prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — Jag står bakom samtliga reservationer som bär men begränsar mig till att yrka bifall till reservation nr 5 och reservation nr 51. Reservation nr 5 gäller införande av ett djurförbudsregister, och reservation nr 51 gäller kraftfullast möjliga insatser för att skärpa kampen mot att salmonellasmittat kött letar sig in över våra gränser. Bägge dessa reservationer ska, om omröstningarna fungerar bättre än under morgonkulan, vinna kammarens majoritet. Jag har vid tidigare tillfällen, fru talman, debatterat ursprungsmärkning och salmonellakontroll med jordbruksministern här i kammaren, och jag vill ta upp den tråden på nytt. Betänkandet innehåller ett ganska omfattande resonemang om detta. Jag betvivlar inte de ambitioner som texterna beskriver, men problemen med importerat salmonellasmittat kött är omfattande. Därför krävs snabba och kraftfulla tag till skydd för svenska konsumenter. Utskottsmajoriteten radar upp olika hinder. Är det inte EG-rättens begränsningar till stickprovskontroller är det märkningsdirektivet och WTO-åtaganden som lägger hinder i vägen. Bland annat står det: Ur ett WTO-perspektiv kan inte heller införa regler som enbart gäller importerade livsmedel, utan samma krav på obligatorisk märkning av ursprung måste i så fall gälla även svenskt fågelkött. Jag tror inte några svenska producenter har något emot detta. Jag vill därför fråga jordbruksministern: Vad är det som hindrar henne från att införa krav på en sådan märkning? Det stora problemet är dock det behandlade kycklingkött som går under beteckningen köttberedningar. I betänkandet talas om att regeringen arbetar för att även dessa i fortsättningen ska omfattas av salmonellafrihetens regleringsmöjligheter. Inom EU-systemet pågår tydligen ett arbete när det gäller utveckling av testmetoder och regleringar som ska vara färdigt framåt eller så. Det antyds också att det kan finnas en möjlighet att importörer ges tillåtelse att prova samtliga partier från andra EU-länder om man inte kan komma till skott med kontroll av köttberedningar på annat sätt. Varför inte slå till med denna möjlighet direkt, ministern? Hur blir det med kontrollen av motsvarande partier från länder utanför EU? När finns de nya och starkare möjligheterna att spärra ute smittat kött på plats, ministern? När kommer regler som gör det möjligt att kräva ursprungsmärkning av allt kött, ministern? Våra magar väntar på svar. 60 (): Att stärka den lokala djurskydds- och livsmedelstillsynen är en viktig politisk uppgift speciellt då det finns brister. Som konsumenter ska vi känna oss trygga med den mat vi köper och tillagar. Jag tror också att många av oss vill veta att det kött vi använder och äter har kommit från friska djur, fria från hormoner och antibiotika. Det har gjorts ett flertal utredningar och granskningar om livsmedels- och djurskyddstillsynen. Det har i dessa undersökningar konstaterats att den kommunala tillsynens kvaliteter, liksom dess omfattning, varierar mycket i landet. Det har visat sig att tillsynen i många fall uppvisar brister. har det också framförts kritik mot hur de centrala myndigheterna leder och samordnar tillsynen. Hur kan man då lösa bristerna i den operativa tillsynen? I en departementsskrivelse som föregick den proposition vi diskuterar nämns tre förslag. En lösning är att staten tar ansvar för alla delar av livsmedels- och djurskyddstillsynen. En annan lösning är att behålla men förstärka och effektivisera den kommunala tillsynen, och en tredje väg är att kommunerna behåller huvudansvaret för den lokala tillsynen men att länsstyrelserna och de centrala myndigheterna får till uppgift att utöva tillsyn över särskilda tillsynsobjekt. Jag vill nog ändå säga att vi i propositionen har fått en blandlösning där utgångspunkten har varit den nuvarande tillsynsorganisationen. Men sedan kommer den lokala tillsynen att förstärkas genom ökad möjlighet till samverkan, en bättre samordning och planering av tillsynen. Ambitionen är