prot · GS09135 · 2005-06-08 00:00:00 — Det är ett mycket gott tecken som visar att vi har all anledning att fortsätta att satsa på forskning och utveckling kring skogsindustrin. Vi har också ökat antalet med hög utbildning inom det här området. Men jag håller med om att det här är områden där vi engagerat, tillsammans med näringslivet, måste se till att också sprida budskapet till unga människor att det är spännande, intressanta framtidsindustrier med utvecklande arbeten. Där återstår mycket att göra. Självklart måste vi bevaka konkurrensförutsättningarna. Där ingår forskning och utveckling och utbildning som viktiga delar, men också beskattningsfrågorna och energitillförseln är centrala för skogsindustrin. Jag ser det som min uppgift att vara en aktör som argumenterar för och stärker skogsindustrins konkurrenskraft. När det gäller infrastrukturinvesteringarna handlar det naturligtvis också om regionala prioriteringar på vägsidan. Men jag vill återigen peka på hur viktigt det är att vi får en E 4 genom som inte är denna smala, i folkmun kallad, kostig utan som är en modern bred motorväg som förbättrar transporterna. Det påverkar också skogsindustrin i denna del av landet. 29 (): Jag håller gärna med om detta med förbi och upp till . Det kom tyvärr för sent men det är en annan sak. är det på gång i alla fall, och det är bra. Men när det gäller just det pappersbruk som jag råkade nämna i det här sammanhanget är antalet kronor noll. Och det är kanske inte så bra när man inte har något vägunderhåll alls. Tyvärr tror jag inte att det är signifikativt, utan på andra håll gör man nog lite andra prioriteringar. I kanske just pappersindustrin inte är så högt prioriterad. Den ligger lite i utkanten av vad man tänker på som en viktig industri. Sedan tog statsrådet upp forskningssidan och sammanförde den med kompetensutveckling. Där håller jag med om att det i grund och botten är två delar av samma sak. Det är ingen diskussion. Jag har egentligen inte så mycket att tillägga på den här punkten. Jag noterade att man från skogsindustrin presenterade ett program där man ville ha ordentliga, långsiktiga satsningar. Jag tycker att det är väldigt intressant att skogsindustrin där åtog sig att vara med och finansiera detta på ett kraftfullt sätt, med betydligt mer jag tror att det var 3070 som man diskuterade. Där är det väldigt viktigt att man får det långsiktigt. Det är precis som statsrådet säger, att STFI-Packforsk, KTH och andra är viktiga delar för att vi ska kunna stärka vår konkurrenskraft ordentligt. Vi måste också arbeta inom och Eforwood. Låt mig därför gå över till en annan fråga i den delen, som statsrådet mycket hastigt berörde, och det gäller energisituationen. , och är de största exportörerna i världen av varor som har trä som bas. Sedan gäller det att bearbeta detta på olika sätt, i sågverk, göra pappersmassa, finpapper eller vad det kan vara. Då är insatsen elektricitet en väldigt viktig del. Energi är en sak den kan man skapa på många olika sätt men just elektricitet är en väldigt viktig del. I har man tagit en helt annan utgångspunkt, nämligen att satsa på att bygga ut kärnkraften, finansierad med framtida vinster från skogsindustrin. Det är så det går till. Vi avvecklar i stället. Långsiktigt kommer detta att påverka vår situation för skogsindustrin. Vi riskerar inte bara att ha otillräckligt med effekt, som det är fråga om, utan också att bli beroende av import och ganska höga priser. Det planeras en likströmskabel från , och , som är en förening, ser detta som kanske det största hotet just nu mot en konkurrenskraftig svensk skogsindustri. Kunderna kan från få samma kvalitet på ungefär samma avstånd men till lite billigare pris. Jag skulle vilja höra statsrådet kommentera energisituationen, och särskilt elsituationen, för just skogsindustrin. Jag tror att det är väldigt viktigt. I mitt allra sista anförande ska jag komma in på miljöfrågorna. De är också viktiga, men man har inte tid till allting i ett anförande. 