prot · GT0932 · 2005-11-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om EU-debatt Talmannen meddelade att debatt om aktuella frågor i EU-samarbetet skulle äga rum . Meddelande med debattregler hade delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2005/06:RRS6 till näringsutskottet Redogörelser /06:RRS9 och RRS13 till finansutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:KU5 och KU9 5 § En nationell strategi för havsmiljön Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU4 En nationell strategi för havsmiljön (skr. 2004/05:173). 1 (): ska kammaren debattera frågor om vår havsmiljö. Havet ger oss positiva känslor, för vi förknippar det gärna med fritid och rekreation. Men det finns också anledning att vara bekymrad över utvecklingen av vår havsmiljö. Miljöproblemen i våra hav har uppmärksammats . avlämnade mot havsföroreningar, och en liknande rapport kom . De låg till grund för de propositioner om miljöpolitiken inför 1990-talet som kom. fastställde 15 nya miljökvalitetsmål som följdes upp med delmål . Ett av målen är ett hav i balans. När gjorde sin första utvärdering kunde de konstatera att målet blev svårt att nå . Det behövs ytterligare åtgärder för att det ska bli möjligt. tillkallade regeringen en kommission som tog namnet . Den fick i uppdrag att sammanfatta kunskapsläget beträffande miljötillståndet i våra havs- och kustområden och att utarbeta strategier med åtgärder som kan bryta den negativa utvecklingen i havsmiljön detta för att miljömålen vad gäller Hav i balans, levande kust och skärgård, Giftfri miljö och Ingen övergödning kan nås . Kommissionen överlämnade sitt betänkande . Delar av dess förslag behandlas i regeringens proposition om svenska miljömål som om precis kommer att behandlas här i . överlämnade Miljövårdsberedningen promemorian Strategi för hav och kust utan övergödning till miljöministern. Dessa promemorior har utgjort underlag för den skrivelse som regeringen avlämnat till . Miljö- och jordbruksutskottet har behandlat den tillsammans med 79 motionsyrkanden både följdmotioner och motioner från den allmänna motionstiden. Skrivelsen och utskottets betänkande handlar om den strategiska inriktningen för det svenska miljöarbetet på både kort och lång sikt. Dessa ska komplettera de åtgärder som föreslås i den miljömålsproposition som, som sagt, behandlas här om . Utgångspunkten enligt betänkandet är att nyttjandet av havet inte får effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs. Ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU och övriga , är en förutsättning för framgång. Kraftfulla nationella insatser är i sin tur en förutsättning för ett lyckat internationellt agerande. En ny modell för förvaltning av havsmiljön bör etableras med en ökad samordning mellan berörda myndigheter. Lokal delaktighet, en bred samverkan mellan aktörer och regional samordning bör prioriteras. Detta är bakgrunden till den debatt som ska komma i gång. I utskottets betänkande finns det 44 reservationer och ett särskilt yttrande. 2 (): Vårt vatten och våra hav som omger vårt land är någonting som vi emellanåt tar för givet. Det är ju där vi njuter av bad och båtliv, av våra vackra miljöer och av fiske. Inte minst har av tradition varit en viktig länk för resor och för handel med länder i vår närhet. Men när sommaren på allvar kommer och vårt semesterfirande störs till exempel av algblomning eller av rapporter om fartygshaverier eller oljeutsläpp eller om att fisken dör reagerar de flesta. Det är då vi återigen ser allvaret och anser att vi faktiskt måste göra något åt våra hav för att dessa ska vara hållbara. I denna kammare finns det inte någon som inte vill något hellre än att vi ska nyttja våra hav på ett hållbart sätt. Därför är det också viktigt att det här arbetet sker utifrån ekonomiska, miljömässiga och sociala hänsyn. har de här frågorna återkommit till kammaren. Det gäller då hur vi på ett bättre sätt ska komma till rätta med de faktorer som stör våra hav, såsom övergödningen, utsläppen eller gifterna ja, rentav hur vi ska få våra hav och skärgårdar i balans. Det är också därför bra att vi har satt upp miljökvalitetsmål, något som vi i miljö- och jordbruksutskottet, herr talman, har ägnat åt att ha ett uppföljande