prot · GS0995 · 2005-03-23 00:00:00 — Därför finns det alltid mycket politik i det mesta som utskottet behandlar. Vi ska börja med motioner eller uttryckt på annat sätt förslag som är lagda av riksdagsledamöter enskilt eller tillsammans med kolleger och som i stort och smått handlar om inkomstbeskattningens utformning. Om jag har räknat rätt omfattar betänkandet så mycket som 94 motioner vars innehåll sveper över vitt skilda områden från reseavdrag, studenters stipendier och avdrag för skattehjälp till hushållsnära tjänster och mycket mer. Ingenting som berör människor i vardagen är oviktigt. Detta till trots kommer inte alla de 94 motionerna att debatteras här i kammaren . Det skulle nog vara att fresta både debattörers, åhörares och inte minst herr talmans tålamod väl mycket. Partierna väljer därför själva ut vad de finner mest angeläget att ta upp. Trots att inte alla förslag kommer att lyftas fram är jag ganska säker på att de olika partiernas värderingar och synsätt kommer att framträda tydligt och att samtliga motioner därmed, åtminstone indirekt, får en beskrivning och ett svar. Vill man sedan efter debatten ändå veta mer finns ju alltid betänkande SkU19 att tillgå. 52 (): Moderata samlingspartiet har haft och har en långsiktig vision vad gäller skattetrycket i . Vi vill sänka skattetrycket rejält. En förutsättning för en sådan sänkning är starka statsfinanser. Grundproblemet , herr talman, är att den enskildes vinst av att arbeta är liten. Nyttan av att arbeta i stället för att leva på bidrag är försumbar för många människor. Skatte- och bidragssystemen skapar fattigdomsfällor och ofrihet och berör människors trygghet i vardagen på ett påtagligt negativt sätt. lägger förslag som minskar de marginaleffekter som skatte- och bidragssystemen ger upphov till. Våra förslag om skattesänkning har flyttat fokus och riktar sig i hög grad till människor med låga och medelhöga inkomster. Vårt arbetsavdrag bidrar till att minska marginalskatten och de samlade marginaleffekterna betydligt. För att stimulera utbildning vill vi avskaffa värnskatten. Vi vill också att den högsta marginalskatten inte ska överstiga . I det korta perspektivet är det dock mest prioriterat att genomföra de skattesänkningar som har störst effekt på arbetsutbudet och den tillväxt som så innerligt väl behöver . Behöver inte välfärden mer resurser för att behålla standarden, som säger för att försvara budskapet om höjda skatter under nästa mandatperiod? Nej, det är inte nödvändigt. I stället för att höja skatterna borde man fundera på hur dagens skatteintäkter kan användas mer effektivt. En alldeles färsk undersökning från visar till exempel att den svenska sjukvården skulle få mer om man får verksamheten att fungera bättre. skulle räcka för att betala all sjukvård inom södra , som är beläget i , , herr talman. Att världens högsta skatter blir ännu högre är ingen hållbar lösning. Det finns andra vägar att gå. Den skatt som tas ut måste användas effektivare och möjligheten att öka skatteintäkterna måste stimuleras. Det sker tyvärr inte i tillräcklig utsträckning av den socialdemokratiska regeringen. Det vore intressant att från skatteutskottets socialdemokratiska ledamöter få ett besked om vilka skatter man avser att höja . Jag vet att skatteutskottets ordförande finns efter mig på talarlistan, så jag kanske kan få besked redan i inledningsanförandet . Annars lär jag återkomma i frågan. I det här betänkandet finns det också en annan viktig fråga som vi har debatterat här i kammaren ett antal gånger. Det är frågan om hushållstjänster. Det finns ett gemensamt borgerligt förslag om skattereduktion för hushållstjänster som utförs i hemmet för att bland annat göra en del av den arbetsmarknad som tillhör den svarta, oredovisade sektorn vit men också för att skapa en rimlig trygghet för dem som verkar i denna svarta, oredovisade verksamhet. Skälen för att införa denna skattereduktion är många, vilket man också har insett i vårt grannland . Den moderata skattepolitiken är en politik för rättvisa. Den moderata skattepolitiken är en politik för makt över den egna vardagen. Den moderata skattepolitiken är en politik för ökad sysselsättning, något som verkligen behöver med de arbetslöshetssiffror vi har. Den moderata politiken kommer att ge fler jobb, högre välfärd och trygghet i människors vardag. Jag yrkar med detta bifall till reservation 1 i betänkandet. 