30 (): Det är en viktig interpellation som har tagit fram. Det säger jag mot bakgrund av att jag tror att vi som är med i den här diskussionen vet att nettoexportvärdet för den svenska skogen är oerhört betydelsefullt. Om vi slår ihop Lastvagnar, , , och hårdvarutillverkning kommer vi inte ens upp till hälften av den svenska skogens nettoexportvärde. Detta ska vi ha i minnet. Jag har koncentrerat mig på ministerns svar, och där belyses bland annat att konkurrenskraften är viktig och att vi är ett stort land. Det ger naturligtvis konkurrensnackdelar. Då är min fundering om det är mot den bakgrunden som regeringen aviserar att en kilometerskatt ska införas i detta land. Det, herr minister, kommer att innebära en ökning av transportkostnaderna för den svenska skogsnäringen. Det kommer också att innebära att av den svenska skogen inte blir lönsam att driva. Är det mot den bakgrunden som vi har så hög dieselskatt i ? Det vore intressant att höra ministerns belysning av de här problemområdena. När det sedan gäller infrastrukturen, som ministern lyfte fram, säger han att det finns 10 miljarder 20042015. Om vi inte har ändrat redovisningsprinciperna är detta inget anslag, utan det är aviseringar. Erfarenheterna är oerhört tydliga på den här punkten, nämligen att regeringen prutar i gjorda utfästelser. Detta gäller inte minst den utlovade tjälsäkringen, bärighetssäkringen, om 17 miljarder, som prutas. Man lever alltså inte upp till sina löften. har vi på , som är regeringens egen publiceringsmegafon, fått mycket klart för oss hur bristen på styrning påverkar verksamheten för människor. Jag ska tillåta mig att citera några meningar direkt ur riksrevisorernas artikel på : I ett antal granskningar har vi konstaterat att det saknas förutsättningar för en effektiv resultatstyrning. Det beror på otydliga och svårmätbara mål, avsaknad av mål eller bristande uppföljning. Mer än hälften av regleringsbreven regeringens årliga instruktioner till myndigheterna innehåller enligt vår bedömning mål som är otydliga och svåra att mäta. Målen är ofta uttryckta i sådana termer som att myndigheterna ska bidra till, verka för, främja, utveckla, stödja, förbättra etcetera. Vi konstaterar även att sena, ryckiga och ibland otydliga regeringsbeslut, försvårar för myndigheterna att utföra sina uppdrag. Exempelvis ändrades regleringsbreven för sju av de största myndigheterna sammanlagt 38 gånger , vilket försvårar för myndigheterna att skapa långsiktighet i sin verksamhet. Det är precis det som drabbar exempelvis och de infrastruktursatsningar som ministern nu vill föra fram som en möjlighet. Det skulle vara oerhört intressant att höra ministerns kommentar till detta, eftersom det plågar skogsindustrin och deras förutsättningar att kunna konkurrera när givna löften ständigt och jämt uteblir. 31 Näringsminister (): väljer att lyfta fram energipolitiken i sitt inlägg, och den är naturligtvis oerhört viktig för skogsindustrins konkurrenskraft. målar han upp en bild som om det skulle vara elbrist och för liten elproduktion i . Faktum är att är en nettoexportör av elenergi. Vi ingår i en nordisk elmarknad. Det innebär att vi alltmer har tvinnats samman till en gemensam marknad. exporterar och importerar på den elmarknaden. Man målar upp en bild av att det sker något slags import för att klara av elförsörjningen i . Det stämmer inte. Vi har skapat en marknad en förebild för många delar av världen där el förs över mellan länderna och där tillhör dem som för in mer el än vad de tar ut. investerar i kärnkraft. investerar också, och än mer i ökad elproduktion. Jag beskrev i mitt svar en ökning på på förnybar energi. Det statliga bolaget har åtagit sig att bidra med i förnybar energi . Det är bland annat stora satsningar på vindkraft, men också den förnyelsebarbaserade kraftvärmen är naturligtvis en väldigt viktig bit i detta. Dessutom har vi ökat effekten från kärnkraftverken genom att investera i trygga, effektiva, moderna beståndsdelar i verken, vilket gör att vi också har ökat uttaget