prot · GS0972 · 2005-02-09 00:00:00 — Det innebär, såvitt jag förstår, herr talman, att jag måste ställa frågan: Står ni bakom det här? Vad ligger bakom detta tänkande? Är det ett helt nytt omtänkande där alla som är socialdemokratiskt anfrätta i förvaltningen ska ut därför att det ska in med rent och fräscht folk som hyllar de liberala politiska idéerna, alltså ett upphörande av den svenska väl fungerande förvaltningstraditionen? Jag måste också få fråga, herr talman, om de fyra partierna står bakom det har sagt beträffande utnämningsfrågorna. Regeringens utövande av utnämningsmakten har varit föremål för granskning , . KU gjorde då, liksom tidigare, den bedömningen att den omständigheten att en person har en politisk bakgrund inte ska vara diskvalificerande vid tillsättningen så länge endast sakliga grunder som förtjänst och skicklighet vid tillsättningen har tillämpats. Utskottet menar att politisk erfarenhet är en tillgång som ska utnyttjas även sedan den aktiva politikertiden har upphört. Jag måste, herr talman, dessvärre fråga: Är det här tecken på att ni bryter upp från vår gemensamma ståndpunkt i kring synen på tillsättningsfrågorna och inför ett systemskifte i den svenska förvaltningen ut med socialdemokrater och in med pålitligt folk som genomför den politik som har beslutat? Det är i och för sig ingen ny uppfinning att förvaltningen ska genomföra den politik som beslutar. Så är det , och det är ingenting konstigt med det. 137 () replik: Några klargöranden kanske kan vara på sin plats. Först till antalet myndigheter: Jag kan lova dig att vid ett borgerligt regimskifte 2006 kommer det säkerligen att inrättas många nya myndigheter, men ännu fler kommer att läggas ned. Vi har inte sagt att det inte kommer att ske några förändringar i myndighetsstrukturen, utan vi har sagt att antalet myndigheter inte ska öka utan snarare minska. Vi har massor av förslag om det som vi lägger fram i ett antal motioner, och det vet naturligtvis om. Det är rätt magstarkt av att här göra sig till tolk för den svenska förvaltningsmodellen när det är hans regering som ägnar sig åt att torpedera den genom att på område efter område åsidosätta det som står i grundlagen, nämligen att endast sakliga grunder ska vara gällande vid tjänstetillsättningar. Visst kan en politisk bakgrund vara en god tillgång om man ska tillsättas som statlig chef. Problemet är ju att det bara är en viss typ av partipolitisk bakgrund som räknas, det vill säga socialdemokratisk partibakgrund. Gå till statistiken, ! Jag har följt debatten , och såvitt jag förstår finns det ingen enighet om hur utnämningspolitiken och utnämningsmakten ska bedrivas. De borgerliga partierna och har ju tvingat igenom tilläggsdirektivet till om att utnämningsmakten ska utredas. Utan detta initiativ hade det aldrig kommit med i utredningen. vill ställa en fråga till . Först bestämmer regeringen att högskolan i ska bli universitet. Sedan utser samma universitet till hedersdoktor. Det handlar om ett universitet som har en socialdemokratisk rektor och en styrelse med tydlig socialdemokratisk dominans. Jag vill ställa samma fråga till som jag tidigare ställde till : Anser att detta är ett uttryck för en sund relation mellan svensk statsförvaltning och regeringsmakten? 138 () replik: Jag har samma uppfattning på den punkten som gjorde sig till tolk för. Dessutom är detta genom partikollega anmält till Riksåklagaren som funderar över hur han ska bete sig i den frågan, så jag gör över huvud taget inget uttalande. Dessutom kan frågan komma till , och det är ytterligare ett skäl att avvakta något. Men har ju redan, i enlighet med och Dagens Nyheters föreskrifter, intagit sin ståndpunkt i den saken. Ur den aspekten är det meningslöst att vi tar upp ärendet i . När det gäller utnämningsmakten har det funnits, och finns väl förhoppningsvis fortfarande, en stor enighet om att grundlagen ska tillämpas eller hur, ? Och detta sker enligt grundlagen. Inför en granskning gjorde Moderata samlingspartiet en egen