ju också att tillsynen ska bli effektivare och mer likvärdig i hela landet. Det kommer att öka konsumenternas förtroende och ge rättvisare villkor för företagen. En viktig uppgift för centrala myndigheter är att ge stöd till kommunerna. Det gäller att underlätta arbetet för de lokala inspektörerna. Detta kommer att göra bland annat med hjälp av en kommunwebb. föreslås få rätt att utföra normerande inspektioner för att på det sättet kunna styra och vägleda de myndigheter som utövar operativ tillsyn. har redan denna möjlighet. Informationen och tillgängligheten ska öka hos de centrala myndigheternas personal. Åtgärder som har efterfrågats från de lokala och regionala myndigheterna är utökade utbildningsinsatser, förbättrad rådgivning och vägledning. Det är verkligen min förhoppning att det blir åtgärder som både och prioriterar. samverkan är också mycket viktig. Speciellt betydelsefull kan samverkan vara i mindre kommuner. Ett utökat samarbete minskar sårbarheten i den enskilda kommunen och kan ge de lokala inspektörerna samma möjlighet att specialisera sig som kolleger i större kommuner. Om det sedan finns brister i den lokala tillsynen föreslås , eller när det gäller djurskyddstillsynen länsstyrelserna, kunna förelägga en kommun att rätta till bristerna. Det kommer också att finnas verktyg om en kommun grovt eller har åsidosatt sina tillsynsskyldigheter. Då ska regeringen på ansökan av eller länsstyrelse ha möjlighet att besluta att tillsynen över viss verksamhet som kommunen annars har ska flyttas över till respektive . I utskottsbetänkandet säger vi att en sådan här tvångsöverflyttning av tillsynsansvaret endast bör komma i fråga som en sista utväg vid mycket allvarliga eller långvariga brister i den kommunala tillsynen. Jag tror att det är ett viktigare verktyg, för det kommer säkert att ha en preventiv roll. pratar vi om öppenhet och likvärdig kvalitet i hela landet. I detta sammanhang kan vi också prata om rättvisa, och då menar jag att konsumenterna har rätt att förvänta sig säkra livsmedel oberoende var i landet de bor och att djur ska ha samma starka skydd oavsett i vilken kommun de finns. Vi är världsledande i djurskyddet även om det fortfarande finns brister. Om ställer sig bakom propositionen om förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn kommer både och roll att stärkas. Men de som vinner mest på dessa förslag är nog de enskilda konsumenterna, eftersom de får en förbättrad kontroll. Vi måste kunna förlita oss på kontrollen annars är lagstiftningen inte mycket värd. Miljö- och jordbruksutskottet är ett flitigt utskott med intresserade ledamöter, och det blir många motioner, varav några hundra har behandlats i detta ärende. Livsmedelsmärkning, konsumtion av kött, bekämpningsmedelsrester i livsmedel, dioxin i fisk och salmonella är frågor som är centrala för människors välbefinnande. När det gäller salmonella kan jag inte riktigt se de brister som alliansen och ser. Min uppfattning är att regeringen och även centralt ansvariga myndigheter prioriterar frågan om salmonellafri import. Att det sedan är trögt i arbetet med denna fråga i EU tycker jag inte att vi ska lasta ansvarig minister för, utan det är nog systemet som sådant. Men det blir säkert bättre när alliansen och eventuellt får majoritet för reservation 51. Då kommer salmonellaproblemet att åtgärdas vid källan och med kraft. För att få lite mer information i denna fråga hoppas jag att jordbruksministern berättar hur jobbar med frågan. Reservanterna kanske ändrar sig och börjar inse att regeringen också anser att salmonellafrågan är mycket viktig för . Även om jag inte är vegetarian har jag skrivit en motion om köttkonsumtion. Motiven till denna motion är många. har världens totala produktion av kött femfaldigats, och det är inte i de fattiga länderna som vi ser ökningen. Att minska köttkonsumtionen i högkonsumerande länder är inte minst en fråga om internationell rättvisa att man inte överskrider sitt givna miljöutrymme på bekostnad av andras utrymme. Här i går den största delen av våra vegetabilier till foder för djuruppfödning. Enligt en rapport från går det åt vegetabilier för att producera fläskkött, och för nötkött krävs . Sambandet är likartat när det gäller vattenförbrukning. För att producera vegetabilier krävs det vatten, medan kycklingkött kräver och nötkött eller mer. Stora delar av världens vattenbrist har att göra med en överanvändning inom livsmedelsproduktionen. Det krävs, som jag ser det, stora förändringar i livsmedelsproduktionen och vår livsstil. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 56, som handlar om levande djur och varors fria rörlighet. Djurtransporter och djurvälfärd är inget som prioriteras av majoriteten inom EU, och jag tycker att detta är oacceptabelt. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer men yrkar alltså bifall bara till reservation 56. 61 () replik: Det finns en del som det skulle vara intressant att få kommentera. sade något mycket intressant: är världsledande i djurskyddet, men det finns brister. Mig veterligt är brister till för att avhjälpas, inte att stjälpa. Jag har några principiella frågor till . Anser att det är någon skillnad rent etiskt om man håller djur för kött- eller skinnproduktion, för tävlings- eller sällskapsuppfödning, under förutsättning att all uppfödning sker i enlighet med gällande djurskyddsbestämmelser? En annan principiell fråga är om anser att det är forskningen i samverkan med näringen som ska kunna utforma detaljerna när man har fått ramarna av politiker. Eller ska politiker också vara med om att utforma detaljerna för att få det riktigt goda djurskyddet? Vad skulle det innebära, väldigt konkret, för minkarnas välbefinnande i stort om slutar att vara med på arenan och påverka? Är det en vits att öka djurskyddet i hela , eller anser att det är en vits att bara stänga av i ? Får minkarna det bättre eller sämre totalt? 62 () replik: Det var väldigt många frågor som hade. Jag hinner nog inte besvara alla, kanske inte ens i nästa replik. Jag sade att är världsledande när det gäller djurskydd. Det tror jag. Det är inte många länder som har en nationell djurskyddsmyndighet jag tror att vi är det enda landet. Jag tror också att vi är ganska överens här i om att vi vill hjälpa att göra ett gott arbete. Jag kan märka ute bland allmänheten att det är väldigt viktiga frågor. Det är inte bara ungdomarna utan också jättemånga av våra väljare i som tycker att det är angelägna frågor. Det är inte bara etiskt utan också ur ett konsumentperspektiv som vi vill ha en bra djurvälfärd. Du nämnde den principiella hållningen, . Jag tror att så många som möjligt ska vara med i djurskyddsarbetet. Jag tror att om allmänheten är med och debatterar får vi en bättre lagstiftning. Det är viktigt att många är med och debatterar. Det är inte bara vi politiker som ska bestämma regelverk, utan det bör alla göra. Näringen och forskningen bör naturligtvis också vara med i det här. Även om jag tog upp köttmotionen tycker jag att vi ska ha djur och att vi ska ha ett öppet landskap. Djuren spelar en viktig och avgörande roll i vårt samhälle. Då ska vi också sträva efter att de har det bra och att vi har en bra djurvälfärd. När det sedan gäller pälsdjursnäringen är det en jättefråga. Det har inte varit så många motioner om den, och jag tror egentligen att vi skulle ha en speciell debatt. Jag återkommer till det i nästa replik. 63 () replik: Det är väldigt viktigt att veta var står rent principiellt. Om ni anser, som säger, att många ska vara med och debattera, anser ni då att det är viktigt att näringen tillsammans med forskningen är med och påverkar och förbättrar djurskyddet? Vi har en enmansutredare, , som har lagt fram ett förslag där det finns oerhört mycket saker att ta tag i. Det handlar om att angripa det stereotypa beteendet. Vi kan inte sitta här i och besluta hur man ska göra för att detta ska gå till på ett klokt och förståndigt sätt. Det är forskarna som får ge möjligheter och råd utifrån forskningsläget. Jag