av elenergi. Vi står icke i ett läge med elbrist. Ser man på framtidsplanerna i de bolag som verkar i är det planer på drygt ytterligare i elenergi, vilket överstiger de finska planerna . För mig är det väldigt viktigt att se till att vi har en energipolitik som energiminister ansvarar för den som ger konkurrenskraftiga villkor för svensk industri. Det ska vi säkra, och det är oerhört viktigt för skogs- och pappersindustrin. I det sammanhanget välkomnar jag dessutom tydligt skogsindustrins egna investeringar i elproduktion. Det är klart att det är viktigt; då får vi in ytterligare el på den gemensamma marknaden. Det säkrar eltillförseln också på lång sikt. har något slags allmän uppfattning om vägbyggandet, och säger att det i princip inte byggs några vägar utan att det bara finns i planerna. Det är bara att resa runt i landet så ser vilka stora investeringar som är på gång. Vi talade nu om och den stora investering som sker i . Det är en sådan viktig investering. Runtom i landet ser vi också mycket omfattande investeringar. Självfallet är behovet större än så. Då blir det ofta regionala bedömningar som måste göras när det gäller vilka vägar som ska komma före. Men vi har det största investeringsprogrammet i modern tid för vägtrafik och järnvägstrafik som vi nu genomför. påstår sig satsa mer, och det är ju lätt att göra i det läge som de sitter i. Men med de stora skattesänkningar som de planerar och svårigheterna att stå för besparingar inom socialförsäkringssystemen så tror jag inte att man dessutom kommer att kunna leverera några större väginvesteringar inte utan att då få mycket stora underskott. Om närmare vill diskutera styrningen av de verk som finns på området så rekommenderar jag en interpellation till ansvarig minister. 32 (): I ett avseende vidhåller jag det som jag sade från början. Om jag hade varit näringsminister vilket förbjude så skulle jag ha varit verkligt orolig över energisituationen. Jag skulle ha gått till och sagt: Det här är väldigt bekymmersamt för en stor del av den svenska industrin. Men tyvärr utmålas detta i någon form av partipolitiskt nit som är helt verklighetsfrämmande. De 66 socialdemokratiska kommunalråden ger i en återkommande artikel i uttryck för en helt annan bild. De är oroliga för alla sina jobb och för att elenergin inte kommer att räcka och framför allt inte att vara konkurrenskraftig. Jag har lite statistik med mig, och det kan vara farligt. Men man kan se där att massa- och pappersindustrin har ökat sin förbrukning från ungefär till ungefär . Då ser man också att i innehållet i vår produktion av olika trävaror ökar behovet av elektricitet. Det är alltså inte bara mängden som ökar, utan även behovet. Därför tycker jag att statsrådet borde fundera på om inte något mer oro vore befogad i sammanhanget. Jag tycker att det är uppenbart att det är dubbla budskap när man säger att vi ska höja effekterna i de kvarvarande reaktorerna när vi avvecklar andra. Min talartid räcker för dagen inte till miljön. Jag får återkomma till den; det är helt tydligt. Jag vill ändå säga att jag inte tror att det finns någon industri som har gjort så mycket för att förbättra sin miljöhantering som skogsindustrin. Tyvärr har den inte fått full utdelning, vare sig opinionsmässigt eller ekonomiskt, för de stora insatser som den har gjort till exempel för minskad förbrukning av olja. Utsläppen av svavel är därmed bara en femtedel av vad den var tidigare. 