granskning av hur utnämningsmakten har fungerat, och etiketterade då åtminstone Socialdemokraterna. och andra får säkert problem med att veta vilka som kan tänkas fylla kraven på att vara odugliga i statsförvaltningen, för det är ju det som det ytterst handlar om. Min fråga är alltså: Står bakom beskrivning? Är det en korrekt beskrivning av hur äntringstrupper och andra i alliansen nu förbereder att slänga ut oförvitliga statliga tjänstemän från deras befattningar? I så fall är det ju dags att meddela dem så att de kan se sig om efter nya jobb. 139 () replik: När det först gäller Örebrofrågan sade att han står fast vid samma uppfattning som redovisade. Jag undrar då: Vilken uppfattning är det? Jag begär inte att ska göra en juridisk bedömning, utan jag ställer bara den enkla frågan: Anser att det är ett uttryck för en sund relation mellan svensk statsförvaltning och regeringsmakten att ett universitet som har fått sin status av landets statsminister utser samma statsminister till hedersdoktor vid nämnda universitet? Är det ett uttryck för en sund relation ja eller nej? säger att vi är överens om att grundlagen ska tillämpas. Ja, det var ju skönt att få höra det. Men den intressanta frågan är ju: Tillämpas grundlagen? Är det så att grundlagens krav på att endast sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet är avgörande vid en tjänstetillsättning? Det är det som är den intressanta frågan. Jag menar att det finns ovedersäglig statistik som på område efter område visar att det är en överrepresentation av Socialdemokrater som inte kan motiveras utifrån sakliga grunder, utan den har sin grund i att Socialdemokraterna använder utnämningsmakten till att utse lojala partikamrater till viktiga och avgörande poster. Det kan ju inte vara så att det bara är Socialdemokrater som kan leda statliga utredningar, som kan leda statliga verk, som är lämpliga att leda universitets- och högskolestyrelser. Är det verkligen så, , att kompetensen att leda verk, styrelser och utredningar bara innehas av socialdemokrater? 140 () replik: Med den briljans till analys som alltid gör sig till tolk för använder han orden bara socialdemokrater. Jag vill berätta för att jag är ledamot av som leds av den förre moderate statssekreteraren, numera landshövdingen . Det kan ju inte vara bara socialdemokrater. Det finns en brist på stringens i den läsning av statistik som alltid gör sig skyldig till för att försöka att skaffa sig kortsiktiga politiska poänger. Det är klart att han kan välja det debattklimatet. Jag är mer intresserad av att diskutera frågor från en principiell synpunkt, men det behöver man inte bekymra sig om när man har en duell med . Jag kommer inte att svara på den fråga som provocerar fram kring och regeringen. Det var ju regeringen som upphöjde den högskolan till universitetsnivå. Det får vara till dess att vi har anledning att befatta oss med ärendet, om vi nu får någon sådan anledning. Jag har den uppfattningen att det är angeläget att man tillämpar grundlagen. säger att det finns exempel efter exempel, men då vore det ju intressant att få reda på vilka det är som har så stor inkompetens därför att han eller hon har partibok att hon eller han inte längre får vara kvar i statsförvaltningen i samband med en eventuell ny borgerlig regering. 141 () replik: Jag vill fråga vilka fördelar han ser i Justitiekanslerns dubbla roller. Han ska vara allmänhetens företrädare mot regeringen i vissa ärenden och regeringens företrädare mot allmänheten i andra ärenden. Det räcker inte med att skicka ärenden mellan JO som är allmänhetens företrädare och ombudsman och JK, om JO anser att det är ett ärende för JK. Som jag nämnde i mitt inlägg finns det ibland möjligheter att få ärenden prövade både av JK och av JO. frågade mig vilka fall jag kunde peka på där det inte har fungerat bra. Jag räknade då bara upp de fall som är offentliga och som det har skrivits om. Men jag har fått samtal från personer som har varit väldigt missnöjda därför att de har trott att JK var deras företrädare. Sedan upptäckte de att så var det inte alls, utan JK var statens företrädare. Detta skapade stor förvirring och frustration hos dessa personer. Därför vill jag höra varför inte tycker att det vore bra om man gjorde en renodling och en översyn av Justitiekanslerns uppgifter och lade över det som gäller allmänheten på Justitieombudsmännen. 