53 (): Vi ska som sagt debattera inkomstskatterna under den här första punkten som skatteutskottet har att behandla . Det är en debatt som onekligen har tagit fart . Vi är många som tror att inkomstskatterna kanske har nått vägs ände. har vi fått en ny debatt eftersom vi har en statsminister som tros vara beredd att höja dem. Man ska vara medveten om att trots att är ett av världens rikaste länder lever väldigt många svenskar på mycket knappa marginaler. Det är tyvärr så att lönen oftast är slut långt innan månaden är slut. Försäkringsbolaget kom med en undersökning som visade att fyra av tio svenskar tvingas lämna sin bostad om deras inkomst minskar med . Om inkomsten minskar med kommer att vara tvingade att lämna sin bostad. Detta, herr talman, anser jag och vara skrämmande siffror. Det visar att svenskarna inte har några marginaler. har inkomsterna i landet mer än fördubblats. Vi har haft en otroligt positiv ekonomisk utveckling. Trots eller ska jag kanske säga på grund av att socialdemokratin har regerat 46 av kan man konstatera att väldigt många människor lever under stor ofrihet. Marginalerna är, som sagt, knappa. Om kylen, bilen eller tv:n går sönder finns det inte utrymme för de oförutsedda utgifterna. Än färre svenskar har möjlighet att skapa sig nödvändiga marginaler för att klara av en inkomstsänkning som uppstår i form av sjukfrånvaro eller arbetslöshet. Att uppnå det som en tidigare finansminister, , talade om, nämligen att alla svenskar skulle ha en årslön på banken är i det närmaste en utopi. I det här läget är det enkelt att förorda skattesänkningar på det sätt som vi i gör, men regeringen tycks välja att gå en annan väg. Det handlar då inte bara om att bibehålla den nuvarande skattenivån. har vi fått höra att statsministern har gått längre och aviserar skattehöjningar för att klara vård och omsorg. Visst är det lätt att hålla med statsministern om att välfärden står inför stora utmaningar, inte minst på grund av den åldrande befolkningen. Men statsministerns slutsats är inte den enda möjliga. Det visar även debatten inom socialdemokratin, skulle jag vilja påstå. Det socialdemokratiska finansborgarrådet i hamnar inte på samma linje som utan mer på en folkpartistisk linje. I en debattartikel i skriver : Slutsatsen att det behövs höjda skatter för att klara vård och omsorg är förhastad. Det finns stora effektivitetsbrister i offentlig verksamhet. Hon skriver också: För att försvara välfärdsmodellen måste vi socialdemokrater alltid ha uttömt varje annan finansieringsmöjlighet före skattehöjningar. Vi ska också arbeta för att samhället tar ut rätt skatter, inte höga skatter. Det ligger, mina vänner, oerhört mycket i artikel. Jag tycker att den är bland det mest intressanta jag läst på . Självklart ska vi gemensamt finansiera vården, skolan och omsorgen, men staten och kommunerna måste också effektivisera och prioritera. måste vi kanske till och med välja bort verksamhet. Ska vi klara av framtidens välfärd måste vi vara beredda att göra även de svåra prioriteringarna. Från sida tror vi också att vissa inkomstskattesänkningar är nödvändiga för att klara vården, skolan och omsorgen. Jag skulle vilja säga att det handlar om två principer. Den första är att det ska löna sig att arbeta. var ett av de partier som stod bakom den stora skattereformen 1990/91. Där handlade det om att vi försökte hitta breda skattebaser och pressa ned skattesatserna. De flesta skulle bara betala kommunalskatten, som då låg kring . Här ser vi ett stort problem. Låg- och medelinkomsttagare i beskattas hårt på grund av att kommunalskatterna inte längre