prot · GS09113 · 2005-04-27 00:00:00 — Inte bara styrningen av måste kritiseras. riksdag har inte ens en vettig insyn. En stor del av verksamhet i bedrivs av det börsnoterade som omsätter . möjlighet att ha insyn i detta utländska dotterbolag är mycket mindre än vad som är fallet med svenska bolag. har i sin granskning kommit fram till att regeringen måste utreda vilken kontroll och insyn som ska ha i och andra statliga företags utländska dotterbolag. Det är inte acceptabelt att, som , den svenska ägaren inte har någon insyn i och kontroll över en så stor del av verksamhet. Det måste ifrågasättas om det är förenligt med riktlinjer och principer för statliga ägarförvaltningar. : Jag står självfallet bakom alla kristdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 3. 4 (): Utskottet har behandlat en skrivelse från efter att revisionen har lämnat en granskningsrapport om . Skrivelsen från revisionens styrelse tar upp allvarlig kritik på ett flertal områden. Det är det som utskottet har att behandla och som jag kommer att uppehålla mig vid. Det handlar alltså om statens styrning eller snarare brister i dess styrning. har också lämnat förslag på åtgärder inom de områden som det finns anmärkningar på. har i rapporten visat på brister i regeringens sätt att styra ett statligt ägt bolag, en styrning där man kanske skulle ha förväntat sig att staten skulle gå före med gott exempel, men så icke. Uppdraget till är otydligt. ska vara och ta en ledande roll i omställningen till förnybar energi. Otydligheten har gett utrymme för olika tolkningar, och inget initiativ har heller tagits för att precisera detta tidigare, även om klockan nu uppenbarligen är fem i tolv. Detta är anmärkningsvärt eftersom har beslutat att ska ha den ledande rollen i omställningen. Det är också detta som har ställt sig bakom. fortsätter att kritisera regeringens ägarstyrning av de statliga bolagen, en kritik som även KU har framfört. Framför allt efterfrågar man en styrning som i efterhand går att granska och värdera. En styrning utan dokumentation ger ju regeringen mycket stor frihet att utveckla sin tolkning av ett bolags uppgift utan att behöva redovisa den för eller allmänheten, och det är mycket anmärkningsvärt. Hur ska som granskare av makten kunna avgöra om regeringen har agerat i enlighet med vad har beslutat? Nej, kan inte utöva någon granskning vilket gör att regeringen faktiskt struntar i beslut och också i allmänhetens intresse och rätt till insyn. Det är mycket allvarligt. Ytterligare: Styrelsen har pekat på att regeringen måste ta sig an uppdraget om vilken insyn den svenska staten bör ha i och i andra statliga företags utländska dotterbolag och hur man kan redovisa det till . Som det är nu har inte eller andra svenska kontrollorgan möjlighet till insyn och kontroll, och det är detsamma som tidigare: bristen på möjlighet att utöva en granskning som är satt att sköta. betonar vikten av allmänhetens rätt till information och dessutom att den årliga rapporten till som de statliga bolagen lämnar ska kunna ställa stora krav på också externa redovisning. Den rapport som har lämnat är starkt kritisk, och den ställer ett antal frågor som kräver sina svar och förändringar. har tillsammans med och föreslagit ett antal åtgärder som är i stort sett desamma som i styrelses förslag. Dessa åtgärder framgår av de reservationer som finns i betänkandet. Jag ställer mig naturligtvis bakom dessa reservationer, men yrkar bifall endast till reservation nr 3. 