prot · GS09131 · 2005-06-01 00:00:00 — Skolminister satt i den 25 och pratade bland annat i alla fall enligt anmälan, och ingen har ifrågasatt citatet om att den här rapporten, som ju i sig är en produkt som man borde fundera på om den någonsin borde ha släppts ut från . Kort därefter beslutade att dra tillbaka rapporten. Det ser självfallet bestickande ut. Jag har inte full, men ganska stor, förståelse för att gjorde en KU-anmälan utifrån detta. I KU tog vi mycket allvarligt på uppgiften. Vi försökte ta reda på hur det egentligen hade gått till. Fanns det några som helst belägg för att beslut att dra tillbaka rapporten på något sätt grundade sig på någon typ av direktiv från regeringens sida antingen genom soffprogramsuttalandet eller på annat sätt, genom kontakter med tjänstemän eller någonting sådant? Resultatet av detta är att vi inte fann några sådana belägg. Varken vi i majoriteten eller minoriteten i utskottet har funnit några sådana belägg över huvud taget, utan man faller tillbaka på att det nog måste ha varit så i alla fall eller att det skulle kunna ha uppfattats på det sättet eller någonting sådant. Jag menar att det inte är tillräcklig grund för att rikta kritik mot en minister. I ett tidigare ärende här varnade jag för en så rigid och extrem tolkning av regelverket att man utmanar löjet eller till och med kommer i den fullständigt orimliga positionen att våra ministrar i fortsättningen inte kan gå upp ur sängen utan att riskera en KU-anmälan. Här närmar man sig återigen gränsen ganska snabbt. Om vi nu ska fortsätta med att spekulera är frågan hur detta skulle kunna tolkas. Vad har egentligen skett? Alternativ 1 är att alla ljuger. Det är fullt möjligt om det är troligt vet jag inte. Ministern ljuger om vad man har sagt från departementets sida. Tjänstemännen ljuger för sin minister om vad de har sagt till . generaldirektör ljuger när han säger att han inte har uppfattat några som helst instruktioner och att beslutet fattades självständigt. Det är en möjlighet, men vi har inga belägg för det. Alternativ 2 det här är lite skruvat, men vi kan ju försöka är möjligen att regeringen, ministern och, eller, hans tjänstemän, har utövat styrning, gett direktiv, utan att begripa att man har gjort det. har låtit sig styras av dessa direktiv utan att begripa att man har låtit sig styras. En psykolog får väl säga någonting om huruvida detta är möjligt eller inte, men man kan ju spekulera. Sedan finns det faktiskt också ett alternativ 3, och det är att orsakssambandet inte är mellan Baylans uttalande och beslutet att dra tillbaka rapporten. Det kan i stället vara så att både Baylans uttalande och beslutet att dra tillbaka rapporten grundar sig på en tredje omständighet, nämligen rapportens låga kvalitet, vilket är vad hävdar. Jag menar att det finns en hel del som talar för den hypotesen. Så länge vi inte kan hitta belägg för att otillbörlig styrning har förekommit eller för att det på annat sätt går att visa att en annan tolkning än den sistnämnda är troligare kan vi inte rikta kritik mot, i det här fallet, skolministern. Regeringens styrning av (avsnitt 6) 175 (): Detta ärende handlar alltså om regeringens styrning av eller brister i densamma. Ärendet handlar däremot inte om energipolitik trots att vi nu har en sådan sorgens dag efter avstängningen av ett känt kärnkraftverk. Det handlar inte om risknivån på investeringar, någonting som naturligtvis är värt en debatt men inte just från vårt utskott. Inte heller handlar det om vilka mål ska ha framöver, utan det handlar om hur regeringen i sin egenskap av ägare regeringen har ju enligt regeringsformen förvaltningsansvaret för statlig egendom har utövat detta sitt ägarskap, denna sin styrning av , vi granskar. Det är vad det handlar om. Här har fem partier i vårt utskott tyckt sig finna stora brister, huvudsakligen i två avseenden: Dels är det för många mål. Därför blir det en målkollision. Dels gäller det bristen på dokument den formlösa styrningen. har också