33 (): För att gå vidare i det svar som ministern har lämnat här lyfts bland annat elcertifikaten fram som om de skulle vara någon form av gordisk knut för energiförsörjningen framöver. Det är lite synd att det är ministern som bär på den uppfattningen. Skogsindustrin delar definitivt inte den. Det vore glädjande om det skulle finnas en samsyn i den frågan. Där har ministern förmodligen en del att göra för att få med industrin på båten. Den uppfattningen delar den som bekant inte. När det gäller skogsindustrins energisatsningar, som det också hänvisas till i svaret, så säger man att de är av engångskaraktär. Detta gör att de inte går att multiplicera för framtiden, och därför är de ganska kortvariga i det längre perspektivet. Det ingår också i bilden att regeringen tvingar fullt fungerande kärnkraftverk att sluta producera el. Det gör att skogsindustrin är mycket oroad över framtiden. Vi ska inte sticka under stol med att energipriset i har varit en av framgångsfaktorerna. Där ser man nu ett starkt hot framöver. Det vore intressant att höra om inte ministern har något som helst bekymmer vad gäller energiprisets nivå för landet. Vi behöver inte träta om att är elimportberoende under vissa delar av året. På årsbasis är vi måhända nettoexportörer, men under vissa tider är vi absolut i behov av import från andra länder. Jag noterar att ministern inte känner något som helst ansvar för regeringens styrning av vare sig bolag eller verk. 34 Näringsminister (): Det är uppseendeväckande att introducerar en mycket stor och viktig fråga om den totala som han nu sade i sitt sista inlägg styrningen av statens bolag och verk. Han förväntar sig att jag i den interpellationsdebatt som jag för med om skogsindustrin ska ägna åt detta. Vad tror att skulle tycka om det? Ställ en interpellation om det, så kan vi hålla oss till de sätt som vi brukar använda oss av för att få en ordentlig debatt om detta! Den tar jag gärna. När det gäller energifrågorna är det uppenbart att varken eller vilket är lite förvånansvärt riktigt har sett hur elmarknaden fungerar. säger att det under vissa tider eller någon tid kan hända att det importeras energi till . Vi har ju en gemensam elmarknad. Allt det som produceras på den nordiska elmarknaden är tillgängligt för alla nordiska länder. Det var själva poängen. Men som nation är ett land som nettoexporterar elenergi på denna gemensamma elmarknad med . Det som föreslår är snarare att vi inte skulle ha det här flödet mellan länderna. Då avvecklar vi ju den nordiska elmarknaden, och det vore väldigt olyckligt. Den nordiska elmarknaden ger elpriser som är lägre än kontinentens elpriser. Inte heller där tror jag att riktigt har följt med. Det som skogsindustrin särskilt bör oroa sig för är alliansens totalt frånvarande energipolitik. Energipolitik kräver fasthet och långsiktighet som när vi nu introducerar nya energikällor och ökar elproduktionen i . Men alliansen spretar åt alla håll, och har ingen gemensam energipolitik. Det måste oroa skogsindustrin, som vi måste förstå är beroende av stabilitet och långsiktighet i energipolitiken och av konkurrenskraftiga elpriser. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2004/05:615 och 633 om kvinnligt företagande 35 Näringsminister (): och har frågat mig hur jag avser att agera för att stärka kvinnors nyföretagande samt om jag avser att komma till med ett konkret förslag på skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Nyföretagandet ökar i . blev det 10 000 fler företagare i . Det är bra, men vi behöver ännu fler företag och företagare. Jag instämmer i att vi behöver fler kvinnor som företagare. Omkring en fjärdedel av det totala antalet företagare är kvinnor. Bland nyföretagarna är andelen kvinnor . Regeringen har därför satsat särskilt på att stärka kvinnors nyföretagande. Regeringen satsade totalt åren 20022004 för att främja företagande bland invandrare och kvinnor. permanentas satsningen med . Kvinnor som företagare etablerar sig ofta inom småskalig näringsverksamhet, i många fall även i kooperativ samverkan. Under innevarande år stöder regeringen information och rådgivning om etablering av näringsverksamhet i kooperativ form med . Samtliga av dessa insatser har motsatt sig i . Inom den regionala utvecklingspolitiken avsätter regeringen därutöver till Resurscentrum för kvinnor. Man arbetar bland annat med att främja företagandet bland kvinnor. För att stärka de generella förutsättningarna för de små företagen genomför regeringen nu steg för steg ett program för fler och växande företag i hela landet som gynnar både kvinnor och män i sitt företagande. 