prot · GS09126 · 2005-05-25 00:00:00 — Jag hörde ett exempel där en författare av kurslitteratur hade sålt ett exemplar av sin nya bok. Han undrade hur det kunde komma sig att inte fler än en person hade köpt hans bok. Vad ska man tro? Han tänkte att den kanske inte var så bra, men han ville ändå undersöka varför det var så här. Då visade det sig att den här boken var spridd i enorma upplagor bland studenter. En liten bokaffär som säljer hade till och med ett särskilt rum där man i stor skala kopierade bland annat denna bok. Och man behövde ju köpa in bara en enda bok för att sedan kunna kopiera tusentals exemplar. Och varför skulle studenterna köpa denna bok när de kan få den billigare på detta sätt? Upphovsrättsinnehavaren fick i detta fall inte ett öre. Det är sådana här fall som vi vill komma till rätta med. Det handlar inte om att den enskilde ska betala några enorma summor, men det är trots allt rimligt att författaren får lite grann. Det är inga rika människor som skriver kurslitteratur. Det finns kanske sådana också, men ofta är det faktiskt människor som inte har så mycket pengar och som har svårt att få in intäkter. Så för deras skull föreslår vi detta. 40 () replik: När det gäller detta exempel förvånar det mig att varken lärare, kursföreståndare eller studentförening på denna högskola har reagerat. Jag med min erfarenhet i högskolevärlden har aldrig varit med om att det rör sig om tusentals exemplar. Men att det kan förekomma kopiering är fullständigt självklart. Som jag sade i mitt tidigare anförande är vi väldigt noga med äganderätten och upphovsrätten. Men det finns tillfällen då lagförslaget blir för kantigt. Det går för långt. Man vet inte hur man ska handskas med det. Och risken är stor att man inte får det kursinnehåll som är tänkt. Risken är också att man lockar folk att gå över lagens gränser i en sådan här situation. Och, för all del, dessutom kan man tycka att denna bok är så opålitlig att man inte tar in den. Så även om man skulle besluta om en ny upplaga skulle den inte tas in. De som har erfarenhet av att försöka ta kontakt med upphovsmannen under den mycket begränsade tid som det rör sig om när studenterna har fått sina litteraturlistor till dess att de ska starta kursen vet att det inte är något som man gör på en kafferast. Det kanske till och med är omöjligt att hinna få ett sådant tillstånd. Jag tycker fortfarande att det i detta sammanhang vore befogat med ett undantag. Det har vi reserverat oss för. Jag skulle också vilja nämna bildkonstnärerna. talar så varmt om den kulturella verksamheten och skapandet. Men också bildkonstnärer är skapande. Varför har ni reducerat bort dem från det sammanhang där de ska beaktas och där deras upphovsrätt ska skyddas? De finns inte med, och utskottsmajoriteten var inte heller beredd att beakta dem i betänkandet. 41 () replik: När det gäller mitt exempel på kurslitteratur reagerade studentföreningen och många andra på detta. Det var inte bara författaren som reagerade. Och det ledde faktiskt till åtal. Problemet är att det blir svårt att komma åt sådana oegentligheter om man inte har väldigt tydliga regler. Jag vill också säga att det som vi inte vill se är kopiering av hela böcker utan författarens tillåtelse. Däremot kan man mycket väl kopiera delar av böcker. Det är rätt vanligt inom studentvärlden att bara en del av en bok kommer upp på tentan. Det kommer alltså att vara fullt möjligt även . Jag anser att bildkonstnärernas rätt stärks genom den nya lagen. Låt oss säga att man går in på en konstutställning eller ett museum och tar en massa bilder på konstverk, till exempel tavlor på väggen, och sedan lägger ut dessa bilder på nätet. Då kan det med nuvarande lagstiftning vara fullt tillåtet för vem som helst att ladda ned dessa bilder, vilket kanske leder till att man inte går på dessa utställningar och inte köper planscher av dessa verk. Rättigheterna förstärks i och med att det är tillåtet utan konstnärens tillåtelse att ladda ned olagligt utlagda bilder till exempel på konstverk. Vi säger också uttryckligen att när vi ska utvärdera denna lag, vilket vi ska göra eftersom vi vill se hur den slår i verkligheten, kommer bildkonstnärerna att ha en central roll. Vi ska se till att även deras rätt upprätthålls. När ett museum gör ett arkiv med tavlor från utställningar som man har haft skulle det inte vara tillåtet att lägga ut dem på ett internt arkiv. Så långtgående diskussioner har alltså förts. Man får vara lite försiktig också i balansgången. 