kritiserat i detta avseende. Om vi börjar med målkollisionen är det uppenbart att det finns mer än ett mål för . Styrelsens ordförande, , listade för sin del fem olika mål vid vår utfrågning. Som han tolkade det var de affärsmässighet där räknade han in ett avkastningsmål också ett miljömål, ett omställningsmål, en önskan inte riktigt ett mål utan mer en önskan om låga elpriser för svensk basindustri och ett säkerhetsmål. Det var alltså minst fem mål, varav något kanske inte riktigt var ett mål utan en önskan. Grupperar man dem lite annorlunda kan man få det till ännu flera mål. Är det en bra styrning? Nej, det har vi inte tyckt tidigare i KU, exempelvis 2003, och det kan vi inte tycka heller. Det är nämligen så att om man har mera än ett mål blir det en viss ostyrbarhet. Dag Klackenberg sade själv vid vår utfrågning: Det är klart att de fem målen kolliderar. Det kan vara ett bekymmer för . Det är detta regeringen inte har åtgärdat. Har man alltför många mål så släpper man egentligen styrningen. Då lämnar ägaren styrningen till någon annan. Om inte ägaren styr så blir det någon annan kanske vd, kanske någon annan stark kraft. Kritiken på den här punkten gäller alltså att regeringen inte har gjort tillräckligt för att klargöra för bolaget hur de här målen logiskt och på annat sätt hänger samman. Den som vill ha en lite mera underhållande redogörelse för hur stora investeringsbeslut kan gå till i ett bolag som inte styrs ordentligt kan ju läsa om några artiklar i affärspressen, till exempel ett nummer av . har man visserligen gjort ett litet tillägg till bolagsordningen där annars bara ett enda mål funnits med, nämligen målet om affärsmässighet. Bolagsordningen är ju ändå ett starkt styrinstrument enligt aktiebolagslagen. Men det är nu det, och frågan är hur mycket klarare styrningen har blivit genom detta ganska vaga tillägg, som jag här inte går in på mera. Är det så att målen är oklara och kan tyckas kollidera med varandra blir det alltså så att i ett fall kan bolaget, dess styrelser eller vd, hänvisa till ett mål och i att annat sammanhang till ett annat mål, och aldrig gör man liksom fel. Man kan bryta brunkol i , och det är inte några problem med miljömålet, för det var ju en rent affärsmässig investering, fick vi veta. Man kan investera i smutsig dansk kolkraft, och det var ju heller inget problem för det var ju i . Och så kan man hålla på. Jag noterade för övrigt som flera andra en viss motsägelse i resonemangen när man dels säger: Vi förstör väl ingen miljö. Vi köper brunkolsverk som redan finns! I nästa andetag säger man: Vi investerar väl i vindkraft här vi har ju köpt in flera vindkraftverk! Det var alltså ingen nyinvestering, nödvändigtvis. Men bortsett från det: Alltför många mål leder till ostyrbarhet. Den andra invändningen, som också har varit inne på mycket, är detta med dokumentlösheten, den så kallade formlösa styrningen. Så här sade riksrevisorn : Man vet inte vilka beslut som fattas av vem och var. Då finns det ju anledning att vara kritisk, både mot själva målen, hur de avvägs mot varandra och mot att de inte dokumenteras så att man i efterhand kan se hur de har fattats och av vem. Det har faktiskt en viss betydelse. I botten på de problem som finns här och som utskottet än en gång har tagit upp ligger naturligtvis det faktum att statliga bolag blir ett slags hybrider som lyder under flera regelsystem . Det är dock ingen tillräcklig ursäkt för att regeringen inte har gjort tillräckligt för att klargöra hur målen hänger ihop sammanlagt. Det är heller ingen ursäkt för den dokumentlöshet och formlöshet i styrningen som vi har kunnat påvisa. 