291 åtgärder för att minska företagens regelbörda genomförs. Många förenklingar är redan genomförda. Även myndigheternas service till företagen effektiviseras. Ett gott exempel är Företagarguiden, en informationsplats på Internet, där information och rådgivning för att starta och driva företag finns samlad på ett ställe. Vi genomför en nationell satsning för att öka ungdomars intresse för entreprenörskap och företagande. Arvs- och gåvoskatten har avskaffats som ett program har påbörjats för att underlätta kommande generationsskiften i företag. En särskild satsning sker för att stimulera de små och medelstora företagen att utnyttja sin exportpotential. satsas för att säkerställa tillgången på kapital för de företag som befinner sig i skärningspunkten mellan idé och färdig produkt, så kallad såddfinansiering. Skattereglerna för delägare i fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, håller på att reformeras. genomfördes en del förändringar av 3:12-reglerna. Ytterligare förbättringar kommer att genomföras . Totalt kommer förbättringarna att ge i sänkt skatt till småföretagen. liksom tar vidare upp frågan om avdrag för hushållsnära tjänster och om detta skulle kunna bidra till att öka kvinnors företagande. Den privata servicesektorn är en viktig bransch som kommer att växa med eller utan skattesubventioner. Att med skattemedel styra vilken inriktning denna expansion ska ha anser jag vara missvisande. Särregler för enstaka branscher eller yrkesområden kan skapa gränsdragningsproblem. Det är trots allt de med högre inkomster som kommer att efterfråga denna typ av tjänster och därmed få del av skattesubventionen. Sammantaget finns goda möjligheter för kvinnor att starta företag. Regeringen satsar både generellt på företagande och direkt på att underlätta för kvinnor att både starta och utveckla sina företag. 36 (): Jag har bett att ta fram statistik på nyföretagande i fördelad på män och kvinnor. Det är det som är grunden till min interpellation. Det som slår mig först när jag tittar i denna statistik är att det är en väldigt stor skillnad mellan mäns och kvinnors startande av företag. För varje kvinna som startar ett eget företag går det två eller tre män. Det andra som slår mig är inom vilka branscher som dessa nya företag växer upp. Jag som kommer från det industritäta ser med sorg att industrinäring och tillverkning är bland förlorarna. Men jag ser också med stort intresse att tjänstesektorn är den som växer och har möjligheten att växa. Då måste man fundera lite grann. Vi vet att många kvinnor föredrar att jobba med vård, utbildning, hälso- och sjukvård och socialt arbete. vet vi att det är områden som till stor del är blockerade. De behärskas av den offentliga sektorn. Jag menar att om kvinnor ska få samma chans som män att bli företagare måste man öppna dörren och ge möjligheter inom de branscher där de har både erfarenhet och kunskap. Man måste skapa förutsättningar för kvinnor att starta eget inom dessa områden och tillåta kvinnliga företagare inom de områden där de själva känner sig trygga och vill verka och tillåta alternativ till den offentliga verksamheten. Det finns många rapporter och beskrivningar om både kvinnligt företagande och ledarskap. har tagit fram en som handlar just om kvinnligt företagande. Där beskriver man olika vägar för att öka det kvinnliga företagandet. En väg är skatteavdrag för hushållsnära tjänster. En annan väg är att luckra upp monopolen inom den offentliga sektorn och att kanske införa startlagar i stället för stopplagar. Kvinnor är ofta utbildade och har arbeten, precis som jag sade tidigare, inom just dessa områden. Och där finns möjligheterna till de nya företagen som skulle kunna växa fram. Det finns andra rapporter som beskriver arbetsbelastningen för kvinnor som har ledande befattningar. Att ha ett krävande arbete och att dessutom ha en familj med allt vad det innebär och dessutom sköta hushållsarbete är sannerligen inte befrämjande för att fler