prot · GT0943 · 2005-12-02 00:00:00 — 1 § Svar på interpellationerna 2005/06:117 och 135 om besked om ansökningar om universitetsstatus 1 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att högskolor som ansökt om universitetsstatus ska få besked om sina ansökningar. Han har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att högskolor ska få en tydlig utvärdering av sina ansökningar och de koncept de presenterar i dessa, även om nya universitet inte är aktuella . har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ska ges status av professionsuniversitet. Då båda dessa interpellationer handlar om universitetsansökningar har jag valt att besvara dem samlat. Genom stora utbildnings- och forskningspolitiska satsningar har högskolesystemet byggts ut under så att antalet lärosäten med tillstånd att utfärda examen i forskarutbildning mer än fördubblats. Flera nya högskolor har etablerats med en viktig roll för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen i landet. Alla högskolor har också fått fasta forskningsresurser. Regeringens ambition att det ska finnas minst en högskola eller ett universitet i varje län har uppnåtts. En högskola kan ansöka hos regeringen om att få benämnas universitet eller tilldelas vetenskapsområde. För att en högskola ska få benämnas universitet eller tilldelas ett vetenskapsområde krävs bland annat att den har grundutbildning och forskning av tillräcklig omfattning och kvalitet och att det finns statsfinansiella förutsättningar. Det krävs också en forskningspolitisk bedömning av att den föreslagna utbyggnaden bör göras. Ett beslut om att inrätta ett nytt universitet eller att tilldela en högskola ett vetenskapsområde innebär ett långsiktigt och långtgående ekonomiskt åtagande. Detta omfattande åtagande är centralt för att bygga upp forskning med den bredd och kvalitet som universitet och högskolor med vetenskapsområde bör ha. En sådan utveckling måste därför prövas noga också ur ekonomisk synpunkt. I de fall bedömningen görs att det kan finnas statsfinansiella förutsättningar för, och behov av, ett nytt universitet är ordningen sådan att en ansökan från en högskola om universitetsstatus eller vetenskapsområde remitteras till för prövning innan regeringen fattar beslutet. När jag tillträdde som utbildnings- och kulturminister fanns på departementet ett antal ansökningar om universitetsstatus och vetenskapsområde, och en ansökan har därefter tillkommit. Jag har träffat företrädare för universitet och högskolor för att bilda mig en närmare uppfattning om högskolesystemet innan regeringen fattar beslut om dessa ansökningar. Enligt min uppfattning är det angeläget att högskolesystemet utvecklas mot mer samarbeten mellan lärosäten. För att svensk forskning och utbildning ska kunna möta en ökande internationell konkurrens är det varje högskolas ansvar att utveckla och profilera sin verksamhet och att i samarbete med andra lärosäten utveckla goda miljöer. Ett flertal sådana samarbeten har redan utvecklats eller är under uppbyggnad. har ansökt om att bli vad högskolan kallar ett professionsuniversitet som skulle karakteriseras av samverkan med arbetslivet. Ansökan innefattar bland annat en begäran om att få inrätta en ny professionsinriktad forskarutbildning. Högskolelagen anger att högskolans uppgifter är utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället. I detta ligger också, som en integrerad del, samverkan med yrkeslivet. Ett mål för den högre utbildningen är att den ska svara mot såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan. Målet för den svenska forskarutbildningen har varit att den ska förbereda för en karriär såväl inom som utanför högskolan. Samhällets och näringslivets behov av vetenskapligt skolad personal har varit ett viktigt skäl för den fördubbling av examinationen i forskarutbildningen som genomförts . En majoritet av dem som har en forskarutbildning arbetar utanför högskolan. Det finns flera exempel på hur forskarutbildning har utformats i anslutning till viss yrkesverksamhet, till exempel forskarutbildning som byggts upp i anslutning till lärarutbildningen eller forskarskolor med inriktning mot viss industriverksamhet. 