176 (): Frågan om styrningen av är ju ett ärende som vi ständigt återkommer till i , synes det. Upprinnelsen till att frågan har blivit anmäld gång på gång har varit konkret de investeringar som har gjort i tysk och dansk kolproduktion, som har väckt frågan om hur styrningen av egentligen går till. Det är nämligen så att naturligtvis, som statliga bolag i övrigt, har krav på sig att utifrån rent marknadsmässiga principer generera vinst åt staten, det vill säga att fungera affärsmässigt, men också har fått ett tydligt uppdrag att medverka i omställningen av det svenska energisystemet, det vill säga underförstått ägna sig åt sådan verksamhet som inte leder till att miljö förstörs utan att vi ska få ett mer hållbart energisystem. Här finns uppenbarligen en åtminstone potentiell målkonflikt mellan de här två målen, alltså kraven på affärsmässighet och kravet på att delta i omställningen av det svenska energisystemet. Om det är så att har de här två målen lagda på sig dels att vara affärsmässiga, dels att delta i omställningen så är det ju faktiskt ägarens uppgift, ytterst regeringens uppgift, att försöka klara ut hur de här målen ska uppfyllas och vägas mot varandra i den konkreta styrningen av verksamhet. Det ansvaret menar jag och vi att regeringen inte har tagit fullt ut. Regeringen har i stor utsträckning låtit de här viktiga avvägningarna göras av den verkställande ledningen eller styrelsen i olika fall, och regeringen och de ministrar som vi har hört i utskottet har också poängterat att de inte har gett synpunkter exempelvis om att betona miljömålet och betona målet om att delta i omställningen av det svenska energisystemet i olika sammanhang och affärer som har kunnat ifrågasättas när de har dykt upp. Där har regeringen varit passiv. En annan punkt som vi pekar på i den här reservationen, som fem partier står bakom, handlar också om bristen på dokumentation, bristen på möjlighet att verkligen på fullt allvar granska vad som har förevarit. Mycket har ägt rum inom ramen för informell styrning, formlös styrning och kontakter. Det har inte varit några formella styrelsesammanträden utan man har kanske haft kontakter mellan departement och styrelseledamöter, mellan departement och verkställande ledning eller mellan andra personer. I väldigt liten utsträckning är detta dokumenterat, och därmed är det mycket svårt att i efterhand konkret granska. Det är mycket allvarligt att det är så. Det handlar om stora pengar, det handlar om ett viktigt statligt bolag och ett statligt bolag som av har fått en väldigt viktig uppgift. har också varit mycket kritiska på den här punkten, ovanligt kritiska också för att vara . Trots att kommit med den här kritiken har det inte skett någon förbättring när det gäller dokumentationen på . Den här kritiken är ju allvarlig. Den är allvarlig inte minst därför att det inte är första gången som förhoppningsvis och troligen kommer att rikta kritik mot statsråd för hur styrningen av har gått till. har tidigare riktat kraftig kritik mot ungefär samma punkter som nu kan förväntas göras. Trots det har styrningen av inte förbättrats och inte blivit tydligare och klarare. När det gäller hur man ska kunna följa de ärenden och beslut som finns har det inte heller på den punkten blivit nämnvärt bättre. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt att de statsråd som har haft ansvaret för hanteringen inte tydligare har tagit intryck av det som har uttalat. Det är också skäl för tydlig kritik från . 177 Tredje vice talman (): Talarna före mig har beskrivit bakgrunden till de anmälningar som har kommit in med anledning av regeringens styrning av , så jag ska fatta mig kort. har efter tidigare granskningar från ställt sig bakom uttalanden om att ansvariga statsråd och regeringen har brustit i fråga om styrningen av . Även har i sin granskning konstaterat att uppdraget till är otydligt. Både och har också påpekat att det har varit svårt att följa upp styrningen av och att det finns stora brister i den dokumentation av styrningen som sker. Då hade man kunnat förvänta sig att vi i vår granskning och i detta betänkande hittat en rad kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med den här problematiken från regeringens sida, men under utskottets granskning har vi inte kunnat påvisa den typen av åtgärder. I en promemoria från sägs att man diskuterat med styrelsens ordförande om ambitionerna när det gäller ett av målen. , det vill säga för bara ett litet tag sedan, kom det förslag och vi kunde då besluta om tillägg till bolagsordningen. Detta skedde alltså väldigt sent. Mot den bakgrunden står vi kristdemokrater bakom den reservation som vi tror vid voteringen också kommer att få majoritet i kammaren. Där riktas kritik mot det ansvariga statsrådet för sättet att styra och för bristen på dokumentation av kontakterna mellan och . 