5 (): I går hade jag tillfälle att vara med på en väldigt trevlig övning tillsammans med några av er som sitter här i kammaren, nämligen som var en väldigt trevlig tillställning. Jag blev dock lite förvånad när jag såg rapporteringen i medierna. Man fokuserade på problemen i stället för på det positiva. Jag vill ändå lyfta fram det som egentligen redan har sagts: är ett bra företag. Det tycker till och med . Det är ett bra företag som förmodligen sköts väldigt bra och som ger en väldigt bra avkastning. Det gav 5,6 miljarder till statskassan 2004 som kommer in på statens konto i slutet av den här månaden. Det är inte fy skam! är ett stort företag som också sysselsätter väldigt många människor här hemma i men också utomlands. Jag tycker att vi ska vara stolta över ! Men här har borgarna fortsatt korståget mot de statliga företagen speciellt korståget mot . Jag har ju mina aningar om varför det är på det sättet. Jag vill ändå säga att jag tycker att det är bra att vi har många fina statliga företag, och tycker jag är ett praktexemplar i fråga om professionellt skötta företag. Dessutom kan vi få pengar till viktiga välfärdssatsningar: skolan, vården och omsorgen. Även kommunerna får en del av det producerar, och det tycker jag är väldigt bra. var inte det enda jag skulle prata om , utan jag vill naturligtvis kommentera det betänkande som näringsutskottet har tagit fram här, styrelses framställning och hur utskottet har behandlat de olika frågorna. Jag vill i korthet bara gå igenom de olika punkterna här. miljö- och energipolitiska uppdrag har man sagt har uppfattats olika från ägaren och från bolagets ledning. De beslut som är fattade i riksdag 1997 och bekräftade 2002 skulle vara diffusa på något sätt. Det är väl faktiskt så att vare sig eller regeringen kan i detalj säga vad ett statligt företag ska göra. Det gäller också . Regeringen har som sagt det så kallade förvaltningsmandatet. Där har vi lagstiftning som styr, nämligen aktiebolagslagen. Den säger vilka regler och styrningsinstrument som ägaren har. kan inte detaljstyra, regeringen kan inte detaljstyra, och det är viktigt att lämna utrymme för bolagsledningen att fatta beslut inom de förvisso vidare ramar som och regeringen anger. Men utgångspunkten är faktiskt den, fru talman, att de beslut som fattas i bolaget ska gagna ägaren och uppfylla det som finns i bolagsordningen. Dessutom ska det skapa mervärde, och i det här fallet är väl alla överens om att mervärde har skapats för ägaren. Efter en överenskommelse mellan regeringen, och , delvis möjligen efter kritik, har bolagsordningen förtydligats, och dessutom har ägaren vid bolagsstämman i går lagt fram en ganska klar och tydlig motivering till varför man vill ändra i bolagsordningen. Om jag inte minns fel tyckte bolagsledningen att det här var en ganska skarp och så att säga hårt hållen motivering. Om jag förstod saken rätt skulle styrelsen genast efter bolagsstämman sätta sig ned med denna ändrade bolagsordning och denna motivering eller instruktion och lämna uppdrag till bolagets operativa ledning att ta fram underlag för att redan till nästa styrelsemöte med gå igenom hur man ska uppfylla de krav som regeringen har ställt på . Jag tycker att det är en ganska bra ordning. Jag anser för min del att påpekande just på den punkten verkligen har tillgodosetts. Jag vet inte om ni som företräder de borgerliga partierna inte har förstått innebörden i förändringen i bolagsordningen och den motivation som regeringen överlämnade vid bolagsstämman. Jag skulle vilja ställa en fråga till men också till om man inte tycker att den här kompletteringen och förtydligandet av bolagsordningen räcker som instruktion till . Eller menar och att och regeringen skulle gå längre i precisering, kanske ange detaljer för hur bolaget ska agera? Strider inte det mot svensk aktiebolagslagstiftning? Skapar inte det oklarhet om vem som egentligen har ansvaret? Och hur ska det här ansvaret i så fall utkrävas? Jag skulle gärna vilja ha svar på de frågorna. Om man tittar i den moderata reservationen blir man lite förvånad. Här kör man slalom mellan olika synsätt. Å ena sidan vill ge carte : Kör så det ryker huvudsaken är att det går bra och att vinsten blir stor! Man ger inga instruktioner och tar ingen hänsyn till miljön. Det finns inte ett spår av detta. anser att om man tar hänsyn till miljön och ekologisk uthållighet i energiproduktionen, ja, då tjänar man inga pengar då förlorar man. Då måste man