ligger kring i snitt utan högre. Därför har i sitt alternativa budgetförslag lagt in ett förvärvsavdrag som innebär att man på kommunalskatten får göra ett avdrag på av inkomsterna upp till en summa på . Detta gör att just den här gruppen människor låg- och medelinkomsttagare som lever på knappa marginaler får lite mer utrymme i sin budget. Den andra viktiga princip vi tycker att det är angeläget att värna är principen om hälften kvar: Vid en löneökning ska var och en kunna ha kvar åtminstone hälften av löneökningen när skatten väl är betald. Vi ser att den värnskatt vi har är ett brott mot den principen. Vi tycker därför att det är angeläget att avskaffa värnskatten och har finansierat detta i vårt budgetförslag . Att det ska löna sig att arbeta är fortfarande den linje som står bakom, den linje som rådde i 1990/skattereform. I detta betänkande om inkomstskatterna finns också, som tidigare sade, ett gemensamt alliansförslag om sänkt skatt på hushållstjänster. Jag tänker dock inte beröra det mer eftersom min talartid är ute och vi har många ärenden att debattera . Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 2. Givetvis står jag bakom och alliansens samtliga reservationer. 54 PER (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 3 och 8. I Socialdemokraternas finns det många inkomsttagare med riktiga jobb som inte kan leva på sin lön efter skatt. Pengarna räcker inte riktigt till om omständigheterna inte riktigt stämmer. Först när dessa hushåll får bidragsinkomster klarar man sig någorlunda. och alliansen anser det orimligt att människor som förvärvsarbetar på heltid inte kan leva på sin egen lön på grund av alltför höga skatter, alltså när skatterna är orsaken. Skatter reducerar i detta fall människors löneinkomster så till den grad att de tvingas förlita sig på bidrag. Alltför höga skattenivåer inkräktar således på den enskilda människans och familjens frihet, rätt och ansvar att förverkliga grundläggande värden och livsmål. Det är här etiken kommer in. Mitt i detta börjar så de allra tyngsta företrädarna för socialdemokratin att tala om skattehöjningar för just inkomsttagare. Ena dagen talar självaste statsministern om höjda kommunalskatter. talar finansministern om att värnskatten borde heta vårdskatt och att den borde höjas. Förutom att alltsammans, inte minst mot bakgrund av tidigare skattestopp på kommunnivå, ger ett högst förvirrat intryck är det beklämmande att uppleva hur två mäktigaste män vad gäller skatter uttalar sig på det här sättet. får vi hoppas att herrarna tar intryck av den kritik som dessa utspel har ådragit sig. Visst, finansminister tog intryck av kritiken, kan det tyckas. efteråt skiftade nämligen Nuder fokus till det omfattande skattefusket i , något som ingen i denna kammare gillar och som vi kristdemokrater också påtalat länge i kombination med att det höga skattetrycket och ibland skatternas konstruktion driver fram ett sådant beteende. Det fuskas mycket med skatterna i mer än i andra länder, kan det tyckas. lösning är förstås att kontrollen ska öka. Men måste väl även socialdemokratin fundera över skattesystemets totala nivå och enskilda skatters konstruktion när nu fusket är så omfattande. I detta avseende är inkomstskatterna helt avgörande. Skillnaden mellan vad en arbetsgivare måste betala för en arbetstagare och vad arbetstagaren slutligen får ut är mycket stor om allt sker lagligt. Det lönar sig dåligt att arbeta hederligt i . Visst behöver kontrollen öka så att skattefuskare åker fast, men det måste ske i kombination med en reformering. Skatternas konstruktion och skattetrycket har en relation till fusket. har det alltså talats om skattehöjningar från de två män som är regeringens tyngsta ledamöter. Delar, är nu min fråga, riksdagsmajoritetens representanter i skatteutskottet den syn på skatterna som statsminister och finansminister har gett uttryck för? Det är en högst relevant fråga. Är det så att vi måste höja skatterna det är min fråga, herr talman, till Socialdemokraterna