178 (): Det har sagts tidigare: Frågorna i denna del av betänkandet är inte nya. Det verkar som om det också från regeringshåll och från sida uppfattats att vi haft ärendet uppe och att även granskat det. Måhända kommer det att leda till bättring. Så här långt har vi dock inte kunnat se det. Låt mig fånga några bilder från den utfrågning som förevarit. Dag Klackenberg, styrelseordförande, konstaterar att de fem målen givetvis kolliderar. Men vem har då uppdraget att avväga mellan de olika målen, ägaren eller ? På denna fråga svarar styrelseordföranden att det naturligtvis är ägarens uppgift. När vi sedan, i olika konstellationer, frågar ägarna ser de ingen konflikt över huvud taget. De ser ingen konflikt över huvud taget! När vi fört resonemang om hur omfattande dessa mål är för konstaterar att uppdraget naturligtvis är detsamma oavsett om vi är i eller i . Det är en bild som inte alls delas av de ägarrepresentanter som uttalat sig vid en annan av våra utfrågningar. Det är alldeles uppenbart, herr talman, att det finns en hel del övrigt att önska när det gäller regeringens styrning av , hur regeringen tar vara på det uppdrag den har, som tidigare beskrev. Det förekommer motstridiga tolkningar som regeringen låter hänga i luften. Jag kan bara konstatera, i likhet med de tidigare talarna, att det är angeläget att vi får en bättre tingens ordning när det gäller de statliga bolagen. Vi ska ha möjligheter att kunna granska, och det måste skapas goda rutiner när det gäller dokumentationen. Vi måste även på det här området ha möjlighet att se hur regeringen förvaltar sitt uppdrag att styra riket. Med det, herr talman, yrkar jag återigen på godkännande av anmälan i denna reservation. 179 (): står det klart att gjort affärer i . Köpet av tre stora kolkraftverk i är nu färdigt och avklarat rapporterar Tidningarnas Telegrambyrå. Situationen är den att vi har ett statligt helägt elbolag, med ett särskilt uppdrag uttryckt genom beslut att inta en ledande roll i energiomställningen. släpper detta bolag ut mer koldioxid än hela som nation. Det har blivit en storägare av smutsig kolkraft i . Ärendet har även tidigare legat för granskning i såväl som hos . Vi har tittat på avvägningen mellan de olika mål som kommit fram i diskussionerna, framför allt avvägningen mellan målen att ha en ledande roll i den ekologiska omställningen och att agera på affärsmässiga grunder. Vi har tittat på det, och en majoritet av , liksom , har kunnat konstatera att det brustit i styrningen. Det har funnits brister som gjort att man på annat håll än på den politiska planhalvan gjort avvägningen mellan de mål som finns. Det är detta vi återigen konstaterar i reservation nr 13. Jag yrkar därför, precis som tidigare talare, på godkännande av anmälan i nämnda reservation. I reservationen uppmärksammar vi också det faktum att en del av vår kritik blivit hörsammad. Regeringen har, i samarbete med och , utarbetat en ny bolagsordning för , en bolagsordning som man fattat beslut om på bolagsstämman. Givetvis innebär en bolagsordning som tydligare framhäver vissa miljömål ställer vissa krav på miljöområdet, tydligare framhäver vissa delar av målet att leverera säker el att en del av den kritik som vi tidigare haft är lika giltig. Regeringen har försökt agera för att avklara en del av de målkonflikter som funnits gentemot . Har det då blivit bra? Är allt avklarat? I reservationen skriver vi att ändringen i bolagsordningen är dock inte tillräcklig för att förändra