142 () replik: Rent faktiskt är det svårt att visa på vilka svårigheter som JK:s olika roller har, och det har också svårigheter att göra. Hon anförde diskussionen om domslutet i ett mordfall med romsk anknytning, och som ett skäl mot säger hon att JK har fått kritik. Vad är det som säger att kritiken mot JK är berättigad i det avseendet? Det är väl inte alldeles uteslutet att JK faktiskt kan vara den som har rätt på den här punkten. Det är en tvist som vare sig jag eller kan lösa. Sedan har och JK inte samma roller även om de har kontakt med de enskilda. JK kan faktiskt åstadkomma förlikningsbeslut, ersättningsbeslut och annat till förmån för den enskilde, medan egentligen bara kan påtala ett missförhållande. kan inte fatta något annat beslut i stället eller lösa problemet, utan det måste ske i annan ordning. Det är mycket möjligt att man kan fundera ytterligare ett varv över vad man skulle kunna tänkas göra åt , inte därför att det är gammalt utan för att titta på vilken funktion det kan tänkas spela i olika sammanhang. Men jag har nog den uppfattningen att JK väl sköter sitt värv. Om JK inte ska ha med den enskilde att göra utan exklusivt vara statens företrädare, måste man möjligen skapa något annat. Då är inte JO det instrument som man behöver, utan i så fall är det något helt annat som man ska titta på, som jag kan förstå. 143 () replik: Det är glädjande att medger att, som det står i majoritetstexten, JK:s uppgifter är motstridiga och att det kanske finns anledning att se över de här uppgifterna. Jag nämnde tidigare de möjligheter som finns i andra länder där man renodlar uppgifterna genom att ha någon typ av statsadvokat. Jag är inte ute efter att hudflå JK i sig och arbetet där, utan vad jag vill peka på är att vi utifrån medborgarnas intressen måste renodla uppgifterna. Det är mycket troligt att JK tycker att det fungerar alldeles utmärkt, men medborgarna, vars intressen vi är satta att bevaka, är uppenbarligen inte nöjda med detta. Det är därför som jag vill väcka frågan om en översyn av Justitiekanslerns uppgifter och en renodling av de dubbla rollerna. 144 () replik: Frågan utreddes , och det ledde då inte fram till någon ny lösning. Det berodde väl på, kan jag tänka mig, att det inte var alldeles enkelt att hitta ett alternativ och kanske inte ens heller att hitta särskilt goda skäl för att ändra det förhållande som är. Jag får erkänna men det är möjligt att jag har bristande kontakt med min omgivning att jag inte har träffat en enda enskild person som har tyckt att vi borde organisera om . Men vi har naturligtvis olika kontakter, så jag ska inte påstå att det inte förekommer. Jag tar inte avstånd från majoritetstexten. Jag konstaterar bara att det inte är alldeles uteslutet att en ny myndighet i form av en utredning, för det blir ju en ny myndighet om det blir en utredning, kan tänkas komma att titta på den här saken . 145 (m) replik: var inne på att till och med oppositionen minsann hade kunnat vara med och med dess tillskyndan fått till en eller annan myndighet. Då vill jag påminna om att när det gäller tsunamikatastrofen tillsattes kommissionen mycket på grund av att det fanns skälig anledning att misstänka att regeringen inte i alla delar kunnat leva upp till den katastrof- och krisberedskap som inskärpte att det var regeringens skyldighet att upprätthålla. Kommissionen var alltså högst berättigad. Och jag vill påminna om att den är en myndighet, men den har ett begränsat förordnande och ska till detta år avlämna sitt betänkande. Likaså är rådet en högst tillfälligt inrättad myndighet som eller juli också ska avsluta sitt arbete, och då