förändra bolaget till att återgå till exempelvis statligt affärsverk där man inte har sådana restriktioner. Frågan är vad EU skulle säga om en sådan sak. Jag har i alla fall den uppfattningen att miljöhänsyn har allt större betydelse för företagen . Miljöhänsyn gynnar en positiv image för företaget, och det skapar också utrymme att tjäna pengar. Men det tycks ha gått förbi. När det gäller den så kallade ägarstyrningen har påtalat att det är otillfredsställande med den formlösa styrningen. Jag hade aldrig hört talas om formlös styrning innan jag såg , men det är väl kanske ett bra sätt att beskriva det, då. Man menar att kontakterna mellan bolaget och regeringen inte har dokumenterats på ett riktigt sätt, och därför kan man inte följa viktiga beslut och så. Man efterlyser också bättre rutiner. Utskottet har då menat att det inte är tid att kommentera detta just , därför att regeringen har ju faktiskt inte för sin del haft tillfälle att redogöra för hur man ser på saken. Vi tycker också för den delen att man ska få återkomma och redovisa hur man har hanterat den här frågan och om det eventuellt finns anledning att ändra på rutinerna. Insynen i de utländska bolagen, dotterbolagen, har också tagits upp och kritiserats vådligt, men det de borgerliga företrädarna går förbi är att svenska staten och Vattenfallkoncernen, moderbolaget, har full möjlighet att ta fram alla de upplysningar som vill ha. Det här är ju bara ett sätt att försöka svartmåla den här funktionen. , regeringen och kan tillsammans ta fram precis det underlag som behövs för att få en fullständig granskning och insyn i företagen. Slutligen går jag till frågan om förändringar i de statliga bolagens verksamhet. I den motion som åberopade här, den gemensamma motionen från , och , har föreslagits att regeringen skulle inhämta godkännande innan väsentliga förändringar i verksamhetsinriktningen vidtas för statligt ägda bolag. Jag för min del uppfattar den inställning som redovisas i motionen som väldigt inkonsekvent. Jag tror att den har som enda syfte att skapa svårigheter för staten att äga och driva företag, förmodligen i syfte att få till stånd ett privatiseringsbeslut. Men då vill jag ändå för att det ska vara tydligt lyfta fram det finns också redovisat i betänkandet, fru talman vem det var som fattade beslutet. sade att det var en borgerlig regering och en borgerlig majoritet i som fattade beslut om bolagisering, men så var det egentligen inte. Initiativet togs dessbättre eller dessvärre, det får ni välja själva, jag föredrar att säga dessbättre av en socialdemokratisk regering och en socialdemokratisk majoritet i . Däremot beslutade en borgerlig regering och en borgerlig majoritet i riksdag om instruktionerna för hur man skulle förfara när man skulle ange vad bolaget skulle syssla med. Där sägs att man inte behöver gå till för att vidta förvaltningsåtgärder och ändra bolagets inriktning. ska få sköta sig precis som vilket annat företag och ha friheten att skapa och bedriva en verksamhet som uppfyller det syfte som man har bestämt i bolagsordning och på annat sätt. Här frånträder den borgerliga majoriteten sina egna tidigare ställningstaganden. Vad är egentligen syftet med att göra så? Jag tror att jag vet svaret, men jag skulle gärna vilja höra kommentarer från er på den borgerliga kanten. All den argumentation som ni för fram i era reservationer och här från talarstolen visar att ni inte vill vara med och ta ansvar för energipolitiken och miljön. Det enda spår som ni egentligen följer och har följt när det gäller statliga bolag är att det inte ska få finnas statligt företagande. Möjligen har en något annorlunda uppfattning om . Det skulle vara trevligt att höra om har avvikit från uppfattningen att ska vara ett statligt helägt företag. Vi socialdemokrater vill att vi ska kunna äga och driva företag i statlig regi. Det finns olika syften med våra bolag. Som jag ofta brukar framhålla i debatten om det statliga företagandet ska vi kunna använda