prot · GT0933 · 2005-11-18 00:00:00 — Vi har god infrastruktur, bra vägar, bra kommunikationer, en postgång som fungerar och allt sådant. Vi har dessutom en vallag som är relativt enkelt. Sammanräkningen av rösterna är enkel och går snabbt. Då kan man säga att de problem som ett elektroniskt röstförfarande kan lösa finns inte i . Vi har inte ett krångligt valsystem som man har på . Vi har inte logistikproblem och infrastrukturproblem som man har i . De problem med valsystemet som vi kanske har i kan inte lösas med ett elektroniskt röstförfarande. Därav följer, i alla fall för min del, att det är mycket tveksamt om det finns några vinster att hämta i att försöka införa elektroniken på det här området. Sammanräkningen är snabb. Frågan är vilka problem det är som ska lösas med det elektroniska röstförfarandet. Sedan har vi också sekretessproblemen och valhemlighetsproblemen att ta hänsyn till. Slutligen har vi möjligheten för funktionshindrade att i nödfall, i undantagsfall, lägga rösten utanför röstningslokalen. Jag tror att det är nödvändigt att ha kvar den här möjligheten. Det finns ett mycket starkt krav på kommunerna att se till att alla röstningslokaler är tillgängliga för alla, men det finns en liten möjlighet att i undantagsfall ha lokaler som inte är handikappanpassade. Skälet till det är att vi inte ska hamna i en situation där det blir orimligt långt till röstningslokalen eller ett valdistrikt blir orimligt stort eller något sådant därför att man inte kan använda en vallokal. I undantagsfall ska man kunna acceptera detta för att inte i onödan försvåra för människor att utnyttja sin rösträtt. Då kan det också hända att en funktionshindrad inte kan komma in i lokalen. För att då inte frånta den här personen hans eller hennes rösträtt måste den här undantagsregeln finnas. Målet ska givetvis vara att av röstningslokalerna är handikappanpassade, men vi kan inte garantera detta . Därför måste den här regeln trots allt finnas kvar. 5 () replik: Med anledning av det sista sade vill jag fråga om tycker att det är tillfredsställande att vi har en formulering i vallagen som säger att om en vallokal inte är tillgänglig för fysiskt funktionshindrade väljare får röstmottagarna ta emot deras valkuvert utanför vallokalen om det kan ske på ett betryggande sätt. Är det tillfredsställande att det står i vallagen att funktionshindrade kan rösta på trappan? Det är vad den här skrivningen innebär. 6 () replik: Jag uppfattade inte att det var själva formuleringen som var problemet. Jag måste erkänna att jag i så fall inte riktigt inser vad som är problemet i själva formulering. Det som kan diskuteras är ju innehållet, substansen, i den här regeln. Jag försökte förklara att enligt min mening måste det här undantaget finnas för att vi inte ska hamna i en situation där vi fråntar en väljare rösträtten. 7 () replik: Vi har tidigare fattat beslut här i om att vi ska ha en hög ambitionsnivå när det gäller handikappolitiken. Att handikappade ska ha samma möjligheter som vi som inte är handikappade bygger på att offentliga lokaler är tillgängliga. Då ska skollokaler och andra typer av lokaler som finns i kommuner vara tillgängliga för alla. Eftersom den ambitionen är hög och detta ska vara fullt genomfört 2010 anser jag att det känns väldigt märkligt om vi säger att just när det gäller en sådan viktig handling som valhandlingen kan vi acceptera att människor som är funktionshindrade får rösta på trappan. Min naturliga fråga blir förstås: Skulle finna sig i att rösta på trappan? Kan vi verkligen säga att vi inte ska skruva åt handikappolitiken så att den demokratiska handling som det innebär att delta i val och ha tillgång till en vallokal inte ska gälla människor som har fysiska funktionshinder? Kan vi verkligen finna oss i det? 8 () replik: Den dag vi kan garantera att vi inte hamnar i den situation som jag beskrev, den dag vi kan garantera att samtliga röstlokaler är tillgängliga för samtliga röstberättigade kan vi också ta bort den här paragrafen som då blir obsolet. Innan vi kan garantera detta måste den här möjligheten finnas för att vi inte ska frånta någon hans eller hennes rösträtt. Jag skulle inte tycka att det var särskilt trevligt att tvingas rösta på trappan, men jag skulle utnyttja min rösträtt. 