upphör den myndigheten, så de är båda högst tidsbegränsade. När det gäller frågan om utnämningsmakten är det måhända lite förståeligt att man, när man som företräder ett parti som har innehaft makten i det här landet under de i stort sett av de förlidna 73 eller 74, blir lite hemmablind. Det tycker jag att vi får prov på när vi hör frenetiskt försvara regeringens utnämningspolitik. Jag vill minnas att det var som hade den ganska så deciderade inställningen att man skulle se till att utse rätt folk på rätt plats ifall borgarna skulle få ta över. Då kunde man i alla fall bromsa om det skulle behöva omsättas en och annan borgerlig tanke. Skälet till misstanken, , om att det här inte sköts på rätt sätt är att vi misstänker, och har goda grunder för det, att man i allt högre grad inte tar hänsyn till 11 kap. 9 § i regeringsformen, där det talas om att saklighet såsom förtjänst och skicklighet endast ska utgöra grund för tillsättning, utan det blir en alltmer politiserad hänsyn. Någon sade: Det förstår ni väl att om flera socialdemokrater sitter i högskolestyrelsen blir det lättare för regeringen att genomdriva sin universitets- och högskolepolitik. 146 () replik: Det är inte förbjudet för regeringen att styra sina myndigheter. Myndigheterna lyder under regeringen och ska se till att den politik som beslutas i genomförs. Det är ju myndigheternas uppgift plus att utöva myndighetsutövning enligt lagarna. Det finns ett slags föreställning om att dessa myndigheter skulle leva något alldeles eget liv. Deras verksamhet ska utgå från den politik och inriktning som majoritet har beslutat om. Det är väl alldeles uppenbart. Antalet myndigheter är meningslöst att diskutera. Frågan är väl om de behövs eller ej, och behövs inte en myndighet ska den inte finnas. Det är alldeles uppenbart, och det är väl ingen som har slagit fast något annat. När det gäller detta att vi har haft makten under närmare och har blivit fartblinda kan jag försäkra om att jag i alla fall har fått upp ögonen ordentligt , 19761982 och 19911994. Då spärrades ögonen upp inför den politik som exekverades från det här huset. Men bortsett från det är det väl lika bra att ni talar om vilka generaldirektörer som är krypare, vilka generaldirektörer som är utsedda därför att de har socialdemokratisk partibok eller i varje fall har hälsat på någon socialdemokrat , vilket ju också kan vara förfärligt för en generaldirektör att ha gjort. Tala om vilka det är i stället för att säga att ni har goda skäl för era misstankar och att statistiken är omisskännlig. Allt det där finns inte i verkligheten, utan det finns i era fantasier när ni diskuterar de här frågorna. Kom fram med namnen! Är det generaldirektören i som påstås ha krupit för ett statsråd därför att statsrådet tyckte illa om en rapport? Är det han som tillhör kryparna och som inte har ryggrad nog att stå för vad hans verk håller på med? Det är ju er filosofi och ert sätt att resonera. Vi ska nog be den här generaldirektören komma till KU, så får vi höra vad han tycker om det här. 147 (m) replik: Jag tänker inte namnge någon här. Det räcker att ange partibeteckningarna, och de med (s) är ganska rikligt förekommande här och var i styrelser, råd och andra sammanhang. har svarat på frågan vad skälet är till att ni utnämner så många socialdemokrater i olika sammanhang att näringslivet inte står öppet för socialdemokrater i samma mån som det gör för borgerliga företrädare. Därför skulle det möjligen finnas någon orsak för det offentliga att placera de begåvade och kunniga socialdemokrater som finns runtom på centrala poster. Men det är ett ganska dåligt skäl. Jag lyfte fram det här för att just visa att det inte finns någon anledning att markera i den delen, som gjorde vid det tillfället. Myndighetsutövningen lever ett eget liv. Ja, men det är väl ganska känt och möjligt att en myndighet också kan bromsa genomförandet av saker och ting, återkalla saker och ting eller lägga dem på is. Det kan man naturligtvis göra med mer eller mindre