2 (): Jag vill inleda med att tacka för svaret. Flera högskolor har skickat in ansökningar till regeringen med en förfrågan om att få utveckla sin verksamhet och bli universitet, med allt vad det innebär av examinationsrätt, forskning med mera. Som ett exempel på en sådan högskola, som är mig näraliggande, kan man nämna som uppvaktade utbildningsministern och lämnade över en formell ansökan om att få universitetsstatus. är ett framtida professionsuniversitet. Men det finns ju redan flera högskolor som ansökt tidigare och där ansökningarna blivit liggande. väntar högskolorna i , , och på besked om sina ansökningar. En högskolas arbete med att få universitetsstatus är långsiktigt, och planeringen inför en ansökan har gjorts . Många eldsjälar som brinner för sin ort och sin högskola har varit inblandade i den här processen. För att den positiva utvecklingen av hela verksamheten som det innebär att förbereda sig för en ansökan om att få universitetsstatus inte ska stanna av när statsrådet får handlingarna i sin hand är det viktigt med ett snabbt besked medan engagemanget och skaparglädjen fortfarande lever. Det är just det, herr talman, som är poängen med min interpellation , alltså att uppmuntran och tydlig återkoppling i stället för passivitet förädlar och utvecklar. Regeringens hantering av dessa ansökningar måste ske inom rimliga tidsramar för att bevara den kraft och idérikedom som finns bakom en ansökan. borde ha en skyldighet att utreda de ansökningar som kommer in och ge ett utlåtande över det koncept och de profiler som högskolorna föreslår , även om man av budgettekniska skäl inte kan förorda start av nya universitet . Resultaten och beskeden från dessa utvärderingar kan sedan leda till fortsatta kvalitetsförbättringar av högskolorna och deras verksamhet, även om det slutliga beskedet om universitetsstatus dröjer. Ett tidigt besked kan hålla liv i glöden som det ger en möjlighet att utveckla och förbättra konceptet och verksamheten vid den . Därför, herr talman, återkommer jag till en av mina frågor i interpellationen, för jag tycker inte att jag har fått något riktigt tydligt svar av utbildningsministern. Vad avser utbildningsministern att göra för att berörda högskolor faktiskt ska få besked, jakande eller, som jag tyvärr tolkar det, nekande, i rimlig tid om sina ansökningar angående universitetsstatus? 3 (): Jag vill börja med att visa ministern att jag har en fin bok här. Det är ansökan som har lämnats till ministern från . Jag vill börja med att tacka för svaret på min interpellation. överlämnade sin universitetsansökan till regeringen. Ansökan är den första i sitt slag i landet, och högskolan ansöker om att få bli landets första professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen . Ansökan innefattar bland annat en begäran om att få inrätta en ny professionsinriktad doktorsutbildning. Till skillnad från den befintliga forskarutbildningen som huvudsakligen utbildar studenter för fortsatt karriär inom är doktorsutbildningen vid professionsuniversitetet i tänkt att i första hand kompetensförsörja arbetslivet. Ett grundläggande mål för ett professionsuniversitet är att föra samman och vidareutveckla den vetenskapliga kunskap och den förtrogenhetskunskap som finns i yrkeslivet. har goda materiella förutsättningar att bli landets första professionsuniversitet därför att verksamheten redan nu i väsentlig mån har vuxit fram i samverkan med externa aktörer. Universitetsstatus är mycket viktigt för en framtida utveckling. Med examensrätt och möjlighet att i högre grad än självständigt utforma doktorsutbildningen ökar också förutsättningarna att vara en kreativ och kraftfull aktör i den lokala och regionala samhällsutvecklingen och ekonomin. vill därför få status som professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen. Min fråga till statsrådet var följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra till första professionsuniversitet? Vad blev svaret? Man kan skönja ett dunkelt medhåll genom att ministern ändå medger att har yttrat sig över inkomna ansökningar och att dessa nu ligger på departementet och enligt min mening faktiskt samlar damm medan regeringen undviker att fatta beslut. Det känns ledsamt för mig och alla de människor som har lagt ned mycket jobb och har förväntningar att inte få ett svar. vill sätta i gång sitt arbete 2007. Det är snart. Är det realistiskt? 