miljövårdsseminarium om. Denna kammare har också i full enighet, på initiativ av den borgerliga alliansen, faktiskt skjutit regeringen framför sig i kampen om att få klassad som ett särskilt känsligt hav, ett så kallat PSSA, för att på ytterligare ett sätt säkerställa havsmiljön för framtiden. Dessutom har flera utredningar, inte minst den som regeringen själv tillsatt den så kallade sett över problematiken och avlämnat förslag till åtgärder. Den här kommissionen kunde konstatera att styrningen av de insatser som görs tyvärr är alldeles för splittrad mellan olika myndigheter. Havet som allmänning kan bli dess förfall. När regeringen kom med sin skrivelse om havsmiljön innehöll den flera bra tankar som visar att det finns en insikt om problematiken. Jag delar många av de åsikter som ändå framförs om sådant som skulle behöva göras. Däremot blev skrivelsen till intet förpliktande. Beträffande alla utredningar, allt som det ansågs att man skulle göra, avser att komma tillbaka till och så vidare hade det egentligen varit bättre om regeringen hade tagit detta på allvar och i stället kommit till kammaren med en proposition med förslag till åtgärder. blev det inte så. Min främsta invändning mot skrivelsen är egentligen just att där finns väldigt många fina ord men väldigt lite av handling. Därför, herr talman, vill jag redan nu yrka bifall till alliansens reservation 1 under punkt 1. Där säger vi just att vi vill att regeringen återkommer med en ny strategi för detta ett hav i balans. När det gäller våra hav är vi beroende av att arbetet med att förebygga och åtgärda sker i internationell samverkan. EU-länderna är naturliga samarbetspartner, men även måste få komma med som en viktig part. har ju långa kuststräckor, inte minst vid . Därför är vi särskilt angelägna också om att arbetet bedrivs på ett bra sätt. Arbetet inom EU är särskilt viktigt, inte minst nu när flera länder kommer till i samband med den utvidgning som sker länder som troligen kommer att vilja öka sin jordbruksverksamhet. Där kan vi i spela roll både med kunskap och med miljöteknikförmedling. Enligt har våra utsläpp från jordbruket minskat . Alla har vi ett ansvar för att minska de gödande och försurande utsläppen. Tillförseln av kväve och fosfor måste begränsas till de nivåer som enbart gäller markläckage. Att rena avloppsvatten är också en fortsatt viktig fråga, liksom det är viktigt att harmonisera regler för luftutsläppen. När det gäller våra svenska åtaganden är de nya vattenmyndigheterna tillsammans med länsstyrelserna i full gång med att genomföra EU:s gemensamma vattendirektiv. Självklart måste även dessa ingå i en bra förvaltning av våra sjöar och hav. Jag utgår från att det mer var en lapsus i regeringens skrivelse att dessa inte omnämns över huvud taget. De människor som lever av och i nära anslutning som brukare måste få komma in tidigt i processen, liksom regeringen måste återkomma till hur finansieringen av det fortsatta arbetet med vattendirektivet ska utformas. har klassats som ett PSSA-område. Det känns som att regeringen på nåder har varit tvungen att driva den här frågan. Kanske är det just därför som innehållet i klassningen dröjer. Jag vill ändå tro att regeringen vill väl, men varför ska arbetet behöva gå så trögt och motsträvigt? Det behövs krav på färdrutter, fartygsklassningar och kvalitet hos besättningar med mera. Skulle olyckan vara framme krävs att vi har en katastrofberedskap, dels att vi har en flotta med miljöfartyg för snabba insatser, dels att EU gemensamt har en god beredskap. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag vilja att regeringen återkommer, för den har inte så mycket tid kvar innan det är dags för en ny regering, om hur man ska ta hand om de läkemedelsrester som finns i våra sjöar och hav så att de inte fortsatt är ett miljöproblem. 