kända politiska förtecken. Tro inte att vi är så godtrogna från oppositionens sida att vi inbillar oss att det inte skulle kunna gå att desavouera en borgerlig politik genom utnämningar. Det tror jag att vi har fått klart för oss redan under de korta perioder då vi har suttit i regeringsmakten och som förfasade sig över. 148 () replik: Jag får erkänna att jag hade ännu svårare att hänga med i resonemang här på slutet än vad jag tidigare hade. Det där kommer jag att lämna okommenterat. Däremot skulle jag vilja ha lite undervisning i statskunskap. Styrelser är inte statliga befattningar. Vilka som sitter i styrelser regleras inte i grundlagen. Det vore kanske bra om , och andra tittade på vad det är man faktiskt påstår och säger och delade upp det här. Ett styrelseuppdrag eller ett utredningsuppdrag är inte en statlig befattning som är reglerad i grundlagen. Det är lite pinsamt att behöva tala om det, särskilt för , men jag gör det i alla fall för jag tror att det är bra för den fortsatta diskussionen att göra det. vill inte namnge någon usel generaldirektör. Det räcker med att titta på partibeteckningarna. Alltså är alla som kan anföras som socialdemokrater presumtiva föremål för avsked när och hans äntringstrupp tar hand om kanslihuset eventuellt 2006. Jag tycker faktiskt, , att diskussionen borde ha något lite högre nivå. Om man har starka skäl och vet att det är på ett visst sätt, då kunde man väl lika gärna namnge folk? Vi lever ju i ett öppet, offentligt samhälle. misskrediterar man alla som har någon politisk anknytning på den socialdemokratiska sidan. Tror ni att generaldirektörer och andra befattningshavare tycker att ni behandlar dem på ett människovärdigt och respektfullt sätt när ni säger att de alla kryper för och den socialdemokratiska regeringen? Är det inte dags att något bromsa munnen och koppla in tankarna och eftertänksamheten lite grann i den här debatten också? 149 Tredje vice talman () replik: Jag ska först försäkra om att jag står bakom . Det gör jag inte bara för att han är min partiledare utan också för att han har fog för de åsikter och den kritik som han framför i artikeln som förut refererades här. Det är inte endast som framför den här typen av kritik. , alltså , biföll kammaren en reservation där ställningstagandet var: Enligt vår mening är emellertid tendensen vid utnämningar sådan att misstanke kan uppstå om att vid tillsättning inte enbart såsom grundlagen föreskriver avseende fästs vid sakliga grunder. Det här är alltså en misstanke som den här kammaren har ställt sig bakom, så är i gott sällskap. har sedan gått vidare och tittat på de utnämningar som regeringen har gjort. Där har vi inte skilt på formella utnämningar som statliga tjänstemän, utan vi har tagit alla de utnämningar som regeringen tittar på. Det som det refereras till i den här artikeln handlade ju om universitets- och högskolestyrelser. Det är ett faktum att 13 av de 16 ordförandena i universitets- och högskolestyrelser som har politisk bakgrund är socialdemokrater. Styrker inte det den åsikt som kom till uttryck här i kammaren och den åsikt som ger uttryck för? Styrker inte det misstanken om att Socialdemokraterna inte endast fäster avseende vid sakliga grunder när man utser personer till universitets- och högskolestyrelserna? 150 () replik: Alldeles pekade jag på att när det gäller statliga styrelser gäller inte grundlagsstadgandet. Det hindrar inte att man ska ha en bred representation, men man kan inte ta sin utgångspunkt i den diskussionen i grundlagsstadgan. Sedan talar om den studie som kd har gjort. Och det är ju en upplysande studie. En väsentlig upplysning i en asterisk är att en befattningshavare i, jag tror att det var , Kurdo , belastas med att vara bror till socialdemokratiska kvinnoförbundets ordförande . Jag tycker faktiskt att den rapporten saknar en del vetenskaplig stringens för att peka på en sak sammanhanget. Det är alltså så att ska medverka till att göra rent hus med socialdemokratiska generaldirektörer