4 Utbildnings- och kulturminister (): framhåller att det är ett långsiktigt, allvarligt och viktigt beslut att ändra definitionen, ändra klassificeringen, av ett lärosäte från högskola till universitet. Det är ett beslut som måste tas på mycket stort allvar. Det håller jag med om. Det är precis min åsikt. Det är ett beslut som måste värderas noga just eftersom man gör ett långsiktigt åtagande. Det är inte bara att sätta en stämpel på ett papper och säga: är det klart. Om ett lärosäte görs till universitet ska man också, enligt min mening, följa upp med en långsiktig stark uppbyggnad av forskningskapaciteten på lärosätet. Därför är det viktigt att när detta görs inte bara ha en bedömning av utgångsläget och bedömning av det sökande lärosätets förmåga utan att man också gör en bedömning av vilka statsfinansiella möjligheter lärosätet kommer att ha att prioritera en förstärkning av forskningsresurserna. Den typen av beslut, om de är så långsiktiga och allvarliga, behöver man reflektera noggrant över. Däremot skulle det vara enkelt att snabbt säga nej, något sådant åtagande vill vi inte göra eller nej, det här lärosätet är inte bra nog. Ska den här uppgiften tas på allvar krävs eftertanke. Jag är glad och stolt över att vi i så många fall har lyckats med detta . fick nästan inga nya universitet alls . Sedan kom ett par stycken och . har vi lyckats göra ett större antal lärosäten till universitet , , och senast . Jag är glad över det. Jag är också glad över det intresse som finns hos lärosätena att fortsätta att utvecklas, växa och höja sina forskningsambitioner. Det är ett hälsotecken. Inte minst gäller det i där man inte bara vill gå vidare framåt i största allmänhet utan där man har genomtänkta nya idéer på hur man vill gå vidare hur man vill gå vidare med det som är så viktigt för mig i samverkan med det omgivande samhället. Där har en del andra lärosäten mycket att lära av , och har anledning att känna starkt självförtroende. För min del blir jag ändå lite tveksam när jag nu möter det glädjande stödet för detta hos borgerliga ledamöter från med tanke på det svaga intresse eller aktiva motstånd era partier och jag gissar också ni två har visat processen tidigare. Jag undrar hur seriöst och trovärdigt engagemanget är och hur mycket av det som beror på att det närmar sig val. 5 (): Jag tror inte någon i min hembygd ifrågasätter min seriositet när det gäller engagemanget för . Det vågar jag påstå. I min interpellation talar jag om vikten av en tidig utvärdering av högskolornas ansökningar. Rätt använd kan en tidig utvärdering vara ett effektivt verktyg för att utveckla utbildningen lokalt på lärosätena. Ska jag tolka frånvaron av svar från utbildningsministern om tidiga besked som att ministern säger nej till att utveckla verksamheten genom återkoppling och utvärdering? Skulle det inte vara rimligt att högskolorna får ett förhandsbesked om de uppfyller kraven eller om de måste fortsätta att arbeta med sina idéer för att nå en lämplig universitetsstandard? ska arbetet givetvis aldrig stanna upp. Men det är rimligt att ge dem ett besked om att de åtminstone är på väg i rätt riktning. Departementets malpåse jag vågar kalla den för det dödar entusiasmen som fanns när ansökan förbereddes och skickades. Vad tänker statsrådet göra för att hålla högskolornas glöd och utvecklingslust vid liv? har jag inte fått något svar på den frågan. 