42 (): är faktiskt väldigt enigt i fråga om den nya uppdaterade upphovsrättslagen. Jag kommer att komma tillbaka till det. Om man läser reservationerna väldigt noga och jämför dem med utskottets ställningstagande kan man, om man inte är alltför klurig på att läsa, faktiskt se att många av texterna stämmer väl överens. Först lite historik. Precis som nämnde är detta en samarbetsproposition mellan och den socialdemokratiska regeringen. började vi i förhandla med regeringen om förslaget till ny upphovsrättslag. Från början var även med. Men drog sig hastigt och lustigt ur samarbetet så sent som . Det hade alltså gått från att vi började tills man drog sig ur. Jag ska inte gå in närmare på agerande i denna fråga eftersom man inte har någon egen reservation i det betänkande som vi debatterar utan nöjer mig med att konstatera att faktiskt har betett sig väldigt märkligt. Jag kan inte låta bli att fråga varför ni i kommer med krav på att direktivet ska omförhandlas efter att vi började förhandlingarna. Det kanske senare kan svara på. Det börjar kanske bli dags för att göra anspråk på en ordinarie plats i lagutskottet så att sådana förhandlingsstrategier kan undvikas. Det är ju inte bara EG-direktivet som man vill omförhandla. Man vill ju även omförhandla de internationella konventionerna. Det låter, minst sagt, lite orealistiskt. Men ni i kan ju förklara hur det ska gå till. För vår del har vi i alla fall gått in i detta arbete med att försöka få till stånd en så bra lag som möjligt. Jag säger en så bra lag som möjligt utifrån att så många i talarstolen redan har beklagat sig över att upphovsrättslagen är mycket tekniskt komplicerad och att den är svårbegriplig och så vidare. Det är bara att konstatera att upphovsrättslagen är tekniskt komplicerad. Frågan är bara hur vi kan åstadkomma en enklare lagstiftning. Jag hoppas att alla vi som är aktiva i denna fråga ska hjälpas åt och se till att komma med lösningar på hur lagen kan bli mycket enklare. Det finns i alla fall inga förslag på hur man skulle kunna förenkla lagen som den ser ut i dagens betänkande. Det finns inga reservationer om hur man skulle kunna göra lagen enklare. Innan jag går in på de borgerliga reservationerna i betänkandet måste jag säga att jag faktiskt inte begriper varför ni har reserverat er på så många punkter. har framfört krav på att man ska värna det upphovsrättsliga skyddet. Och många av de reservationer som de borgerliga partierna har gemensamt är redan tillgodosedda i propositionen. Det påtalar utskottet på flera ställen. Ni stöder förslaget om att det ska krävas en lovlig förlaga vid kopiering för privat bruk. Men ni reserverar er ändå på den punkten med en motivering som nästan verkar vara hämtad ur propositionen. Det är reservation 4 som jag tänker på. Det är självklart att den enskilde inte ska kunna ställas till svars för brott mot upphovsrättslagstiftningen om hon eller han inte har haft möjlighet att inse att förlagan var olovlig. Det tycker jag är tydligt. Det är därför som det ställs krav på uppsåt eller grov oaktsamhet, och det är därför som det finns särskilda åtalsregler. Det är där som vi lägger ribban och faktiskt tydliggör lagstiftningen, . Vi vill också att branschen tar sitt ansvar och ser till att erbjuda fler lagliga alternativ än . Det är nämligen inte vi lagstiftare som ska ut och se till att branschen och tekniken faktiskt får en sådan utveckling att de uppfyller de behov som finns för att tillgängliggöra alla dessa upphovsrättsskyddade