9 (): Vi som satt i den utredning som föregick det här förslaget och det här betänkandet hade ett ganska storstilat uppdrag. Vi skulle medverka till att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Det är ju en angelägen uppgift. Mot den bakgrunden, herr talman, har vi funnit att det finns skäl att fundera extra på några punkter i det här förslaget. Vi har till exempel granskat om det vore rimligt att slopa den fria nomineringsrätten. Skulle det stärka eller fördjupa den svenska folkstyrelsen om vi skulle införa offentliga valförberedelser, vilket en del har fört fram förslag om? Vi har funnit att det inte är rätt väg att gå. Det skulle försvaga medborgarnas möjligheter att själva förfoga över grunderna för val till våra offentliga organ, till riksdag, kommun och landsting. Därför avvisas förslaget om offentliga valförberedelser, och det är bra. Som berörde har vi haft att granska om detta är en förenklad vallag. I det här förslaget införs flera normnivåer. har det varit en vallag och inte funnits möjligheter till andra normnivåer. öppnas den dörren. Där måste man naturligtvis göra en avvägning. I och med detta förslag överlämnar en del av makten till andra nivåer, till regeringen och i viss mån också till . Grunderna för detta ligger naturligtvis i regeringsformen. Vi bedömer att det förslag som ligger i den här delen är acceptabelt, men det är viktigt att följa detta så att vi inte via förordningar eller på annat sätt åstadkommer en ordning som inskränker eller försvagar den svenska folkstyrelsen. Vi har också, som redan har berörts, tittat på frågan om proportionella val till kommunfullmäktige. Här sägs det ofta att det föreligger proportionella val. Vi har tittat på småpartispärrar, valkretsindelning och annat i det sammanhanget. Vi har kunnat konstatera att med dagens ordning, herr talman, är det en stor spännvidd i de kommunala valen. Det är en spännvidd från och . Så mycket skiljer det sig när det gäller väljarnas möjligheter att få sin vilja manifesterad i valen till fullmäktige. Det tycker vi inte är rimligt, men vi har konstaterat att det inte är möjligt att åstadkomma någon förändring i det här sammanhanget. Jag noterar att frågan finns med som en del i . Precis som tidigare talare har gjort, vill jag yrka bifall till reservation 4 under punkt 9. Den rör just frågan om proportionella val till fullmäktige och att de inte bara ska heta proportionella utan också vara det. Men den stora frågan, herr talman, i detta förslag till ny vallag är egentligen att vi överför ansvaret för den så kallade förtida röstningen från till kommunerna. Den förtida röstningen, poströstningen, har funnits . Posten har alltså en lång historia här, och därför är det naturligt att många förknippar den förtida röstningen med just poströstning. , valet , blir det dock efter kammarens beslut kommunerna som blir ansvariga för den förtida röstningen. Detta är en stor del av vår infrastruktur när det gäller möjligheten att delta i val. I storleksordningen en tredjedel av alla röster som avges har kommit . Därför är det naturligtvis angeläget att det mandat som överlämnas till kommunerna i och med beslut kan fullföljas på ett bra sätt. I Europaparlamentsvalet fanns 1 191 ställen där det var möjligt att avge en förtida röst. Vi hoppas att vi kommer att befinna oss i den storleksordningen, i vart fall inte lägre, när det gäller de förtida röstställen som ska erbjudas av kommunerna nästkommande år. Det är naturligtvis angeläget, om vi ska klara att förenkla för medborgarna att avge röster, att inte den här delen fallerar. I det sammanhanget är det naturligtvis viktigt att säkra att inte resursfrågan kommer att innebära ett hot mot en god förtidsröstning. har ju kunnat förhandla med och på det sättet kunnat säkra en tillgång till de resurser man ansett sig behöva. Kommunerna befinner sig i en annan situation. De kan inte förhandla med staten, utan de blir tilldelade en påse pengar för att genomföra omröstningen. I det här sammanhanget, herr talman, har vi pekat på att det är viktigt att vi inte arbetar på samma sätt som i så många andra frågor från statens sida när det gäller resursfrågorna. Det är lätt för oss eller till och med för myndigheter att ställa utökade krav utan att man får resurser för att kunna uppfylla dessa. Detta pekar vi på i reservation 6, som vi har tillsammans med . Jag yrkar för tids vinnande inte bifall till den, herr talman, men den är viktig. En annan fråga jag vill beröra är personvalet. Personvalet får en allt större betydelse, och det är bra. Det är angeläget. Vi bejakar den utvecklingen från sida. Här har det däremot inte varit en tydlig diskussion när det gällt vallagen, eftersom detta också är frågor som hör hemma i . Dock hänger det samman med frågan om parti- och kampanjfinansiering, herr talman. Med den utveckling vi ser är det förstås viktigt att vi säkerställer en ordning som gör att medborgarna har förtroende för valet, för oss som förtroendevalda och för oss som partier som agerar i detta sammanhang. Från vår sida ser vi det som angeläget att vi kan åstadkomma en ordning som ger öppenhet om hur vi finansierar våra val. Det handlar om en del av väljarnas tillit som vi måste säkerställa. Här ser vi möjligheten att åstadkomma en bättre och tydligare struktur där vi jämställer de olika aktörerna i valen. Det är inte för att reglera partier utan för att väljarna ska kunna veta hur vi som har blivit valda har finansierat våra mandat, så att säga. Därför har vi i den här delen en reservation under punkt 19 tillsammans med , reservation 9, som jag också vill yrka bifall till. När det gäller e-röstning var bilderna från tydliga för många av oss. har kommenterat en del av det jag hade tänkt ta upp, så jag ska inte orda mer om detta. Dock vill jag betona att detta är en angelägen utvecklingsväg. Det handlar om att förenkla och underlätta för medborgarna att kunna utföra sin medborgerliga rätt att rösta. Då måste man också se att detta är en väg att lösa en del av de problem vi har pratat om när det gäller funktionshindrade. För att underlätta för fler medborgare att rösta kan tekniken vara en viktig möjlighet. Det vill vi ta vara på, dock icke så långt att vi säger att det ska vara färdigt till 2010. , herr talman, vill jag bara kommentera möjligheten för kommunala företrädare att i fortsättningen få likställighet när det gäller ansvar för att det finns valsedlar i de lokala valen, till exempel här i . Jag vill säga att det förslag som föreligger inte innebär att vi har avsett att förhindra exempelvis försök som Junilistan som skapade mycket debatt för sedan. Det ska inte förhindras med det förslag som föreligger. 10 (): I den demokrati vi känner som vår finns det en handling, ett tillfälle och en gärning som är så mycket viktigare än alla andra. Det är det som inträffar i den tredje söndagen , numera . Då väger nämligen en riksdagsledamots röst lika tungt som en av lokalvårdares, herr talmannens röst lika tungt som kammarsekreterarens, min röst lika tungt som min mammas röst, allas röst lika mycket. Det är då vi väljer vilka personer som i den representativa demokratin ska representera oss och fatta beslut i kommunfullmäktige, och . I takt med att misstron mot oss som sitter på de här uppdragen har växt människor har känt att vi inte kunnat lösa många av de problem de stått inför och som vi sagt oss vilja lösa, till exempel den utbredda ungdomsarbetslösheten har det också blivit allt viktigare att diskutera hur avståndet mellan väljare och valda ska minska. Vi har återkommit till de diskussionerna under arbetet med betänkande, och jag tycker också att detta är viktigt att ha i fokus när vi diskuterar själva formerna för hur röstningen och valet ska gå till. Låt mig peka på några saker i detta betänkande, som alltså är slutstation för det arbete som lades ned av . I reservation 4 pekar fem partier på vikten av att också valen till kommunfullmäktige är proportionella. Ska människor känna att den valhandling man gör faktiskt betyder något, att den röst man avlägger faktiskt är värd lika mycket som alla andras röst, kan det ju vara bra om ens röst också räknas som lika tung som alla andras röster. Då är proportionaliteten viktig. har vi ett proportionellt valsystem förutom 4-procentsspärren, som i och för sig kan och bör ifrågasättas i riksdagsvalet, men vi har det inte i kommunfullmäktigeval. Det bör man gå vidare med, och det är det vi pekar på i reservation 4 från fem partier. En annan viktig sak är att alla människor känner att de har samma möjligheter att utöva sin rösträtt, samma chanser att agera i demokratin. Därför pekas i det här betänkandet på funktionshindrades möjlighet att rösta. Jag vill peka på ett ställningstagande som utskottet har gjort utifrån en motion av . På s. 16 säger utskottet att man vill slå fast att tillgänglighet till vallokaler är av grundläggande betydelse för väljares möjlighet att utnyttja sin rösträtt. Man besvarar motion med att skriva: Därför utgår utskottet från att regeringen ger i uppdrag att efter valet göra en uppföljning avseende tillgängligheten till vallokaler vid detta val. Formellt sett är detta inget tillkännagivande, men det måste nog vara så långt man kan gå utan att göra ett formellt tillkännagivande: Vi förutsätter att regeringen lämnar ett särskilt uppdrag till myndigheten som handhar val för att undersöka möjligheten till tillgängligheten till vallokaler vid nästa val. I reservation nr 8, som jag härmed yrkar bifall till, pekar jag och på ett annat förhållande för funktionshindrade, nämligen det faktum att synskadade inte har möjlighet att utnyttja personvalet och bevara valhemligheten på samma sätt som andra. För att rätta till detta missförhållande bör gör ett tillkännagivande. sade tidigare i debatten att inte har problem som behöver åtgärdas genom att man inför möjlighet till elektroniskt röstningsförfarande. Jag delar inte den uppfattningen. har problem med ett minskat valdeltagande. Många människor känner att demokrati och politik är något som ligger långt ifrån dem och är något som man inte riktigt kan ta del av. De stora lösningarna för dem är självklart helt andra än att ändra formerna för valsystemet. Dem diskuterar vi också. Det är sådant som åtgärder för att minska klyftorna mellan väljare och valda, ge fler människor möjlighet att ha ett demokratiskt uppdrag, möjlighet att överta makten genom fler folkomröstningar och andra metoder. I detta sammanhang är det ju också intressant att titta på hur vi ska göra det så enkelt som möjligt för människor att rösta. Ett sätt att göra det enklare, som så förtjänstfullt har talat om tidigare, är att titta på möjligheten till elektroniskt röstningsförfarande. Om detta borde göra ett tillkännagivande. I många demokratier, också sådana som vi ibland har viss kritik emot för deras bristande öppenhet, finns det en punkt där man har kommit betydligt längre än vad vi har gjort i när det gäller öppenhet, nämligen bidrag till politiska kampanjorganisationer, politiska partier och politiska kandidater. Varför är det så viktigt att veta varifrån ett visst parti har fått sina pengar? Det är viktigt av två skäl. Det ena skälet är möjligheten att förstå varför ett parti har svårare att komma ut än ett annat. Det är det lilla skälet. Det andra, och det stora och avgörande, skälet är att de politiska partierna är den kraft som organiserar så att människor får plats i riksdag, fullmäktige och landsting, får fatta beslut som gäller för oss alla, får stifta lagar och fatta beslut om budgeten. Att då inte ha möjlighet till insyn om vilka intressen dessa partier får luta sig mot när det är dags att gå till val och vilka krafter de får sina ekonomiska resurser från är en brist i den svenska demokratin. Det behövs en öppenhet i finansieringen till de politiska partierna. Det behövs en sådan lagstiftning som man har i många andra länder, till exempel i . Det säger vi och väldigt tydligt i en reservation som kammaren faktiskt borde rösta för bifall till. 11 () replik: lägger tyngden i sitt anförande på att möjligheterna ska vara lika för alla. Det intressanta är att det bara är som har reserverat sig till förmån för att den kränkande skrivningen i vallagen ska tas bort, men alla berör i sitt anförande just den delen. Den där skrivningen i lagen har uppenbarligen betydelse. Jag måste ställa samma fråga som jag ställde till . Med det som har lagt tyngden på, nämligen att det är viktigt att rätten är lika för alla, tycker då att det är tillfredsställande att vi i lagstiftningen pekar ut just funktionshindrade i en särskild paragraf och att funktionshindrade inte ska ha samma rätt som alla vi andra? Är det helt tillfredsställande att den gruppen kan rösta utanför vallokalen? 12 () replik: För att använda ord är ju skrivningen i lagen inte helt snygg. Den skulle kanske kunna utformas på ett annat sätt. Syftet är ju, precis som tidigare pekade på, att se till att ingen funktionshindrad utestängs från möjligheten att rösta. Jag tror att det är bra om vi kan komma bort från den skrivningen. Jag tror att det är bra om vi skyndsamt kan se till att varenda vallokal i landet är fullt tillgänglig för alla funktionshindrade. Det var just därför det var så viktigt för utskottet att få den skrivning som alla partier utom har ställt sig bakom, nämligen att man vid nästa val ser till att göra en uppföljning på alla vallokaler genom och se hur tillgängligheten ser ut. Vi kanske redan efter nästa val kan få bort den diskuterade skrivningen i vallagen därför att tillgängligheten har blivit så bra. I annat fall måste vi ju ta till hårdhandskarna för att få tillgängliga vallokaler inte för att göra det svårare för funktionshindrade att rösta. Det är, milt sagt, fel sätt att angripa problemet. När vi är inne på funktionshindrades möjligheter i valet måste jag fråga som har gjort detta till sin viktiga hjärtefråga det tycker jag är ett bra val: Hur kommer det sig att inte är med på reservation nr 8? Hur kommer det sig att inte sluter upp bakom att synskadade ska ha samma möjligheter att med bibehållen valhemlighet delta i personvalet? 13 () replik: Jag kan säga något om de synskadade. Vi har ett särskilt yttrande som gäller just de synskadade. Som jag sade har jag varit med i . Vi har ju stärkt lagstiftningen i den meningen att det är obligatorisk tystnadsplikt för dem som hjälper synskadade att rösta. Målet är förstås att synskadade ska rösta helt på egen hand. Jag tror att tekniken är så väl utvecklad att om det görs en beställning från regeringen och skulle det vara fullt möjligt. Det är också det vi säger i vårt särskilda yttrande. Utskottets ställningstagande handlar om att när tekniken är tillgänglig ska detta vara möjligt. Jag återgår till den fråga som jag ville diskutera med . säger att det är bra att det i utskottets skrivning pekas ut att det ska vara en skyndsamhet när det gäller tillgängligheten till vallokaler för funktionshindrade. Man kan diskutera skyndsamhet och långsamhet. Tillgänglighet är ju ingen ny fråga. Den har diskuterats . 1999 slog fast att det finns ett tydligt mål för handikappolitiken som handlar om tillgänglighet. Man kan verkligen fråga sig om det är skyndsamt att nu i ett ställningstagande säga att vi ska se över detta under nästa val. Vi har ju möjlighet att redan nu bestämma att vallokaler ska vara tillgängliga för människor med fysiskt funktionshinder. Ambitionen är och har varit hög här i . Jag hoppas att hela kammaren sluter upp bakom vår reservation och säger att vi inte kan acceptera att fysiskt funktionshindrade vid en valhandling, som är en demokratisk handling, inte ska ha tillgänglighet till vallokal. Jag måste fråga : Skulle finna sig i att stå utanför på trappan och lämna sin röst på valdagen? 