dem för att skapa jobb och resurser som vi kan fördela över hela landet, och vi ska kunna tjäna pengar på dem. De pengarna behövs för att finansiera välfärd, skola, vård och omsorg. Vi kan också bidra till att landsting och kommuner får del i detta. Men tyvärr måste jag än en gång konstatera att med er tilltagande dogmatiska inställning till statligt företagande fungerar inte det. Ni ser inte möjligheterna. Ni ser bara ett, och det är: Privatisering av de statliga företagen. Att vi ska kunna ha gemensamt ägda professionellt drivna företag inser ni inte. Antingen förstår ni det inte, eller så vill ni dessvärre inte inse det. Jag vill avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och givetvis avslag på samtliga reservationer. 6 () replik: Vår kritik gäller inte och ledning. Vår kritig gäller regeringen och regeringens hyckleri. Frågan är om något politikområde innehåller så mycket inslag av hyckleri som just energipolitiken. Man säger: Avveckla kärnkraften. bygger man ut kapacitet hos de kärnkraftverk som finns kvar och avvecklar . Man säger: Nej till ny kärnkraft. ska man bygga kabel till för att ta in kärnkraftsel från nya företag där. Det är hyckleri. Man säger: ska gå före i energiomställningen. Det ska ges ett särskilt uppdrag. I själva verket gör man ingenting alls. Man säger ett och gör någonting helt annat. Det är vad vår kritik gäller. Det här är viktigt. Det är viktigt för allmänheten och väljarna att veta att den regering de röstar på också kan leva upp till de löften den ger och till vad den säger och att man inte bara pratar vackert vid de välsmakande middagarna. Vi i säger nej till att ge ett särskilt miljöpolitiskt uppdrag. Vi gör det på mycket goda grunder. Vi gör det inte för att vi tycker att energi- och miljöfrågor är oviktiga. Vi gör det för att det av två skäl är ineffektivt och felaktigt att ge ett särskilt uppdrag. För det första skulle det ge ett bolag konkurrensnackdelar i förhållande till andra bolag som verkar på samma marknad. Det skulle skada . För det andra gör multipla mål, K G Abramsson, bolag ostyrbara, som jag sade tidigare. Är man angelägen om att bolag ska utvecklas i den riktning man önskar ska man inte införa dubbla mål. Då får man hålla sig till att styra bolag precis på det sättet som aktiebolagslagen medger. 7 () replik: Jag tycker att väldigt mycket upprepar sådant som inte är riktigt sjyst och riktigt sant. Först och främst anser vi att det inte är en konkurrensnackdel att ta miljöhänsyn och ekologiska hänsyn. Vi talar alltmer om att företag ska tjäna pengar på att vara nummer ett, som vill vara, när det gäller miljön. Det har inte förstått. Det är den råa kapitalismen som gäller. Man ska tjäna massvis med pengar och inte ta hänsyn till att man till exempel skulle kunna förstöra miljön och träda andra viktiga intressen förnär. Det är fel när säger att ägaren och inte har gjort någonting. Vad har gjort efter det energipolitiska beslutet ? Det har investerat mer än i forskning om förnybara energikällor och miljö och har investerat 5 ½ miljarder på förnybar energi. Det är i värld noll och intet värt. Jag tycker att ska svara på frågan: Är det fel av ett företag oavsett om det är statligt eller privat att vara föregångare när det gäller att satsa på miljö? Eller anser att det är en uppenbar konkurrensnackdel? 8 () replik: Visst är det viktigt med miljöhänsyn. Men, fru talman, det ska gälla alla företag som är verksamma på marknaden. Det är därför vi motsätter oss att man ska ge ett företag ett uppdrag. Det ska gälla lika. Vill vi värna miljön får vi använda oss av lagstiftningen i och i . Då kommer man åt problemen. Men att utsätta ett företag för restriktioner som ingen annan har är bara att bakbinda företaget och ge det extra svårigheter att verka. Det vill vi inte utsätta detta företag för. Vi tycker dessutom att det är ett dåligt sätt att utnyttja ett företag som varit mycket lönsamt och bra. Det som K G Abramsson slingrar sig så kopiöst inför, i likhet med ministrar som utfrågas av , är: Varför har man inget gjort? Man har haft på sig, men man har inte gjort någonting. Man säger att man har gjort mycket. Men det har man gjort först med kniven på strupen, först efter granskning och först efter utfrågningen av . Först då kommer man med det lilla tillägget i bolagsordningen. Varför har man inte gjort detta tidigare? Alla som kan aktiebolagslagen och jag utgår från att K G Abramsson kan den, eftersom han har refererat till detta vet att bolag styrs dels genom vinstkravet, dels genom bolagsordningen, dels genom stämman och beslut fattade av styrelsen. Varför utnyttjar man inte dessa instrument? Det är vad frågan gäller. 9 () replik: Jag har lite svårt att förstå. Kan inte i varje fall ta till sig fakta? har ändå ägaren sett till att har gjort stora insatser på miljöområdet. Det var riktlinjerna 1997, och det bekräftades också . bortser från det, och man ska hålla sig till fakta. Med den komplettering som har gjorts i bolagsordningen och med den motivering som också finns intagen i protokollet från bolagsstämman kommer det att bli ett bättre underlag för att gå vidare och satsa på miljön. Det är klart att andra företag som agerar på el- och energimarknaden kommer att behöva ta efter eftersom de kommer att bli förlorare om de struntar i miljöhänsynen. Det är så det fungerar, och det är förmodligen en mekanism till följd av hur marknaden fungerar. Var och varannan talar om att det är viktigt att ta miljöhänsyn, och det vore fel om inte vi skulle anamma detta genom att ge tydligare instruktioner. 10 () replik: är vår bästa vän. är vår bästa vän. är vår bästa vän. Så borde näringsministern men även K G Abramsson säga när de vaknar. De granskningar som produceras är nämligen guldgruvor för dem som ska förvalta och utveckla något av det statliga ägande som vi har. Men det gör man inte. Man tar granskningarna och säger: Äsch det är inget att ha! Vi behöver inte bry oss om de slutsatser som man har kommit fram till om formlös styrning, ägaruppdrag, förtydliganden och annat. Så säger man. Men, K G Abramsson, det borde ni faktiskt göra. Regeringen skulle ha återkommit till . Men man gjorde inte det. Man gjorde inte det i den budgetproposition som man skulle ha gjort det i. Det förtjänar man för. Regeringen har inte heller fått lov att uttala sig, sade K G Abramsson om granskningen. Jag vill återkomma till det. Men då får du läsa den rapport som jag visar här! Där har statssekreterare till och med bifogat det uttalande som han gjorde skriftligen till . Det är på tre sidor. Det är bra att kunna läsa rapporter. På s. 76 står det: Enligt min uppfattning har inte beslutat att ska vara ett redskap för att uppnå svenska energi- och miljömål. Det är ett intressant citat, tycker jag. K G Abramsson säger så mycket. Bland annat säger han att har fått tillgång till allting och att man visst kan få fram allting. Men det har man inte fått. Man kan fråga efter saker, men då måste man fråga efter saker som man inte vet. Och det går inte att göra. Man har inte full tillgång till detta och inte den öppenhet som finns i alla andra revisionsfall där man reviderar statens verksamhet. Man måste fråga om saker som man inte känner till, och det är faktiskt omöjligt, K G Abramsson. Man kan inte säga att eller vi ledamöter har tillgång till allting. 11 () replik: Jag vet inte om jag nämnde det i mitt anförande, men jag har stor respekt för revisorer och för . Jag skulle verkligen aldrig negligera det som de säger och föreslår. Men jag tycker att har gjort politik av arbete och utnyttjar den för egna politiska syften, och det tycker jag verkligen inte är bra. säger att regeringen har yttrat sig över granskningsrapporten. Det har regeringen inte alls gjort. Det är ju först efter det att styrelsen har fattat beslut om en framställning till som regeringen ska yttra sig, och det yttrandet finns inte. Man ska hålla sig till den gällande ordningen. Regeringen har sagt att man ska