verk som finns, tillgängliggöra dem genom att till exempel ta mycket mindre betalt för dem än . Jag tycker att det är helt orimligt att betala för att ladda ned en låt. En rimligare summa skulle vara . Men jag tänker inte gå in i den debatten just . Utskottsmajoriteten vill också se en redaktionell översyn av lagstiftningen och har poängterat detta särskilt i betänkandet. Det är någonting som ni sedan tar upp i reservation nr 8. Självfallet måste den nya lagstiftningen utvärderas när den har varit i kraft , och i avsnitt efter avsnitt i propositionen återkommer vi till detta just för att vi vill följa utvecklingen och just för att vi tycker att det är så otroligt viktigt att det inte går snett någonstans. Fildelningsprogram och andra typer av nätverkskommunikationer som har lagliga användningsområden ska självfallet inte förbjudas, vilket m, fp och kd reserverat sig emot. Jag förstår ärligt talat inte vad ni håller på med. Det som står i era reservationer går att finna i betänkandet i stora drag. Betänkandet talar också om att de i huvudsak är tillgodosedda. I går fick jag ett samtal från en man i som driver en liten videouthyrningsbutik med några få anställda. Han berättade för mig att han känner en stor oro, som delas av många av hans kolleger i branschen, för att den nya lagen inte ska vara tillräcklig för att stoppa den omfattande fildelningen. Han berättade för mig att de redan har varit tvungna att säga upp personal eftersom verksamheten går sämre och sämre. Han talade också om att det främst är ungdomar som jobbar där. De kommer att drabbas av arbetsbrist inom branschen. Det är självfallet min förhoppning att den nya lagen ska leda till att också branschen tar ett större ansvar för att tillgängliggöra film, musik etcetera genom att följa den tekniska utvecklingen så att man inte är i så stort behov av bara en tekniklösning. Där tycker jag att lagen är väldigt tydlig. Lagen blir ju teknikneutral till skillnad från den lag som vi har just . Själva huvudsyftet med hela det här förslaget är att teknikneutralisera det. Jag förstår inte hur man kan kritisera förslaget för att inte vara tillräckligt teknikvänligt och tillräckligt teknikneutralt. har hävdat upphovsrätten som en okränkbar och individuell rätt. Det kan man också läsa i vårt mediepolitiska program. I grunden handlar frågan om upphovsrätten om respekten för den enskilda kulturarbetarens arbete. En kulturarbetares arbete är lika värdefullt som ett vårdbiträdes eller en byggnadsarbetares. Varje arbetare ska ha rätt att få en skälig lön. Upphovsrätten är ett medel för att värna mångfalden inom det kulturella området och i samhällsdebatten. Utan en stark upphovsrätt blir det i praktiken bara de människor som redan är ekonomiskt oberoende som har möjlighet att ägna sig åt skapande verksamhet på heltid. Lägg märke till det! Jag vill poängtera att upphovsrätten är ett skydd även för de konstnärer som inte är ekonomiskt väl bemedlade och som inte är rika. Den är ett skydd även för de konstnärer som sliter i sitt anletes svett för att kunna få en ersättning för det arbete de har lagt ned för att skapa sina verk. Debatten i medierna har till stor del handlat om fildelning. Jag har full förståelse för att ungdomar som har fildelat fritt sedan de fick sin första dator blir förbannade när det kommer ett lagförslag som tydliggör att detta faktiskt är förbjudet. Men det betyder inte att vi som lagstiftare kan frånsäga oss vårt ansvar. Vi måste markera att det är kulturarbetaren själv och inte någon annan som ska avgöra om hennes eller hans verk ska få kopieras eller inte. Det är så centralt för oss i , och det är grunden till varför vi värnar upphovsrätten. Det är naturligtvis ett stort problem att lagstiftningen har halkat efter teknikutveckling på det här området. Vi borde kanske ha sett till att uppdatera lagstiftningen i och göra den teknikneutral, men vi har ju väntat på de internationella överenskommelser som har varit på väg, och det kan ju vara viktigt i sig. I