den hittillsvarande otillfredsställande situationen som innebär att flera olika tolkningar kan göras när det gäller avvägningen mellan målet affärsmässighet och andra mål, vilket ju är lätt att konstatera med tanke på det köp som gjorts i . Detta har vi också kunnat konstatera i samband med de utfrågningar vi hållit i utskottet, där det funnits märkliga motsägelser, som den som konstaterade: Å ena sidan gör man inget negativt för miljön genom att investera i kolkraft. Å andra sidan gör man en väldig vinst för miljön genom att investera i befintlig vindkraft. Det har även funnits märkliga gränsdragningar, till exempel att det är ett problem, och inte rimligt inom de direktiv man har, att investera i ännu inte riktigt utbyggd energiproduktion om den inte är miljövänlig, som det varit helt okej att investera i färdigbyggd miljövidrig produktion. Sådana gränsdragningar, motsägelser, har inte kommunicerats på den politiska planhalvan, åtminstone inte vad vi kunnat konstatera utifrån ett tämligen bristfälligt underlag, utan de har uppstått på bolagssidan när styrningen varit för svag. Det bristfälliga underlaget utgör ju en del av kritiken, eftersom det gör det svårt att följa upp detta. Prioriteringarna mellan de olika målen har inte fullt ut nått fram till bolaget. Det har blivit bättre genom den nya bolagsordningen, men ordningen är inte helt tillfyllest. Det försvar som kommit fram i medierna från näringsminister sida, sedan det blev känt att en eventuell riksdagsmajoritet kommer att uttala den här kritiken, har varit aningen märkligt. Han har sagt att det är konstigt att ställer upp på den här kritiken när varit med om att arbeta fram den nya bolagsordningen. Jag tror att skulle tjäna på att läsa igenom det betänkande vi har att behandla . Då skulle han kunna konstatera att huvuddelen av vår granskning naturligtvis rör förhållandena sådana de var före den nya bolagsordningen. I huvudsak är det ju den tidsperioden vi granskar, eftersom beslut om den nya bolagsordningen fattades först ganska . Han skulle också kunna konstatera, vad gäller den nya bolagsordningen, att reservanterna noterat den och konstaterat att den flyttat fram positionerna men att det inte är tillräckligt. Och jag tror inte att någon som var med och gjorde upp om den nya bolagsordningen, åtminstone inte som jag hört i referaten från presentationen, ärligt kan säga: är problemen för lösta. är alla målkonflikter avklarade. har de svarat på den kritik som tidigare riktades mot dem. Självklart finns det mer att göra, vilket vi också konstaterar i vår anmälan i den reservation som jag alltså yrkar godkännande av. Jag såg i någon tidningskommentar uttrycka att någon miljöpartist torde bli generad för det agerande vi har i . Med tanke på det jag sagt borde bli generad. Jag kan garantera att inga miljöpartister är generade över någonting annat än ett helstatligt bolag som investerar i kolkraft. 180 (): Det är ett ganska komplext material som vi har arbetat med. När det gäller styrningen av är dock en intressant iakttagelse att ingen av oss, inte ens , eller andra, har begärt att på bord få den pärm med ägardirektiv som regeringen lämnar till . Det hade möjligen kunnat vara intressant att se vad som faktiskt står i den och att inte bara presumera att det inte står tillräckligt mycket om det som var och en av de olika partierna anser att det borde stå. En del av partierna anser att det inte borde stå särskilt mycket alls i denna pärm. Jag vill ta min utgångspunkt i det förhållandet att för på näringsutskottets förslag i ett betänkande tog ställning till . konstaterade att det hade förhandlats fram ett tillägg till den befintliga bolagsordningen. Bakom den majoritetsståndpunkten stod , och Socialdemokraterna. Mot den majoritetsståndpunkten, där man med glädje noterade den förbättring av bolagsordningen som de tre partierna ansåg att det fanns, stod flera reservationer. En var från Moderata samlingspartiet som motsatte sig preciseringen av målen