och myndighetsföreträdare om det blir en borgerlig regering. Jag förstår att också de andra borgerliga partierna står bakom detta med att göra rent hus. Först är man med och förhandlar fram en grundlagsutredning som ska titta på de här frågorna, sedan ska man genomföra en ny politik 2006 om man kommer fram till köttgrytorna, som uttrycker saken. Sedan får jag säga något om riksdagsbeslutet och misstänksamheten. Jag pekar på att faktiskt inte tar någon ställning till KU:s betänkande, utan lägger denna anmälan till handlingarna. Det här voterandet om olika uppfattningar är alltså fel i förhållande till riksdagsordningen och reglerna. lägger enbart anmälan om sina funna resultat till handlingarna. 151 Tredje vice talman () replik: Ja, kammaren har alltså lagt den här granskningen till handlingarna med bifall till den reservation som jag redogjorde för. Med tanke på de diskussioner som föregår här tycker jag att det är konstigt att Socialdemokraterna fortsätter sitt ihärdiga motstånd mot det uppdrag som ligger om att utreda frågan om tillsättning av höga statliga tjänster, om att det skulle kunna göras på ett mer öppet sätt. Då skulle vi också ha lättare att i efterhand granska och utvärdera de tillsättningar som görs. Det tror jag att åtminstone den här debatten skulle tjäna på. Jag ska också tala om för att det kommer att medverka till efter ett regeringsskifte är att återupprätta akademins frihet, att tillsätta styrelser som skapar fria, självständiga forsknings- och utbildningsinstitutioner och att vi ska styra med de regleringsbrev och de budgetar som vi fattar beslut om på ett öppet och demokratiskt sätt. Det är vad jag kommer att medverka till efter valet . Jag kan väl avsluta med att peka på det något märkliga uttalandet av om att eftersom utnämningen av personer till statliga styrelser inte finns med i grundlagen behöver vi inte fästa vikt vid den här typen av kriterier, som grundlagen ändå föreskriver. Jag tycker att de kan tjäna som rättesnöre även för övriga utnämningar som regeringen gör, men jag förstår att i det avseendet inte delar min uppfattning. 152 () replik: Jag förbehåller mig rätten att själv bestämma vad jag har för uppfattning. Jag delar uppfattningen att det ska vara kompetent folk i styrelser även om det inte är grundlagsreglerat. Det är klart att det ska vara kompetent folk. Det är väl ingen tvekan om det? Det är väl egentligen ingen som någonsin har försökt att diskutera på ett annat sätt. Jag vill också deklarera en sak, så att det inte råder någon oklarhet om det. Jag är ledamot i . Det är inget oklart i det, för det har jag ett regeringspapper på. Jag följer naturligtvis riksdagsbeslutet och det som är inskrivet i , nämligen att man ska ha en översyn och se om det går att öka öppenheten i tillsättningsärenden. Varför ska påstå att jag motsätter mig detta? Det är ju fullständigt meningslöst att diskutera utifrån de termerna. Jag följer riksdagsbeslutet, för det har jag blivit lärd att göra i alla sammanhang, långt folkrörelsearbete och annat. Man får acceptera att man inte alltid tillhör majoriteten och att man får ta konsekvenserna av detta. Men som jag uppfattar har den väl nu snart berövats sitt uppdrag, för här ska det ju sättas upp andra principer om det blir en borgerlig regering. Jag förstår inte riktigt varför det är så nödvändigt att rusa fram så väldigt fort och ha så höga tonlägen och skarpa ord, som rent hus och annat, för att ordna detta. Får jag göra, herr talman, en liten kommentar till kd:s förslag om de här självständiga universitets- och högskolestyrelserna. När jag läste detta fick jag klart för mig att de kommer att vara som slutna ordenssällskap därför att ledamöterna i styrelsen ska utses av den sittande styrelsen. Man skapar tydligen först en styrelse, och sedan ska den styrelsen i fortsättningen rekrytera de nya ledamöterna i styrelsen. Jag tycker inte att det tyder på någon särskilt stor öppenhet. Jag tror att det snarare leder till en introvert verksamhet. 153 () replik: