prot · GS09115 · 2005-04-29 00:00:00 — Hade vi fått möjligheten att stoppa de europeiska skatteparadisen, som man faktiskt har fått nu? Vi kan inte säga att vi har stoppat alla skatteparadis, men vi har fått en ny möjlighet genom det förslag till kapitalbeskattning som vi har nått en överenskommelse om . Hade vi fått det om vi inte hade haft EU? Jag tror att vi är ganska överens om att svaret på den frågan är nej. Det här är några skäl som jag ville peka på till att det är viktigt att vi går vidare med att få just det fördrag som omfattar alla de tidigare fördragen och som förenklar de regler som finns inom EU. 153 (): Det är inte sant att EU är ett superstatsbygge. Det som är sant är att EU är ett mellanstatligt samarbete. Det är inte sant att EU kommer att påtvinga oss i euron. Det som är sant är att svenska folket har sagt nej, och det respekteras av de andra länderna. Det är inte sant att vi ska få en ny nationalsång, ny flagga eller ny nationaldag. Sanningen är att det redan finns en sång. Det finns redan en flagga, och firas redan. Det är inte sant att EU är odemokratiskt. Sanningen är att fördraget kanske är det mest folkligt genomdiskuterade dokumentet i historia. Sanningen är att Europasamarbetet är bättre för miljön. Låt mig tala om en av de områden där det verkligen kommer att ske en överflyttning av kompetens. Det är en av de områden där det kommer att ske en överflyttning av verklig kompetens i och med det här fördraget. Det är inom det rättsliga samarbetet. Det kommer att vara ett beslut med kvalificerad majoritet. Brottsligheten blir alltmer internationell. Det mesta av narkotikan i har förts in via en nuvarande eller blivande medlemsstat i unionen. Svenskarna har blivit alltmer rörliga. Vi vistas utomlands som turister och studenter. Vi handlar i affärer utomlands. Vi importerar våra bilar från till exempel . Många är bosatta utanför . Vi blir därmed beroende av att stater kan samarbeta och av att det finns enhetliga regler på olika områden. Det behövs exempelvis gränsöverskridande insatser för att bekämpa gränsöverskridande brott. Detta är en fråga om rättssäkerhet. Svenskar som hamnar i tvister, blir brottsmisstänkta eller brottsoffer utomlands måste kunna lita på att de blir korrekt behandlade. En annan viktig aspekt är att det ömsesidiga förtroendet mellan rättstillämpande myndigheter som har byggts upp inom unionen behöver regler och stöd för att kunna utvecklas ytterligare. Sanningen är att brottsbekämpning enligt många är en av de allra viktigaste uppgifterna för unionen. Vi måste helt enkelt vara beredda på att fördjupa samarbetet inom det området. Det här fördraget ger oss en möjlighet till detta. En förutsättning för att vi ska bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten är framför allt ett fungerande operativt samarbete mellan våra polismyndigheter. Jag anser också att principen om ömsesidigt erkännande måste genomföras, och ömsesidig rättshjälp måste förbättras. Allt detta gör vi till viss del . Vi kommer att göra det . Men det nya fördraget ger en tydlighet och större möjlighet att utvecklas och vara effektiv. Om vi till exempel ska komma åt människohandel måste brottsrekvisiten vara enhetliga och tillräckligt vidsträckta för att vara effektiva. Alternativet till att säga nej till det här fördraget är . Det är det som jag tycker att vi ska diskutera. Är bättre än det föreliggande fördraget? Det är i och för sig sant att fördraget inte är perfekt. Det finns många saker man skulle kunna förändra. Det finns ett och annat som man skulle kunna göra mycket bättre. Sanningen är att utvecklingen inte kommer att stanna bara för att vi säger nej. Vi kanske till och med riskerar att hamna i samma situation som där vi tvingas följa efter men ha inget reellt inflytande. Det är konstigt. När många andra länder följer efter EU, många andra regioner, Ecowas, Economic Community of West African States, Asean, Comesa, Sadc och andra tittar på detta samarbete och ser att vi gör samma sak, då börjar vi backa in genom att säga nej. Jag tycker att föreliggande fördrag är långt mycket bättre än . 154 ESCH (kd) replik: Eftersom det kom upp igen huruvida vi är skyldiga att gå med i eller inte, vill jag hänvisa till s. 134 i . Där står följande: Rådet ska besluta på rekommendation från en kvalificerad majoritet av de rådsmedlemmar som företräder medlemsstater som har euron som valuta. När de sedan beslutar är man tvungen att gå med i unionen. Nästa steg, som vi också talade om tidigare, är huruvida det är möjligt att via växelkurserna tacka nej och säga att inte gillar en växelkurs. Vi vill inte har 9:15, vi vill ha 9:27 eller 9:81. Det kan man naturligtvis göra inom en mycket liten ram, men det är ingen reell möjlighet. Då är man med i tredje steget, och man kan inte i oändlighet bara vägra. Då får vi frågan vilken växelkurs vi vill ha. 155 () replik: Jag tycker att von der Esch själv har svarat på frågan. Vi har möjlighet att avstå genom att avstå från att gå med i en växelkurs. Jag tror inte att ett samarbete som bygger på demokrati och respekt för varandra kommer att påtvingas något som vi bland annat i en folkomröstning har sagt nej till. Jag tycker att samarbetet i har visat, om du tittar på hur det har fungerat med undantag för , och , att det finns en stor respekt för varandra. Vi kommer inte att påtvingas något som vi inte vill ha. 156 (): Jag vill uppehålla mig vid en av de vardagliga aspekterna på EU-medlemskapet, nämligen sammanhållningspolitikens betydelse för Bergslagen. Få delar av har så stort behov av regionalpolitiskt stöd. Här finns de bruksorter som hade ett sjudande liv och framgångsrika företag med tusentals anställda. Men den snabba produktivitetsutvecklingen och strukturomvandlingen har förändrat livet i Bergslagen. Många bergslagskommuner har förlorat en tredjedel av sin befolkning. För sedan sysselsatte försvarsindustrin i runt 10 000 personer. sysselsätter man knappt ett par tusen. I arbetar inte mer än några hundra anställda vid det en gång så omfattande . I andra kommuner har bruket slagit igen. Det finns kraft i många företag i , vare sig det handlar om den spännande utvecklingen av delar till vindkraftsindustrin i eller den gedigna yrkesskickligheten bland anställda på järnverket i . Men den samlade strukturomvandlingen har slagit dramatiskt mot ekonomi. Den påverkar också människors livsvillkor. Folkhälsan i Bergslagen avviker dramatiskt från tillväxtkommunerna. Utbildningsnivån är ofta låg. Många av bruksorternas pojkar blir förlorare i det kunskapsintensiva samhället. Det är, mina vänner, i detta Bergslagen som spelar en så viktig roll. Det handlar inte om några små pengar från ett sådant program som mål 2. 2004 satsade EU på olika projekt i län, 266 miljoner i , och i , och samlade man ihop mer än 1 ½ miljard. Det är stora pengar, och det är viktiga pengar. De har också växlats upp med hjälp av regionalpolitiska pengar som hamnar där de behövs bäst. Strukturfonderna har inte kunnat vända utvecklingen i Bergslagen, men de har gjort skillnad. Låt mig ge några exempel. Ett av de viktigaste är Tåg i Bergslagen. Genom att använda EU-medel kunde bergslagskommunerna förbättra infrastrukturen och få i gång en fungerande pendlingstrafik som har haft oerhört stor betydelse för arbetsmarknaden i de mest utsatta delarna av Bergslagen. I har nya utbildningar etablerats. Framtidsinriktade satsningar görs på måltidsindustri och design. Flera kommuner i Bergslagen samlas kring Bergskraft. Det är en satsning på att intressera företag för prospektering och företagande runt gruvnäringen. Men satsningar med strukturfondsmedel handlar också om generella satsningar för att stötta företagande och boende i Bergslagen. Det är med stolthet bergslagskommunerna kan visa att man trots en besvärlig kommunalekonomi klarat av att etablera ett nät av lärcentrum. De är nödvändiga om företagen ska få den kompetens de behöver för att bli kvar på orten. Det är också med stöd av mål 2-pengar som bergslagskommunerna i län orkat med den bredbandssatsning som är så viktig för företagen. Att ha tillgång till utvecklingspengar är ett livsvillkor för Bergslagen. Därför känner många bergslagsbor väldigt stor oro för vad som kan komma att hända efter 2007. Jag har, herr talman, den allra största respekt för att regeringen vill sätta en gräns för det svenska bidraget till EU:s budget. visar genom sin nettoinsats en solidaritet som överskuggar de flestas inom EU, och det finns en gräns för vad svenska skattebetalare är beredda att acceptera. Vi får aldrig tappa bort vad strukturfonderna betyder för kommuner som de i Bergslagen. Pengarna är nödvändiga. Det handlar inte bara om kronor och ören utan också om ett nytt sätt att arbeta med utvecklingsfrågor. Strukturfonderna har lett till att man bortser från kommun- och länsgränser. Man bygger nätverk och tar till sig ny kunskap också från regioner i andra EU-länder. Det vill inte kommunerna i Bergslagen förlora. Jag vill vädja till regeringen att slåss för att och Bergslagen får del av strukturfondsmedel också . Också ur ett europeiskt perspektiv är omställningarna i Bergslagen så dramatiska att de motiverar ett fortsatt kraftfullt stöd. Jag tror också att det är viktigt att vanliga människor här i i vardagen kan se effekter av EU-medlemskapet. Vi ska bidra till utveckling. Men vi kräver respekt från EU för att vi också behöver stöd för utveckling och förnyelse i . 157 ESCH (kd) replik: Jag har en fundering efter att ha hört det intressanta inlägget. Den här debatten har betecknats som en av de viktigaste inför vårt beslut om konstitutionen. Vi är fem eller sex kvar i kammaren vi har varit några fler de sista timmarna, kanske tio. Är inte detta ett memento för alla dem som säger att är mer representativ för folket i den här frågan än folket självt? Med andra ord: Finns det inte anledning att ändå ha en folkomröstning och tänka igenom en gång till vad det innebär? Hur väl informerade och insatta är vi här i i förhållande till folket? 158 () replik: Jag har lyssnat på debatten , och jag tycker att det har varit en väldigt fin och engagerad debatt. Vi började med en partiledardebatt, då vi sannerligen inte satt inför en tom kammare utan hade ett stort deltagande av ledamöter. Vi har sedan haft en intensiv debatt . Visst har vi den traditionen i den här typen av efterdebatter att det inte är några våldsamma mängder ledamöter här. Jag har varit imponerad av att lyssna på kunskapen hos kollegerna. När jag lyssnade på tänkte jag: Wow! Här finns kompetensen. Här finns verkligen viljan att gå på djupet i frågorna om konstitutionen. Sedan har vi haft några utfrågningar: Kan ledamöterna svara på den och den frågan? Det kommer vi att kunna den dag då konstitutionen ligger på vårt bord. Vi ska tröska igenom den och jobba med den i utskottet. Jag känner förtroende för den här , von der Esch, och jag tycker att det har varit en riktigt fin debatt . Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2004/05:147 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering 2004/05:A6 av m.fl. (m) 2004/05:A7 av m.fl. (fp) 2004/05:A8 av m.fl. (kd) 2004/05:A9 av m.fl. (c) 4 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:560 av ()till statsrådet strategi för E 6 i /05:561 av ()till försvarsminister om samhällets säkerhet och sårbarhet 2004/05:562 av ()till försvarsminister av arbetstillfällen från till /05:563 av ()till utrikesminister i /05:564 av ()till utrikesminister rättigheter i Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 5 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1532 av () till justitieminister utbyggnadsplaner /05:1533 av ()till justitieminister förortsmiljö i /05:1534 av ()till justitieminister barnrättskommittés kritik mot 2004/05:1535 av ()till justitieminister i /05:1536 av ()till justitieminister brottslighet 2004/05:1537 av ()till utrikesminister ottomanska arkiven 2004/05:1538 av ()till samhällsbyggnadsminister av hyresbestämmelser 2004/05:1539 av ()till socialminister barnrättskommittés kritik mot 2004/05:1540 av ()till statsrådet 2004/05:1541 av ()till statsrådet kunskap om organdonationer 2004/05:1542 av ()till statsrådet /05:1543 av ()till statsrådet barnrättskommittés kritik mot 2004/05:1544 av ()till statsrådet barn 2004/05:1545 av ()till statsrådet barnrättskommittés kritik mot 2004/05:1546 av ()till statsrådet och bostadsbyggandet /05:1547 av ()till statsrådet regler för Sjunde AP-fonden /05:1548 av ()till justitieminister nya organisation 2004/05:1549 av ()till utrikesminister för HBT-personer i /05:1550 av ()till jordbruksminister för införsel av primater 2004/05:1551 av ()till jordbruksminister så kallade fyratimmarsregeln för yrkesfiskare 2004/05:1552 av ()till statsrådet av ketamin Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 6 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 2 § anf. 22 (delvis), av talmannen därefter till och med anf. 92 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med anf. 152 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.