vill ta upp något om det som tog upp om produktion och konsumtion av nötkött. Man kan inte värna ett öppet landskap och en stor djurproduktion och plädera för att minska konsumtionen, för detta hänger ihop. Det är viktigt att är tydlig om detta. Det är viktigt att vi får det öppna landskapet och också slår vakt om den biologiska mångfalden. Det är bara betande mular som kan klara av det. 64 () replik: Jag tror att jag och är överens åtminstone om vissa saker. Naturligtvis ska man alltid välkomna forskningen. När jag tittar lite närmare på pälsdjursnäringen tycker jag inte att de som är uppfödare har verkat särskilt intresserade av att investera i forskning. Det har förekommit ganska lite forskning om hur man till exempel förbättrar förhållandena för minknäringen. Vi vet att minkar har stereotypa beteenden, att minkarna är ensamma. Vi kan ta upp detta med matningen och att de har väldigt små burar. Jag tycker att man måste göra jättemycket där. Vi måste ha en skärpt djurskyddslagstiftning. Och jag frågar mig ibland om detta med minkpälsar är så väldigt nödvändigt egentligen. Vissa damer här tycker kanske att man ska ha minkpäls, men det är inte precis världens viktigaste sak för mig. välbefinnande är viktigare och att vi kanske kan undvika uppfödning av minkar. Det är möjligt, som säger, att man flyttar problemen till andra länder. Det får vi se. Men jag tror att den här frågan kommer att diskuteras mycket mer längre fram. När det gäller djurhållning i allmänhet så tror jag att vi måste titta på hur mycket resurser vi använder. Vill vi ha ett resursbevarande samhälle? Man säger att vi har ökat köttkonsumtionen fem gånger . Kan vi öka den ytterligare fem gånger? Jag tror inte det. Vi måste också se på fördelningen. De fattiga människorna kanske behöver mer animaliskt protein. Vi själva kan kanske äta mer fisk och grönsaker. Det tror jag är ganska bra. 65 () replik: Man blir lite beklämd, . Ska ni i bestämma vad vi ska ha på oss för kläder? Och det är klart att människan kanske kunde vara gräsätare, men så är ju inte fallet, , även om du kanske förordar det. Jag tänkte anknyta till vad som har sagts om goda livsmedel och gott djurskydd. Vi är överens om det målet. Det ska vara slut på livsmedelssnusk och taskig vanvård av djur och så vidare. Det är bra, men jag har en del frågor om vägen dit, om hur ni har tänkt i den här propositionen. Det är viktigt att tillsynsverksamheten är både kostnadseffektiv, likvärdig och ser likadan ut över hela landet att den sköts på ett bra sätt. Vi är överens om det. Lika viktigt för att vi ska ha svenska produkter och svenska livsmedel är att vi har en god konkurrenskraft i förhållande till de länder som vi konkurrerar med. Jag antar att vi är överens också om detta, att det ska råda en sund konkurrens. Annars blir vi beroende av import, och det torde inte heller vara betjänt av. Med anledning av att propositionen vidgar utrymmet för att nu också använda tillsynsavgifter till andra kostnader vill jag fråga: Känner du, , någon oro för att man snedvrider konkurrenskraften gentemot andra länder, för att nu titta på det här området? Känner du någon sådan oro? Det skulle kunna sluta med att vi inte har några svenska produkter och livsmedel . Det skulle vara tråkigt också för en gräsätare. Nästa fråga gäller den vårproposition som kommer , som kompisar har varit med och förhandlat fram. Stärker vi den svenska konkurrenskraften i vårpropositionen, med sänkta produktionskostnader och så vidare för den svenska livsmedelsnäringen och därmed också för vår djurtillsyn? Stärker vi konkurrenskraften i morgondagens vårproposition, ? 