kvinnor ska överväga att lägga ännu mer tid på sitt arbete. Snarare får man den ena beskrivningen efter den andra om att kvinnor går in i väggen, att de arbetar för mycket och känner sig otillräckliga och att livspusslet inte går ihop för dem. Har man även detta perspektiv är det lite paradoxalt att det finns en så stark motvilja hos regeringen mot framväxten av en tjänstesektor för sådant som har varit obetalt arbete och obeskattat arbete, främst utfört av kvinnor. Att utveckla den sektorn borde också ses som en jämställdhetsfråga, särskilt om man tycker att kvinnors ekonomiska makt och inflytande ska öka. Både uppgifterna att arbeta med hushållsnära tjänster som är typiskt kvinnliga och hushållsnära tjänster som är typiskt manliga behövs i hemmet. Det är lite underligt att det har blivit norm att de typiskt manliga ska ges ett skatteavdrag men inte de typiskt kvinnliga. Jag skulle vilja fråga ministern varför det är viktigt att stödja dessa typiskt manliga arbeten i stället för typiskt kvinnliga arbeten. Varför är det helt okej att ge ett skatteavdrag för att måla fönstren men inte för att putsa dem? 37 (): Tack statsrådet för svaret som var ovanligt omfattande i dessa sammanhang. Det var bra. Jag ska fortsätta på temat om den segregerade arbetsmarknaden. Kvinnor och män arbetar inom olika delar av arbetsmarknaden. Män arbetar inom de områden som ger högre lön, och kvinnor arbetar inom de områden som ger lägre lön. Kvinnor får lägre ersättning från , vilket hänger ihop med lönen. Kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män. Och män har fast anställning i större utsträckning än kvinnor. Män startar också företag i större utsträckning än kvinnor. , det är den senaste statistiken, startades 25 000 företag av män och 12 000 företag av kvinnor. Och om vi går ser vi att mönstret har sett likadant ut. Dubbelt så många män, i runda tal, startar företag jämfört med kvinnor. Om vi kan få kvinnor att starta företag i samma utsträckning som män hade ytterligare 13 000 företag startats . Och det är en glädjande potential som väldigt väl stämmer överens med Nuteks önskan, nämligen att om vi ska ersätta jobb som försvinner behöver det startas ungefär 10 000 nya företag framöver. Vad ska man då fokusera på för att öka det kvinnliga företagandet? Ett problem, som jag tidigare berörde, är att arbetsmarknaden är könsuppdelad. I den privata sektorn är det framför allt män som arbetar respektive . I landsting och kommuner arbetar i stället kvinnor. Könsuppdelningen är särskilt markant inom vissa yrkesgrupper. Den största yrkesgruppen i lönestatistiken är här vård- och omsorgspersonal. I den gruppen återfinns närmare 440 000 anställda, och av dem är kvinnor. Om till exempel en sjuksköterska har visionen att hon vill utveckla sitt arbete i egen verksamhet händer det inte sällan att hon nekas F-skattsedel. Det gör hon med motiveringen att hon inte kan visa att hon har många uppdragsgivare. Hur ska hon kunna visa det när det i hennes fall har funnits bara kommun- och landsting som uppdragsgivare? Det är på något sätt ett moment 22. Det är inte heller ovanligt att man främst i socialdemokratiskt styrda landsting säger upp de vårdavtal som faktiskt redan har funnits. Vi har gott om exempel på detta, inte minst i mitt hemlandsting . Jag ska ta ett annat exempel. För inte så länge sedan sade kommun nej till en dagbarnvårdare som ville starta privat verksamhet. Jag vågar påstå att det inte är ovanligt att socialdemokratiska kommuner och landsting diskriminerar de kvinnor som vill starta egna verksamheter inom traditionellt kvinnliga områden. Jag undrar vad statsrådet vill göra åt det. När det gäller ROT-avdragen kan jag inte låta bli att kommentera det som sade. Efter att vi hade ROT-avdrag senast i sade man att man skulle utvärdera hur detta hade blivit och att man skulle lägga jämställdhets- och genusperspektiv på det. När regeringen nu införde ROT-avdrag frågade jag var jämställdhets- och genusperspektivet när det gäller dessa avdrag finns.