återkomma och kommentera detta. Det gäller bland annat den formlösa styrningen. Då får vi tillfälle att diskutera om det har varit något fel eller hur man ska åtgärda detta. tar också upp omöjligheten att skaffa information om de utländska bolagen. Först och främst måste vi hålla oss till den lagstiftning som gäller i respektive land; det är grundläggande. Jag tror också att man är så pass smart på att man kan ställa de frågor som behövs för att få ut det underlag som man behöver för att fullfölja granskningen i de utländska bolagen. Det där är bara ett sätt att försöka komma undan det faktum att vi har de här möjligheterna. Det tycker jag att , som sitter i , borde inse. 12 () replik: En revision granskar det som finns. Man kan inte revidera det som man inte har tillgång till. Det är ett mycket enkelt axiom i revisionssammanhang. Det sade också riksrevisor när han var på besök hos oss i näringsutskottet och vi frågade om detta. Det var precis hans mening att det inte går att revidera någonting som man inte har. Det är omöjligt för en riksrevision att gissa sig till att det kanske kan finnas en oegentlighet någonstans. Man kan inte säga: Låt oss fråga om någonting vi inte vet och se om det finns någonting där! Det går inte att resonera på det sättet. Jag kan visa upp det som har skrivit igen. Här på s. 75, 76 och 77 finns en reflexion från statssekreterare över denna rapport. Dessutom skulle regeringen ha återkommit i samband med budgetpropositionen, vilket man inte gjorde. Man är ålagd att återkomma, men man gjorde det inte. Det är fakta. Jag har två frågor. Tycker verkligen K G Abramsson att vinstmaximering går före allt annat? Den enda argumentering som jag hör för härjande i och är att man levererar in så fantastiskt mycket pengar till statskassan. Det är ett råkapitalistiskt uttalande som jag inte hade trott att K G Abramsson skulle ta i sin mun. Men han fortsätter att tala om detta med en dåres envishet här i kammaren. Det faktum att regeringen tillämpar en formlös styrning och konstruktionen av dotterbolagen i gör att insynen i och dess verksamhet är starkt begränsad. Det här gör att den demokratiska processen begränsas eller helt åsidosätts. Vi vet ju inte vad som händer i de tyska dotterbolagen. Är detta acceptabelt i ett demokratiskt land? Kan K G Abramsson ställa sig bakom att detta åtminstone borde förändras så att vi får en bättre insyn i sakernas tillstånd? 13 () replik: När det gäller riksrevisor redovisning i utskottet så kommer jag mycket väl ihåg det svar som han lämnade på den frågan. Vi har tillgång till allt det material vi behöver när vi frågar, sade han. Kan inte fullgöra sitt uppdrag på grund av en sådan möjlighet så måste man ifrågasätta hur man jobbar där. Jag har respekt för att klarar av det här jobbet. Jag tror att överdriver frågan om insynen i de utländska bolagen. När det handlar om vinstmaximering så agerar på tysk och polsk marknad med den lagstiftning som finns i respektive land. Jag tror att kan bidra till att skapa bättre miljö med sin verksamhet i . Frågan är: Vilka alternativ har tyskarna? Den frågan har ställts, men ingen vill svara på den. De har sitt brunkol. I går på stämman kunde vi se av den redovisning som förmodligen är vetenskapligt underbyggd att vi kommer att få utnyttja ännu mer fossila bränslen för att klara av energiförbrukningen . Det vore som sagt bra om hade redovisat vilka alternativ som finns för tyskarna och polackerna i stället för att kritisera staten och för det goda som de gör. 14 () replik: Jag uppfattade inte precis något speciellt dramatiskt korståg mot , K G Abramsson. Jag tycker snarare att det handlar om att K G Abramsson försöker lägga ut lite dimridåer. Däremot skulle jag vilja ha med mig honom på ett korståg mot de brister som finns i statens styrning av statliga bolag om dessa uppenbarligen undantar från möjligheter att utöva sin granskningsmakt, precis som det står i grundlagen. Det skulle jag vilja ha med mig K G Abramsson på.