66 () replik: Jag vet inte om jag ska kommentera detta med gräsätare. Det får nog stå för själv, tycker jag. Jag är inte vegetarian. När det gäller propositionen tror jag att vi har tagit små viktiga steg för att få en bättre tillsyn. Jag tror också att detta med samverkan är speciellt viktigt. Jag känner ingen oro för att det ska bli någon typ av snedvridna konkurrensnackdelar. Jag tror inte det. Vi har märkt att regeringen arbetar med att underlätta, förenkla och kanske också få bort alltför höga avgifter för till exempel småskaliga livsmedelsföretag. Sådant arbetar vi mycket med. Där kan göras mer. Jag tror att vi har en ganska bra lagstiftning här i . Jag tror att många konsumenter vill ha det. Hoppas också att många konsumenter betalar lite extra för livsmedel för att de vet att vi kan vara salmonellafria, slippa antibiotika och ha en bra djurvälfärd. Det är en fråga om livskvalitet för många. 67 () replik: Importen väller in över . Det finns mängder av importerade livsmedel runtom i vårt land. Vi vet att vi på djurhållningsområdet konkurrerar med många omkringliggande länder. ska vi ha ett djurskydd i världsklass. Jag vill att ska få detta att gå ihop. Ska vi ha svenska livsmedel och en god svensk djurhållning även ? Det finns en stor oro, inte minst bland den unga generationen, som ska generationsväxla i de näringsföretag som vi har inom dessa branscher. Hur ska ni lösa detta ? Du säger att ni hoppas att konsumenterna ska kunna betala lite extra . finns det människor som knappt har råd med att köpa mjölk för att de har för liten marginal i plånboken och ska de vara beredda att betala extra! Vilka i är det du talar om egentligen? Det är i alla fall inte mina kompisar du talar om. Vem har råd att betala extra i det här fallet? Jag tycker att du ska ge besked i frågan om lönsamhetskraven kontra den snedvridna konkurrensen. Vad är det i morgondagens vårproposition som ni har varit med och förhandlat fram som gör det möjligt att vi har goda livsmedel och god djurtillsyn även i övermorgon? 68 () replik: Jag tror inte att rätt väg är att sänka våra krav eller våra ambitioner vad gäller lagstiftningen. Visst ser vi, som säger, att importen väller in. Externa köpcenter kommer upp som svampar ur jorden överallt. Stora livsmedelskedjor som Lidl etablerar sig överallt. Vi får in mycket skräp, mycket utan kvalitet. Där tror jag att information och rådgivning är väldigt viktig. Min förhoppning är att vi i det långa loppet kommer att börja köpa mer svenskt. Jag tror att vi skulle göra alldeles fel om vi till exempel skulle sänka våra djurskyddskrav. Jag tror att vi ska kunna vara ett bra exempel för EU och hela världen och hålla en hög standard. Det tror jag att vi som land har råd med. Vi vinner på det i det långa loppet. Storskalighet, specialisering och rationaliseringar för att öka lönsamheten ser vi mycket av i den fria marknadsekonomin. Det är nyliberalismen som kommer här. Man kan fråga: Vad gör för att stoppa det? Ni vill ju inte stoppa detta. Det bara rasar i väg. Här finns mycket att göra. Den diskussionen kanske vi ska fortsätta med . 69 (): Jag ska börja med djurskyddet, och egentligen djurskyddslagen. Jag konstaterar att vi som människor har rätt att ha djuren i vår tjänst. Det kan vara som sällskapsdjur i form av en katt eller en papegoja, det kan vara som tjänstedjur i form av en ledarhund eller en knarkhund som hjälper tullen vid våra gränser, det kan vara som livsmedel i form av en biff från en svensk charolaisko, till exempel, eller som pälsdjur för att värma oss . Jag vill med detta slå fast människans rätt att ha djuren i sin tjänst. Med den här rättigheten följer självklart också en skyldighet, nämligen att behandla djuren på ett bra sätt. Det är därför vi har djurskyddslagen: för att vi ska behandla djuren väl. Vi har i en av de strängaste djurskyddslagarna i världen, och det tycker jag är bra. Jag tycker också att det är dags för oss att se till att andra länder kommer upp till vår nivå. För att ha en legitimitet för denna tuffa och goda djurskyddslag är det viktigt att vi har en tillsyn som fungerar också. I det här betänkandet finns förslag som gör att den kommer att förbättras. Jag tänker bland annat på samordningsmöjligheter mellan kommuner, som gör att man kan höja kompetensen hos de inspektörer som finns ute och gör jobbet närmast djuren. Det är viktigt att vi har den här tillsynen just för