6 (): Ministern tog upp att våra partier inte har haft ett speciellt intresse för högskolor och sådant. Jag kan bara konstatera att ministern inte är påläst. Är det något parti som har drivit och förespråkat till exempel yrkeshögskola är det faktiskt . Vi har också varit med och drivit på lärlingsutbildningen, som börjar ta form. Det välkomnar vi. Varje initiativ som möjliggör för yrkesutbildade att fördjupa sin kunskap ser vi positivt på eftersom vi är ett parti som bejakar flexibla lösningar. Stora kunskapsområden som är viktiga för arbetsliv och samhälle passar inte in i den traditionella indelningen i vetenskaps- och ämnesområden . Ett exempel där det saknas möjlighet till studier på forskningsutbildningsnivå är det textila området. Ministern tar i sitt svar upp att målet för den svenska forskarutbildningen är att den ska förbereda för en karriär såväl inom som utanför högskolan. Även EU:s utbildningsmål är att utveckla färdigheter för kunskapssamhället och stärka kopplingen till arbetslivet och samhället i stort. Det är detta som vill förverkliga genom att bli landets första professionsuniversitet. Jag kan ta som exempel, där man har en helt annan syn på yrkeskunskap, med projektinriktat forsknings- och utvecklingsarbete som betjänar närings- och arbetslivet. Där intar det en central roll i studierna. I professionsuniversitet möts och samverkar vetenskapens och yrkespraktikens kunskapsformer med avsikt att berika och fördjupa den delen i samhället. Jag förväntar mig ett svar från ministern som åtminstone ger en inriktning. Kan jag få det här ? 7 Utbildnings- och kulturminister (): Jag har gått tillbaka och försökt titta i historien, , eftersom jag är lite ny i utbildningspolitiken jag har bara hållit på med det . Vad jag då har funnit om och de borgerligas agerande jag gissar att har röstat i enlighet med partilinjen hela vägen är en alldeles tydlig rak linje i agerandet mot högskolor som den i . Det är en rak linje från reservationen i mot principbeslutet om etableringen av 1975, till motståndet mot fasta forskningsresurser vid högskolorna 1997, till kritiken mot de nya universiteten 1999 när vi tog beslut om , , och . Vi mötte en aggressiv kritik från inte minst er moderater och andra borgerliga. Mellan de här punkterna på kartan till det som vi ser , motståndet mot nya platser vid , hörde jag ingen av er motivera inför boråsarna, eller protokoll varför ni vill skära ned antalet platser vid med 600. Är det en hemlighet i att ert engagemang för handlar om att skära ned med 600 platser jämfört med vad regeringen nu genomför? Det skulle jag gärna vilja att ni två redovisar för boråsborna, studenterna i och personalen i , särskilt mot bakgrund av de ord som vi just hörde om behovet av att ge entusiasm, att ha pep talk med personalen så att de känner glädje och framtidstro över den tillit som de möter i det omgivande samhället. Jag visar mitt och regeringens förtroende, och jag hoppas riksdagsmajoritetens förtroende, för det fantastiska arbete de bedriver på genom att ge dem ökat förtroende att bygga ut sin utbildning. Men där är ni i den borgerliga alliansen samlat emot. Det tycker jag förtjänar en kommentar. Jag tänker fortsätta att arbeta för att förstärka entusiasmen, framtidstron, expansionslustan och viljan att prova nya vägar i forskningen, nya samverkansformer och den extremt framgångsrika profilering som man har drivit i som ett föredöme för andra lärosäten. Om det blir just på det här sättet, som jag inte är redo att ge besked om ännu, eller genom andra metoder får vi återkomma till. Men den huvudinriktning de har valt i är utomordentligt framgångsrik, och den är driven med fantastisk talang, engagemang och entusiasm. Det vill jag slå vakt om. Jag hoppas att lärdomarna från framgångarna i sprider sig också till andra lärosäten. Jag hoppas att den entusiasm för som ni visar inte bara gäller den speciella namnfrågan utan också gäller platserna, utbyggnaden och andra lärosäten och att ni därmed är på total konfrontationskurs med era partiers linje och era partiers historia i den här frågan. 