dagens upphovsrättslag är det också oklart om det är förbjudet att kopiera en förlaga som är olovligt utlagd på Internet. Detta kommer att tydliggöras med den nya lagstiftningen. De förbättringar som förslaget innebär för till exempel funktionshindrade har inte alls nämnts i debatten. Rätten för människor med funktionshinder att ta del av upphovsrättsligt skyddat material kommer att öka avsevärt. Här blir det en inskränkning för upphovsrättsinnehavarna. Detta öppnar för en större produktion av talböcker och så kallade taktila böcker för synskadade. Många hjälpmedel för funktionshindrade kräver att digitala kopior framställs. Förslaget innebär att sådana kopior ska få göras utan att man först måste träffa avtal med rättighetsinnehavarna. Det viktigaste vi kan göra som lagstiftare i det här läget är att markera att upphovsrättsligt skyddat material inte är någon allmän egendom som det är fritt att roffa åt sig av. Åsikterna att det är fritt att ta för sig har nämligen förts fram såväl inom Vänstern som i liberala sammanhang, och ibland är det inte så att allt gratis är gott. Jag kan inte låta bli att också gå in på kassettersättningen. Först och främst kan vi konstatera att kassettersättningen nu också görs teknikneutral. Jag förstår inte kritiken om att kassettersättningen inte skulle bli teknikneutral. Jag var i alla fall med debatterade och införde kassettersättningen 1999. Jag såg då att de flesta, om inte alla, borgerliga partier var emot införandet av kassettersättningen. Jag gläder mig nu åt att ingen av er har gått tillbaka till den linje ni förde då och är emot den. Ni accepterar den trots allt. Men vad är det ni gör? Jo, ni vill att vi i lagstiftningen ska reglera, och det har jag väldigt svårt att begripa mig på. Ni vill i stort sett att vi ska fastslå storleken här i . Vi som är för lagförslaget i betänkandet anser att det fungerar bra genom att parterna förhandlar med varandra och kommer överens om priser. Priserna har varit väldigt låga, och det är parterna som ska förhandla fram detta. Vi har alltså ett lite större förtroende för marknaden än vad ni verkar ha i den här frågan. Och, som i alla andra avsnitt, även kassettersättningen ska utvärderas. Vi kommer att följa utvecklingen här. Även vi kan också känna oss oroliga och undra om det verkligen är så, ska vi verkligen lita på dem, kommer det inte att bli för höga priser och kommer det inte att bli si och så. Därför ska det här utvärderas. Man kommer tillbaka med frågan, och det ska göras , herr talman. och som avstyrker hela propositionen tar som många andra upp frågan om att lagen kanske inte har varit tydlig och även detta att vi implementerar lagen så sent. Jag blir nästan matt. Vad är det som händer? Vi har en lagstiftningsprocess i som jag har påtalat i flera andra debatter. Jag berättade att jag har suttit med detta . Den promemoria som föreslog hur implementeringen skulle gå till i skickades ut på remiss, och det fick ta tid. Det kom in över 1 100 sidor med remissvar. De skulle bearbetas för att tas in i detta. Man skulle lyssna, ta till vara och följa utvecklingen. Vad är det ni önskar? Skulle vi ta bort hela remissförfarandet? Skulle vi klubba igenom lagen utan att lyssna på allmänhet, olika verksamheter och andra som vi brukar lyssna så starkt på när vi inför lagstiftning? Skulle vi ta bort hela den delen? Det är ju faktiskt en grundbult i vårt demokratiska system och en grundbult i hur vi bereder lagstiftning innan den kommer upp för beslut i och framför allt innan regeringen lägger fram ett förslag till beslut. Jag skulle förstås också önska att vi hade kunnat lösa det här snabbare, men när man kommer fram till att det har tagit tid och att det har varit väldigt komplicerat så kan man ju inte annat än att faktiskt vara väldigt nöjd med att det har fått ta för att bli så bra som möjligt. Men förslaget är trots allt trots allt arbete och trots förseningen något som vi nästan aldrig kan nöja oss med och säga: Okej, nu är vi klara med upphovsrätten nu kan vi gå över till någonting annat. Det är därför både propositionen och lagutskottets betänkande på flera punkter lyfter upp att det kommer att ske flera översyner av flera delpunkter. Det kommer att ske redaktionell översyn av hela lagen för att så långt som möjligt ta bort alla de delar som gör detta svåråtkomligt och svårläsligt. Till det, herr talman, får jag återkomma . Jag vill yrka bifall till förslaget i propositionen och framför allt till förslaget i lagutskottets betänkande, som ju innehåller flera olika förstärkningar av texter och framför allt ändringar i lagtexten. 