14 () replik: Jag håller med om kommentaren rörande saktfärdigheten. har gjort alldeles för lite för att se till att få tillgängliga lokaler. Vi har i ett annat utskott pekat på möjligheten att importera en ADA-lagstiftning, en sådan lagstiftning som finns i , till , som innebär att den som har offentliga lokaler som inte är tillgängliga ska kunna dömas och straffas för det. Vi måste med hårdare medel komma åt otillgängligheten. diskuterar vi två frågor när det gäller att funktionshindrade ska ha samma möjlighet att rösta. Då ser vi att ambitionen är densamma. Vi vill båda, både jag och , se till att funktionshindrade och alla andra har samma möjligheter att delta i valet. Vad handlar det om då? Jo, tekniken för att komma dit. Vilken teknik finns, och hur snabbt kan den bli implementerad? Vad gäller den ena frågan säger både och jag att den teknik som möjliggör för synskadade att delta i personvalet med samma möjlighet som alla andra till bibehållen valhemlighet redan är utvecklad. Det skulle kunna fixas. Då skriver jag och en reservation och säger: Då säger vi åt regeringen att fixa det här då. Men där nöjer sig med ett särskilt yttrande, trots att tekniken är färdig. Vad gäller den andra frågan, att alla vallokaler ska vara tillgängliga, har , precis som understryker, inte gjort tillräckligt. Det finns risk för att om man tar bort den här skrivningen i lagen så kanske funktionshindrade inte kommer att ha möjlighet att rösta. Det är trots allt, även om det är ett dåligt alternativ, bättre att rösta på trappan än att inte rösta alls. Därför säger vi: Se till att göra en genomgång! Se till att det finns möjlighet för alla att rösta! Men tekniken måste hinna i fatt. Och där tycker ni att en reservation är berättigad. Jag förstår inte kopplingen. Om vi i det ena fallet har en färdig teknik så borde man väl kunna göra en reservation där. I det andra fallet tvivlar man på att det finns färdig teknik. Då borde man väl kunna göra en översyn där. Det är den politik vi har landat i. 15 (): All offentlig makt i utgår från folket. Så inleds regeringsformen. Denna formulering sammanfaller med den socialdemokratiska synen på medborgarens roll i demokratin. Varje medborgares röst ska räknas lika, och den offentliga maktutövningen ska vara styrd av medborgarnas vilja så som den kommer till uttryck genom deltagande i de demokratiska institutionerna. Det är medborgarna, inte kapitalägaren, experten eller särintressen, som ska ha det avgörande inflytandet över den offentliga makten. Vi debatterar nu en ny vallag som föreslås. Det låter kanske lite tråkigt och byråkratiskt, men det svenska valsystemet, där vallagen utgör själva fundamentet, ska garantera att den representativa demokratin fungerar i den meningen att den verkligen är representativ. Trots att den tidigare vallagen har fungerat väl behövs nu en förbättring av den. I den gamla lagen fanns nämligen en del mindre brister, svårtillgängligheter och onödiga detaljer beskrivna. Därför tillsattes en utredning . Utredningens förslag ledde till den proposition som betänkande nu bygger på. I detta behandlar vi också ett antal motioner som rör frågorna kring val och vallagen. I det nya lagförslaget regleras hela valförfarandet samlat och mer tillgängligt och pedagogiskt än i den nuvarande lagen. Till lagen ansluter en valförordning som innehåller kompletterande föreskrifter om bland annat den närmare utformningen av valsedlar och valkuvert. Vissa ytterligare detaljföreskrifter kommer att utformas av den centrala valmyndigheten. Sådant som har varit oreglerat tas nu in i författningen. Därmed förbättras tillgängligheten, och förutsägbarheten stärks beträffande regler för vad som gäller vid val. Nyheter i lagen som särskilt bör framhållas är att det lokala ansvaret för genomförande av val samlas hos kommunerna, som därmed ska ha ansvar för all röstmottagning som sker i landet.