och till de partier som samarbetar med dem för att ha råd med det som vi kallar välfärd? Om svaret är ja inställer sig nästa fråga, som kanske är mer filosofisk: Anser riksdagsmajoriteten att offentlig konsumtion allena är välfärd och ett uttryck för denna? Vad är i så fall privat konsumtion? Kan riksdagsmajoriteten avgöra vilken välfärdseffekt som är störst jag vet inte om ni kommer att ägna den frågan något intresse, men den har en relevans den minskade välfärd som kommer av skattehöjningar eller den ökade välfärd som kommer av ökad offentlig konsumtion? Vilken är viktigast? För en socialdemokrat kanske svaret är enkelt, men jag tror inte att verkligheten är så enkel. Inte ens med de skattesänkningar vi föreslår når vi dithän att förvärvsarbetande människor kan leva på sina egna löner, utan detta måste ske i en längre process. Men redan de skattesänkningsförslag vi har producerat får kritik från vänster. Det talas om ansvarslöshet och så vidare. Man kan ibland tro att vänstermajoriteten ser alla inkomster som potentiella skatteintäkter och tycker att allt som människor får behålla är att betrakta som en skattesubvention. Så låter ibland diskussionen. Så fort man talar om en minskning någonstans blir det en skattesubvention och en generös gåva från politikerna. Hela det synsättet måste vi vända på. Alliansen står i den meningen för en helomvändning i synsättet på skattepolitiken. Det vågar jag säga. Innan den här helomvändningen sker har skattepolitiken, som vi kan läsa i våra utskottsbetänkanden och i majoritetens förslag, fel riktning. Det är en riktning som inte mår bra av. Min erfarenhet säger mig att så länge Socialdemokraterna, styr det här landet kommer skattepolitiken att vara fel just på grund av det felaktiga synsätt som dessa partier har på människors inkomster. Jag vet inte vad säger, men på något sätt är det en skattesubvention, i alla fall om vi sänker i något avseende men inte i ett annat. 55 (): Jag vill först säga att väldigt många från talarstolen pläderar för vikten av en översyn av skattesystemet. Det har väl pratat om . Jag tycker att det är bra. Vi kan kanske också ställa oss frågan om det lite grann. Vi tycker att kartan håller på att ritas om när det gäller skattefrågorna. Partier som förut har varit väldigt aktiva skattesänkarpartier säger i varje fall att de har flyttat fokus i skattedebatten, som sade. sade han i nästa mening att han vill avskaffa värnskatten. Jag vet inte riktigt hur han definierar värnskatten. Men så sades det. tyckte att det sade är ren utopi. hyllade hon artikel i skattefrågan. Vad står detta för? Vad är det som händer inom skattepolitiken? Är det någon som har tagit en slev och håller på att röra om i en gryta? Från sida måste jag instämma i några av de tidigare inläggen och ställa frågan till Socialdemokraterna: Hur ser ni på den framtida skattepolitiken? Jag gör det utifrån att vi uppfattar det som att det ges motstridiga signaler. I det korta perspektivet pratas det ofta om skattesänkningar, i det längre perspektivet pratar man om skattehöjningar. Vad är det som gäller? Det vore ganska intressant att föra den diskussionen. har en reservation i det här betänkandet och den handlar om utländska nyckelpersoner, det som populärt kallas expertskatter. Vi vill helt enkelt att resultatet av expertskatterna ska utvärderas. har det visat sig att man faktiskt har gett det uppdraget till ITPS, . Det visste inte jag. Det visste uppenbarligen inte någon i utskottsmajoriteten, men så är det. Det tycker vi är bra. Jag kommer ändå att yrka bifall till vår reservation, för den innehåller också systemkritik. Vi är emot avsteget från likformig beskattning som detta innebär. Jag vill också ställa mig väldigt frågande till det som står i betänkandet med anledning av den motion som vi har lämnat in angående expertskatterna. Det står så här: Undantaget har tillkommit sedan våra grannländer infört liknande lagstiftning och syftar till att eliminera risken för att framstår som mindre