8 (): När det gäller de frågor som utbildningsministern ställer till mig kommer det ett svar i på den artikel som utbildningsministern hade publicerad i . Det är inskickat, så det kommer ett svar till boråsarna om var vi står. När det gäller den fråga som jag har ställt i interpellationen konstaterar jag att utbildningsministern undviker att svara på frågan. Jag tolkar svaret så att det inte finns något intresse från utbildningsministern och regeringen att ge ett tydligt besked till alla dessa högskolor som väntar på ett besked, ett förhandsbesked eller ett slutgiltigt besked. Min slutgiltiga fråga är, herr talman: det trots allt inte rimligt att man efter allt arbete och engagemang får ett besked, ? 9 (): Ministern tar upp att antalet platser på ska minskas med 600. Det vet jag, för jag sitter nämligen i styrelsen för . Jag känner väl till den smärtsamma process som nu genomgår. Och det är inte bara , utan det är ett stort antal högskolor som har fått sparbeting. Det är utifrån det som vi måste skära ned på våra högskoleplatser. Det känner ministern väldigt väl till. Men det är inte det som jag tar upp här , utan det handlar om att kunna få forskarutbildning och de delarna för att utveckla högskolan vidare, framför allt inom biblioteksdelen och på det textila området. Det är det hela denna bok handlar om. behöver en modern syn på kunskap som ger alla en chans efter deras förutsättningar och som lägger grunden för en långsiktig tillväxt. Jag är glad att ministern i alla fall har tittat på och känner den entusiasm som finns där. Jag hoppas att ministern fortsättningsvis tar vara på det och slår vakt om det, som ministern sade. 10 Utbildnings- och kulturminister (): Jag vet inte om missförstod mig eller om hon valde att blanda bort korten. Jag försökte berätta för protokoll, för åhörarna och för de boråsare som jag hoppas är intresserade av den här debatten att i budgetpropositionen har jag föreslagit till för att kunna inrätta 590 nya platser. Jag antar att kommer att rösta för partilinjen. Ni har i alla fall motionerat emot, och jag tycker att boråsarna, styrelsekamraterna på och studenter och lärare i bör veta det. Om säger att nedskärningen beror på någonting annat kan väl jag få använda min återstående debattid till att klargöra att är på väg att rösta emot 590 nya platser till och i nya pengar. väljer, i stället för att här i vår debatt kommentera konsekventa och långsiktiga motstånd mot att bygga högskolor i och mot att vi har universitet och högskolor på olika håll i landet, att hänvisa till en kommande artikel men inte med ett ord beröra hur det kommer sig att man just , när det finns en opinion i , plötsligt vill framstå som högskolans bäste vän. är man, som sagt, emot att inrätta fler platser vid högskolan, stärka högskolan, kunna anställa fler lärare, kunna stärka näringslivet i hela och hela vad gäller tekoindustrin med kompetens och kompetensförsörjning. Jag tycker att det är svagt. har inte fler inlägg, och jag ska inte ställa nya frågor. Men jag beklagar att debatten blev så tunn på denna punkt. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 2005/06:105 om kvalitet i högskolan 11 Utbildnings- och kulturminister (): Axel Darvik har frågat mig om jag kan tänka mig att införa ett belöningssystem inom högskolan för att höja statusen för lärares pedagogiska meriter. Han har även frågat om jag är beredd att införa krav på praktik på alla utbildningar där det är möjligt. Låt mig börja med att konstatera att de siffror som Axel Darvik lutar sig mot i sin interpellation inte stämmer med statistik. Vi kan dock konstatera att har antalet studenter ökat med över 100 000. passerade antalet helårsstudenter vid universitet och högskolor 300 000. Efterfrågan på högskoleutbildning är fortsatt hög. En oförändrad utbildningskapacitet skulle leda till en ökad konkurrens, och skulle det innebära att andelen personer som får chansen att börja