för i riktning mot att man skulle ta hänsyn eller arbeta mer med energiomställning och annat. Det ville inte ha. , och intog ett slags mellanställning. Det tyckte att det möjligen var bra, men det löste inte problemen. Men majoriteten i och det är väl beslut ställde sig bakom detta. Det som utskottets reservanter nu ägnar sig åt är faktiskt att delvis överpröva ett av fattat beslut. Frågan är om vi inte har en granskningsproblematik som KU och andra faktiskt behöver fundera över. Är det rimligt att det är två utskott i som försöker utforma energipolitiken? Det är vad reservanterna också ägnar sig åt. De förbannar kolkraft, som gör, eller säger, som : Det här ska inte lägga sig i över huvud taget. ska operera i och utomlands på marknadens villkor. Det är det styrningsdirektiv som vill ha i det här sammanhanget. ska operera på marknadens villkor. Det är det enda direktiv som vill ha. Jag gissar att det har en viss uppslutning i en tänkt allians också, men jag kan bortse från det. , som förenar sig med om kritiken mot ministrarna, vill ha ett helt annat upplägg. Han vill ha ett förbud mot kolkraft och brunkolsbrytning och allt detta både i och utomlands. Han vill ha en helt annan inriktning på detta. De ska nu bilda en majoritet där man kritiserar regeringen för bristande styrning av . Två personer som tycker att man ska styra åt helt olika håll är överens om att kritisera ministrarna för bristande styrning. Det hade kanske varit bra om och hade stått kvar vid den partikonstellation som faktiskt har en vilja att arbeta i den riktning som också vill för om en omställning av energisystemet och en utfasning av kärnkraft och annan energi. Man borde jobba tillsammans för det i stället för att känna en sådan iver att få kritisera regeringen att man gör det i sällskap av . De vill inte någonting annat än att ska operera på marknaden. Möjligen vill också i grunden sälja ut detta för svensk energipolitik viktiga företag och privatisera. Det var i varje fall förslag . Det är möjligt att man inte ska påminna om att man har varit med så pass länge i att man minns sådana saker. Det fanns fyra sidor proposition där man ville ha delegation till regeringen att sälja statens företag. I det sällskapet befinner sig nu och trivs uppenbarligen ganska bra. Det må han väl göra. betänkande ligger fast, och det är politik. Det kommer att fatta beslut om i det här sammanhanget är vilken formulering eller bedömning som ska lägga till handlingarna. Den räckvidden är det på beslut i granskningssammanhang. Det borde man kanske något fundera över. Jag är en optimistisk person. Möjligen finns det en och annan miljöpartist som lyssnar på den här debatten fastän inte i kammaren. Här finns det bara en, såvitt jag kan se. I varje fall kan det finnas någon miljöpartist som lyssnar i ett eller annat rum eller på annat sätt som kan börja fundera på om inte näringsutskottets är en bättre position ur miljöpolitisk synpunkt än den position som nu har försatt sig i tillsammans med Moderata samlingspartiet. Det är ganska lätt ordnat. Den avgörande frågan i kammaren i de här voteringarna handlar om en röst på den ena eller andra sidan om blockgränsen. Så förfärligt märkvärdigt är det faktiskt inte. Om var inne i kammaren när jag sade att det bara var en miljöpartist här ska jag be om ursäkt. Jag noterar att också är närvarande. Hon har en särskild kunskap om detta eftersom hon är representant i näringsutskottet. Jag har med detta velat fästa uppmärksamheten på vad det egentligen handlar om. Det är en överprövning av tidigare fattade beslut och resonemang om en riksrevisionsrapport som KU inte närmare har tagit del av. KU har inte när man försöker kritisera ägarstyrningen ens tittat i den mapp som regeringen överlämnar till bolagsstyrelserna generellt och inte bara till utan anser att styrningen är för dålig. Med det här har jag inte menat att allt skulle vara frid och fröjd. Det mesta går att förkovra och förbättra. Det kan säkert utvecklas på olika sätt.