konkurrenskraftigt när internationella företag väljer land för en ny etablering. Sedan kommer det: verkar internationellt för en avveckling av denna typ av riktade skattelättnader. Det är väl bra. Då kan vi ju börja med expertskatten i , tycker vi från sida. Sedan kommer jag till hushållstjänsterna. Någon från den borgerliga sidan yrkade bifall till reservation 8. Där står det att det finns en stor efterfrågan på hushållstjänster. Frågan om skattelättnader för hushållstjänster är noga utredd och analyserad. Kunskaper och erfarenheter från en rad länder visar ett mycket gott resultat. Jag vet att jag i tidigare debatter har pekat på problemet att det som man sade sig vilja uppnå egentligen inte kunde uppnås. Man har alltså sagt tidigare att man vill göra svarta tjänster vita. Man vill få fler människor i sysselsättning. Man vill vidga arbetsmarknaden för vissa grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden och så vidare. Men det har visat sig, bland annat i den utvärdering som självt har gjort när man har tittat på , , och , att de målen inte har nåtts. Den absolut senaste utvärdering som vi har fått är från det finska försöket. Frågan är om man inte kan säga att det finska försöket mer eller mindre börjar likna ett fiasko. Den utvärdering som kom från det finska visar att det är av de finska hushållen som har använt sig av det här systemet. Av dem var det som gick till olika former av renoveringsarbeten, medan gick till direkta städtjänster, alltså det som avdraget från början var avsett för. Vi menar att det egentligen är dags att ni på den borgerliga sidan, och kanske några socialdemokrater, vad vet jag, lägger ned tanken på att införa skattesubventioner för hushållstjänster. Utvärderingarna visar att man inte får några sysselsättningseffekter. I hade man fått 2 000 årsarbeten som en effekt av skatteavdraget. Detta har kostat den finländska staten . Det visar sig också att hälften av de här jobben hade utförts ändå. Man hade inte behövt någon skattesubvention. Jag yrkar bifall till reservation 5. 56 (): har världens högsta skattetryck. Vi har en situation där arbetstillfällen och produktion flyr landet. har vi en produktivitetsökning i landet medan arbetslösheten ständigt ökar. Vissa företrädare från Socialdemokraterna talar om arbetslöshetsnivåer som ligger mångdubbelt över de nivåer som man officiellt pratar om. Vi har också en situation där vi tillsammans med övriga EU-länder försöker skapa ett som ska vara världens ledande ekonomi. Det är alltså en helt ny situation som kräver ett helt nytt tänkande och åtgärdsprogram . I den situationen går ledande personer från regeringspartiet ut och talar om höjda skatter. De skapar nya pengar genom att ändra namn på skatter, från värnskatt till vårdskatt. De försöker alltså lösa dagens och framtidens problem med gårdagens lösningar, för att inte säga 60-talets lösningar. Man kan fundera över om vi har samma verklighetsuppfattning när det gäller dagens situation. har i samband med budgeten lagt fram sitt alternativa budgetförslag men även i motioner som behandlas vid det här tillfället visat på en helhetslösning och hur vi ser på den ekonomiska situationen. Grundläggande, såväl som , är att vi vill stärka den enskilda individen, alltså skapa ett samhälle där vanliga människor kan klara sig på vanliga inkomster utan bidragsberoende. Från vill vi ge familjerna självbestämmande över sina liv. En situation där en deltidsarbetande ensamstående mamma i praktiken har samma totala marginaleffekt som en högavlönad läkare är oacceptabel. Det kan knappast innebära en stimulans av arbetsmarknaden att man även om man jobbar mer får lika mycket kvar i lönekuvertet. En ny syn där vi lämnar fattigdomsfällan bakom oss borde alla inse är mer framtidsinriktad. som vi har en hög arbetslöshet finns det behov av en kunnig arbetskraft. Ska vi klara framtidens krav på välfärd behöver vi fler arbetade timmar. Vi kan konstatera att ålderstrukturen är sådan på arbetsmarknaden att stora grupper kommer