43 () replik: Ju längre talade, desto mer uppenbart blev det att skillnaderna i reservationerna och skillnaderna i hur vi faktiskt ser på det här är tydliga. Det som talade med mest energi om var kassettersättningen, och där blev det väldigt tydligt just hur stora, orättvisa, kollektivistiska system är någonting som fortfarande vurmar för. Trots de skärpningar av upphovsrätten och trots de förbud mot att bryta kopieringsskydd som man nu inför håller man fortfarande fast vid modellen att det ska vara stora kollektiva system. Man ser inte de exempel som finns i till exempel , och , där man helt har avskaffat kassettersättningen för att gå mot individuella system med hög grad av träffsäkerhet. Den enskilda användaren betalar direkt till upphovsmännen. Det tycker jag är en utveckling som skulle vara den rimliga också i , men jag vill fråga om han delar åsikten om den inriktningen, nämligen att nivåerna på kassettersättningen ska nedåt och att vi ska ersätta de stora, kollektivistiska schablonsystemen som vi vet slår orättvist med en starkare upphovsrätt med en direkt koppling till det individuella nyttjandet av den enskilde upphovsmannens verk. Där går en ganska väsentlig konfliktlinje. Sedan finns det som sagt många fler. Som sagt: Ju mer talade, desto tydligare blev det att det finns starkt fog ännu starkare än tidigare för att reservera sig mot de skäl som de borgerliga partierna , reserverat sig mot. Hur kan man prata om att vi har en teknikneutral lagstiftning som man i samma andetag försvarar ett undantag för ? 44 () replik: Det gläder mig att försöker vara finurlig här och ta upp saker som över huvud taget inte har framkommit i era motioner och framför allt inte återkommer i era reservationer. Jag kan faktiskt tala om att jag inte alls är främmande för att förändra kassettersättningssystemet. Jag är inte alls för någon statisk lösning för hela framtiden. Det jag talar om är vad förslaget bygger på , vad vi har kommit fram till och en översyn av kassettersättningen som redan nu är fastlagd och, tror jag, också kan innefatta att man ser över de olika formerna och framför allt att man kan se över möjligheterna att utveckla. Jag vet inte vilket system som är det allra bästa. Men det är intressant att ändå väljer att lyfta upp den här helt annorlunda synen på hur man löser frågan med ersättning till upphovsrättsinnehavarna. Jag hade varit ännu gladare om frågan hade kunnat komma upp när vi behandlade det här framför allt om frågan hade kunnat komma upp i samband med den enormt stora remissomgång som har varit med anledning av hela det här förslaget. Jag kan också säga att när vi har pratat om kassettersättningen har vi från varit väldigt oroliga för att man från Copyswede skulle kamma hem enorma summor med kassettersättning, vilket vi då skulle se som orimligt. Även med kassettersättningen handlar det om en balans mellan det allmännas intresse och upphovsrättsinnehavarnas rätt till ersättning. Där ska man över huvud taget inte överdriva om att det ska tas in hur mycket pengar som helst till vilka nivåer som helst. 