöd till regioner med gles befolkning. Vi anser att glesbygden har särskilda merkostnader som är ett hinder för konkurrens på lika villkor. Jag anser också att så länge vi hävdar ett glesbygdskriterium måste vi även ha en myndighet som belyser och bevakar glesbygdens speciella villkor. Jag har svårt att förstå att de borgerliga partierna vill avveckla eller omstrukturera . Men det är inte bara när det gäller glesbygden som man tävlar om att minska medlen. Man vill också minska länsanslagen. var inne på diskussionen om hur mycket det skiljer sig mellan , som vill plussa på med över 1 miljard, och , som vill minska med 1 miljard. Hur ska ni få den här politiken att gå ihop? behöver hållbara arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. 137 (): Vi socialdemokrater från har en motion som behandlas i det här betänkandet. Jag ska börja med att säga att det var riktigt roligt att höra riksnyheterna . Där poängterade man att den högsta tillväxten i landet, efter , har just . Vi har en positiv utveckling i så gott som hela länet. Vi har några kommuner som har det väldigt tungt, och det är , och . Men det finns sätt att få det att gå bra för de kommunerna också. Vi har skrivit om några frågor i vår motion, som utskottet har behandlat. Många av frågorna har tagits upp tidigare, till exempel svårigheterna för företag att få låna till att bygga. Jag vet att frågorna nu bereds på olika sätt. En fråga som inte har berörts i betänkandet är forskningen när det gäller testverksamhet. Det beklagar jag, men vi kommer att fortsätta att bevaka det. Vi tycker att det är viktigt. Jag vill poängtera, som vi också har tagit upp i motionen, att de statliga bolagen som hanterar våra naturresurser fortsatt ska vara i statlig ägo. Det tycker vi är oerhört viktigt. Jag vill också poängtera att det är viktigt att det ansvar som statliga myndigheter och verk har att ta när det gäller regionalpolitik bör skrivas in i regleringsbrev och direktiv, för det behöver tydliggöras. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 6 (Brott mot judiska församlingar och institutioner) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 138 för utskottet 120 för res. 1 15 avstod 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:117 s, 21 v För res. 1:42 m, 33 fp, 27 kd, 18 c Avstod:13 mp, 2 - Frånvarande:27 s, 13 m, 15 fp, 6 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 7 (Organisationsfrågor för polisväsendet) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) 3. res. 4 (kd) Förberedande votering: 33 för res. 3 29 för res. 4 216 avstod 71 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 156 för utskottet 33 för res. 3 89 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:118 s, 21 v, 15 mp, 2 - För res. 3:33 fp Avstod:43 m, 28 kd, 18 c Frånvarande:26 s, 12 m, 15 fp, 5 kd, 7 v, 4 c, 2 mp Punkt 10 (sammansättning m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp) Votering: 239 för utskottet 37 för res. 7 1 avstod 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:117 s, 43 m, 32 fp, 28 kd, 18 c, 1 mp För res. 7:21 v, 14 mp, 2 - Avstod:1 s Frånvarande:26 s, 12 m, 16 fp, 5 kd, 7 v, 4 c, 2 mp Punkt 16 (ställning) 1. utskottet 2. res. 14 (fp, m, kd, c) Votering: 156 för utskottet 122 för res. 14 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:118 s, 21 v, 15 mp, 2 - För res. 14:43 m, 33 fp, 28 kd, 18 c Frånvarande:26 s, 12 m, 15 fp, 5 kd, 7 v, 4 c, 2 mp Punkt 27 (Prövningen av anspråk på brottsskadeersättning) 1. utskottet 2. res. 25 (fp, m, kd, c) Votering: 156 för utskottet 122 för res. 25 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.