att gå i pension som antalet yrkesverksamma minskar. Vi behöver alltså stimulera fler att efter förmåga arbeta efter uppnådd pensionsålder. vill ha en översyn av incitamenten för att få våra pensionärer att arbeta till. Det är exempelvis ologiskt att det utgår en ålderspensionsavgift för personer som redan är ålderspensionärer. Även inkomstskatten behöver ses över för denna grupp för att stimulera till fler arbetade timmar i samhället. Frågan om förutsättningarna för att både kvinnan och mannen i familjen ska kunna arbeta som familjelivet ska fungera måste lösas, så att mer tid för barnen skapas. En skattereduktion för hushållstjänster är därför ett steg i utvecklingen av det moderna samhället. Det är inte fråga om någon ny pigmodell. Det är fråga om såväl jämställdhet som anläggandet av grunden för ett nytt företagande. Detta handlar om såväl stora som små skattefrågor. Jag ska ta upp ett par små frågor. Frågan är hur många som samlar kottar i våra skogar. Svamp och bär är mer vanligt. Man blir förvånad när man konstaterar att vi har samma bestämmelser och ekonomiska gränser för kottplockning som vi hade . En rimlig nivå för skattefriheten bör vara åtminstone motsvarande nivå som vi hade 1980, vilket innebär att den skattefria nivån räknas , alternativt att beskattning sker i upphandlingsskedet. Beträffande bär och svamp kan man med dagens skattefria nivåer fråga sig hur många skattesmitare vi har. Hur många känner över huvud taget till nuvarande bestämmelser? Ska en norm finnas ska den vara rimlig och ha en folklig acceptans. Nuvarande nivå för skattefrihet när det gäller svampplockning förefaller något löjeväckande. Det gör också resonemanget bakom beskattningen av biodling. Förutom försvaret i utskottsmajoritetens skrivning av de byråkratiska labyrinter som förs fram saknas synen att se biodlingen som ett känselspröt för en god miljö som bisamhällena otvivelaktigt utgör. Det är där som vi ofta får de första signalerna om att något är ekologiskt snett i samhället. Vi behöver alltså stimulera biodlandet, och då bör alla biodlare som har upp till 15 bisamhällen befrias från skattskyldighet. För att beskriva frågans storlek kan jag nämna att vi har en honungsproduktion som omsätter . Det är alltså ingen stor ekonomisk fråga, men den är viktig ur andra aspekter. Insats bör alltså ställas mot nytta av ideellt nedlagt arbete när det gäller denna fråga. Jag stöder samtliga reservationer från , men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4 under punkt 1. 57 () replik: Angående hushållstjänsterna brukar det jämt vara ni på den borgerliga sidan som likt vettvillingar vill diskutera den här frågan. tänker jag nästan inta den rollen. Det är inte fråga om en pigmodell, sade i sitt anförande. Det står i er reservation att det finns väldigt många goda förebilder, och ni radar upp flera länder. Och i alla tidigare debatter har ni sagt att man ska vänta på utvärderingen av det finska försöket. har vi fått den. Och det blev väl inte så väldigt bra? Jag skulle vilja höra kommentar till detta. Vad är en pigmodell om inte detta är en pigmodell? Och vad säger om den finska utvärderingen? 58 () replik: Jag ska i ärlighetens namn säga att jag inte har läst utvärderingen, men jag ska göra det med intresse. Jag gör den gissningen att det finns olika bedömningar, och jag vill analysera båda bedömningarna och även höra hur diskussionen har förts i . Att det handlar om en pigmodell är något som framför allt majoritetspartierna har framfört i debatten. Det handlar alltså om en syn och som lever vidare. Det är en syn som jag inte anser finns kvar i dagens samhälle. Vad jag vill ha är en modell som stimulerar människor, både män och kvinnor, att komma ut på arbetsmarknaden som de ska få tid för sina barn, och alltså få ett fungerande hemliv. 59 () replik: Det är oerhört intressant att man skriver en reservation där man hyllar en modell och ett system i ett annat land utan att ha tagit del av vad som egentligen händer och vad det leder till.