45 () replik: Jag tycker att ska läsa motion. Han kan också läsa motion. Han kan också läsa motion. Han kan också läsa något av de många remissvar som har kommit in på just precis det här temat. Det är bra att det blir en diskussion om det, just därför att det på flera sätt är en angelägen fråga vad gäller respekten för upphovsrätten och förtroendet för detta. Det gäller också hur det ska se ut med den svenska konkurrenskraften för dem som tillverkar dvd-skivor och dvd-apparater samt försäljning av dessa och cd-skivor i vårt land, just med tanke på att man tidigare hade tittat på internationella jämförelser hur ser det ut runtomkring oss, till exempel i , , , , och ? och dragit slutsatser av det. Det är en kritik som så att säga går in , nämligen att man inte har tittat närmare på och funderat mer på de remissvar som lyfter upp just precis detta. Det är en kritik mot lagförslaget, och har i allra högsta grad varit uppe i den process som förekommit. Men jag är glad att öppnar för en riktning där man pekar ut att kassettersättningen ska gå nedåt och att man också kan tänka sig att avskaffa den och öppna upp för individuella lösningar där ersättningen går direkt mellan nyttjaren och upphovsmannen. Det var faktiskt ett lite hoppfullt besked från här i debatten. Med tanke på den utredning som också ska göras om det här finns det anledning att ta fasta på just detta och gå vidare med det. Men det brådskar det gör det! 46 () replik: Jag tycker att det är bra med breda lösningar. Jag tycker att det vore spännande att ha en ännu bredare bas för det fortsatta arbetet med upphovsrättslagen. Jag har åter snabbt ögnat igenom er reservation nr 6. Givetvis skulle den vara ännu tydligare om den hade haft med alla de innovativa förslag som tar upp här i talarstolen, vilka jag inte alls ställer mig frågande till när det gäller hur vi ska utveckla kassettersättningen . Det är en viktig fråga, och det är viktigt att vi får ett system som håller . Framför allt behöver vi ett system som kan lösa frågan om att upphovsrättsinnehavarna ska få ersättning för det arbete som de utför genom ett system där människors tillgång och användande av upphovsrättsskyddat material ska stå i relation till den ersättning som upphovsrättsinnehavarna får. Jag känner inte alls att vi är oense, utan jag konstaterar att ni faktiskt inte längre vill avskaffa kassettersättningen. Ni var ju faktiskt emot den när vi införde den. Vi får väl jobba vidare med frågan, ! 47 () replik: Jag tycker att det är väldigt intressant att går till storms mot oppositionen för att vi har fräckheten att i olika reservationer redovisa vilka frågor som vi tycker att det är viktigt att man går vidare med i den fortsatta reformeringen av upphovsrättslagen. Det är som att på något sätt antyder att det skulle vara fel av oppositionspartier att i dokument tydligt markera vilka frågor man tycker har förblivit olösta. För mig känns detta som ett märkligt resonemang. Vi kan titta på hur regeringen hanterat tidigare löften om utredningar och ta lite olika exempel på lagutskottets område. Vi kan till exempel ta frågan om att i en parlamentarisk utredning utreda lagstiftningen om äktenskap, eller vi kan ta det upprepade löftet om att man ska komma tillbaka och utreda det småföretagsfientliga system vi har vad gäller resegaranti. Då kan man fråga sig om tycker att det på något sätt skulle vara ointressant om partierna skickade med lite önskemål om vad de tycker. Vi tar upp några tydliga exempel som handlar om avtalslicenser, om bildkonstnärernas situation och om teknikneutralitet där vi tyvärr inte nått tillräckligt långt. Ett exempel är just reglerna om litterära verk. kommer vi att ha olika regler beroende på om de återges i skriftlig form eller i ljudform. När det gäller kassettersättningen sägs i vår reservation ingenting om teknikneutralitet, utan problemet är att vi nu står inför ett system där kassettersättningen bygger på en beräkningsgrund som man kommer att behöva göra undantag från. Vi bygger upp ett system där undantagsregeln kommer att bli huvudregel. Jag vill be att ytterligare kommentera detta och även kommentera vad han tror om regeringens fortsatta utredningar. 48 () replik: Jag tycker inte att det är särskilt fräckt av er att reservera er, och jag har inte heller uttalat mig om att det skulle vara så.