läsa en högskoleutbildning skulle minska eftersom antalet 20-åringar nu ökar i snabb takt. Utbildning och forskning är av central betydelse för vårt samhälles välfärd, tillväxt och utveckling. Regeringen föreslår därför att 17 500 högskoleplatser skapas . Därigenom erbjuds fler möjligheten att studera som kompetensnivån i vårt land höjs. Denna utbyggnad motsvarar en kostnad av ca , inklusive studiestödskostnader. För att ytterligare stärka utvecklingen av högskoleutbildningens kvalitet föreslås ersättningsnivåerna för vissa utbildningsområden förstärkas med drygt en kvarts miljard kronor. Kvaliteten i den svenska högskolan är hög. tillhör de länder som satsar mest pengar per student i världen. Endast satsar mer. har också i en internationell jämförelse ett mycket ambitiöst kvalitetssäkringssystem. har på regeringens uppdrag genomfört över 1 000 granskningar inom ramen för detta utvärderingsprogram. ger utifrån dessa utvärderingar den svenska högskoleutbildningen ett gott betyg. Såväl antalet disputerade lärare som antalet professorer har ökat. Regeringen har målmedvetet arbetat för att de pedagogiska meriterna ska väga tungt. Den så kallade befordringsreformen som möjliggjorde för meriterade adjunkter och lektorer att befordras hade bland annat detta som mål. I enlighet med propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har bestämmelser införts i högskoleförordningen (1993:100) som innebär att det för anställning som lektor och adjunkt ställs krav på att den sökande har genomgått högskolepedagogisk utbildning eller på annat sätt förvärvat motsvarande kunskaper. Även doktorander som undervisar ska ha genomgått inledande högskolepedagogisk utbildning. Det är lärosätena som har arbetsgivaransvaret för sina lärare. Det finns inget som hindrar lärosäten att på olika sätt belöna duktiga pedagoger. Vid bland annat lönesättning kan pedagogiska meriter vara en viktig faktor. Axel Darvik har även tagit upp frågan om krav på praktik i utbildningar. Praktik är ett av många sätt att ge studenter en viktig inblick i framtida yrkesliv och kan också bidra till att öka lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. Det är viktigt att alla studenter får en utbildning som förbereder dem väl för arbetsmarknaden efter utbildningen och för eventuella vidare studier. Jag delar därmed Darviks syn på vikten av praktik, men till skillnad från interpellanten anser jag inte att utbildningens innehåll bör utformas av regeringen. Till detta är högskolorna själva bättre skickade. Låt mig avslutningsvis säga att satsningar på utbildning banar väg för kunskapssamhället. Utbildning är också betydelsefullt för enskilda människors möjlighet att utvecklas, välja och påverka sin egen framtid. Detta gäller inte minst den högre utbildningen. Vi vet till exempel att personer med högskoleutbildning klarar sig bättre på arbetsmarknaden än personer som endast har utbildning från eller gymnasiet. 12 AXEL DARVIK (fp): Jag börjar med att tacka för svaret från utbildningsministern. Som liberal vill jag naturligtvis alltid sätta studenternas frihet som utgångspunkt för vår politik. Om man ska ha verklig frihet som student är det viktigt att utbildningen har en hög och bra kvalitet. Bra kvalitet ger möjlighet att få ett arbete efter det att man har tagit examen, ett arbete som gör att man kan försörja sig och därmed också betala för en bostad. möter vi en hel del utmaningar. Globaliseringen är en sådan utmaning. ser man mycket globaliseringen som ett hot i , men globaliseringen är också en möjlighet. Det är en möjlighet som kan glida oss ur händerna om vi inte blir bättre än . Vi måste vara mer finurliga, mer flitiga och mer företagsamma i om vi ska kunna klara av att vända hot till möjligheter i globaliseringens tid. Kvaliteten i utbildningen är ett absolut krav. Det är därför som vi i skjuter till extra pengar för att just satsa på kvalitet och forskning. Vi vill satsa 1,4 miljarder på att höja kvaliteten utöver det som regeringen föreslår.