att hålla uppe legitimiteten och förtroendet för djurskyddslagen. Den är viktig från etiska perspektiv, och den är också viktig utifrån konkurrensneutralitet mellan olika näringsidkare. Dock: När det gäller legitimiteten för djurskyddslagen blir jag lite skrämd när dokusåpan drar i gång i budgetförhandlingarna och man ställer krav på olika näringars avskaffande eller om det nu är krav på att förändra djurskyddslagen. Det är tveklöst så att möjligheten för de inspektörer som är ute och sköter tillsynen att göra det på ett bra sätt kommer att minska om legitimiteten för djurskyddslagen minskar ute bland dem som är verksamma i näringen. Det kommer den att göra när man använder djurskyddslagen, inte för att förbättra för djuren utan för att dolt utfärda ett näringsförbud. Det minskar definitivt möjligheten för våra inspektörer att sköta tillsynen på ett bra sätt. Jag går då över till att tala om . Vi har redan från staten sagt att det inte är någon bra idé att splittra det här på olika myndigheter. Det gäller att ha ett helhetsgrepp. När det gäller djurskyddet är det inte bara etik. Det handlar också om livsmedelssäkerhet. och välskötta djur som äter ett bra foder är den första länken i livsmedelskedjan för att skaffa oss svenska konsumenter säkra livsmedel. Jag tycker att det är olyckligt att man har valt modellen att splittra det här över flera myndigheter bara för att visa politisk handlingskraft, vilket troligen i praktiken riskerar att försämra och fördyra tillsynen. När det gäller sunda livsmedel kan man säga att är unikt. Vi har till exempel via framsynthet kunnat undvika den BSE-katastrof som har skett ute i . Vi har i en salmonellafri produktion, men är långtifrån salmonellafritt för det. Jag kan konstatera att regeringen har misslyckats med att hålla svenska köttdiskar och svenska storkök salmonellafria, trots att den svenska produktionen är salmonellafri. Det här är tveklöst regeringens ansvar. Läser vi i betänkandet säger majoriteten att ett likvärdigt skydd skulle kunna vara att svenska importörer tillåts ta prover av samtliga partier från andra EU-länder. Vi har ju läst om importörer som hittar kryphål just för att kunna undvika att ta de här proverna. Jag tänker då på ett företag som vi alla känner till. Om den här skrivningen, som på något sätt försöker antyda att detta skulle kunna vara en del av lösningen på salmonellaproblemet, skulle jag vilja säga att det är ett löst skott rakt ut i tomma luften. 70 (): Herr talman och ledamöter! debatterar vi bland annat en proposition om djurskydds- och livsmedelstillsyn. Det är en samarbetsproposition mellan Socialdemokraterna, . Den här propositionen innehåller faktiskt inga skärpta krav egentligen när det gäller djurskydd och livsmedel vad gäller själva reglerna. Men den kommer ändå att leda till att djurskyddet och livsmedelstillsynen klart förbättras ute i landet. Det är inte själva kravreglerna som alla gånger är det allra viktigaste i lagstiftningen utan själva genomförandet, och att man har en tillsyn som fungerar är väl så viktigt. Det har funnits kritik mot hur tillsynen fungerar, att den har sett olika ut i olika delar av landet och att den inte har varit tillräckligt effektiv och frekvent. har också hörts det enkla förslaget att förstatliga, för då blir allting bra. Men de som kommer ihåg hur tillsynen såg ut på miljösidan innan den kommunaliserades minns nog att om det är staten eller kommunerna som har själva huvudansvaret för den direkta tillsynen är inte det som löser frågan. Det handlar i stället väldigt mycket om hur finansieringen ser ut. Finns det pengar? Finns det någon som betalar för tillsynen egentligen? Min egen erfarenhet från att ha varit ordförande i en miljö- och hälsoskyddsnämnd är att tillsynen på de olika områden som vi har hand om i vårt utskott ser väldigt olika ut. På miljösidan har vi en massa normala företag, och man kan komma väldigt nära en full kostnadstäckning. Lagstiftningen tillåter också det. Djurskyddstillsynen är den andra motpolen.