3 (): Jag bor i en stad och ett län vid . Under har jag bevittnat obestraffade oljeutsläpp, en explosionsartad utökning av oljetransporter, hur Västerviksspecialiteten rökt torsk försvunnit ur utbudet av sommarmat och hur badvikar och skärgårdar fylls med en gulgrön smet. Jag och fp sade det i valrörelsen, och jag har fortsatt att säga det i denna kammare och jag säger det : kan inte vänta ! Detta är inte konkret nog, det övertygar inte oss om att vi är på rätt väg, att regeringen verkligen prioriterar havsmiljön eller övergödningsproblematiken. Trots miljömålen, löften, upprop, artiklar, angelägna rön jag kan bara irriterat konstatera att miljöpolitiken för har gått i stå. Så recenserade chefen för hav- och kustprogram vid Världsnaturfondens stora Östersjöseminarium i den skrivelse från regeringen vi nu ska debattera. Före förra valet sa dåvarande miljöminister att havsmiljöfrågorna måste bli de närmaste årens viktigaste område när det gäller miljön. Då som utlovades att och havsmiljöpolitiken skulle vara prioriterade. Den havsmiljökommission som tillsatte sade att det inte är brist på goda åtgärdsförslag som gjort att miljösituationen i havet är så allvarlig. Problemet ligger i bristen på genomförande. Den senaste mandatperioden har situationen varit att en majoritet, både i och utanför , velat se en mycket mer offensiv havsmiljöpolitik än den regeringen levererat. liberalerna har genom initiativ i tillsammans med övriga allianspartier i egna och med andra gemensamma motioner försökt driva på regeringen. Problemet är fortfarande även i slutet på , som kantats av fiskbeståndskollapser, incidenter och hot om en oljekatastrof i den ökande och täta oljetankertrafiken i och övergödningschocker brister i genomförande. Ett av viktigaste krav har varit att de första mest akuta delarna i en marin strategi skulle läggas fram som ett skarpt förslag en proposition. Så allvarligt är läget i våra hav. Det blev bara en skrivelse från regeringen. I den får det övergripande ansvaret för havsmiljön och uppdraget att återkomma med åtgärdsförslag. För övrigt innehåller skrivelsen bara nya uppdrag om ett trettiotal nya utredningar. Bristen på operativa konkreta åtgärder avslöjar obarmhärtigt att praktiskt taget ingenting hänt sedan lade fram sitt betänkande . Läget är nu sådant att enskilda, företagare, landshövdingar och regioner i kräver en mer aktiv politik för att möta speciellt olje-, utfisknings- och övergödningshoten. Våra hav behöver åtgärder. Att då enbart presentera en lista på nya utredningar är provocerande. Det kan ge den felaktiga signalen att det pågående åtgärdsinriktade havsmiljöarbetet inom myndigheter, kommuner, intresseföreningar och lokala och regionala samarbetsprojekt inte är viktigt. I värsta fall kan de dö ut i väntan på att utredningarna börjar leverera resultat och att regeringen ska ta ställning. Att lösa problemen i havsmiljön är för en av de viktigaste uppgifterna i svensk miljöpolitik, och den kommer att finnas kvar . Ska vi lyckas stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik och snabbt få fram en handlingsplan för tillsammans med andra krävs det åtgärder och nya grepp nationellt och ett stadigt dubbelgrepp internationellt. Kraftfulla nationella insatser är en förutsättning för ett lyckat internationellt agerande. Båda måste till. Nationellt är samordningen av havsmiljöfrågorna avgörande, men att det inte räcker med den myndighetssamordning som ska ledas av är tydligt. Regeringens eget arbete brister i samordning. Hur förklaras annars frånvaron av skarpa förslag? Vi anser att det krävs ett tydligare ministeransvar för havsmiljöfrågorna. En Östersjöminister bör utses för att ha ansvaret för frågorna som rör och havsmiljön. Uppgiften att identifiera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheter och splittringen i havsmiljöarbetet bör enligt inte ligga hos en av myndigheterna, . Vårt förslag om en oberoende expertgrupp, en hållbarhetskommission, som tillsätts för att se hur hindren för hållbar samhällsutveckling kan tas bort och hur konflikterna mellan miljömål och andra mål kan lösas på ett bättre sätt än möter detta behov. Havsmiljöns krav måste ges större tyngd i arbetet hos alla berörda myndigheter och den forskningen och miljöövervakningen samordnas bättre. De tre center bör ges utökad roll inom både forskning och miljöövervakning och ett internationellt, tvärvetenskapligt forskningscentrum för havs- och kustmiljö inrättas, inte utredas. Medan vi väntar på tydliga resultat från ny forskning måste vi än mer använda de åtgärder som visat sig effektiva mot övergödningen och våga pröva nya. En rejäl satsning på att få ytterligare våtmarker anlagda längs är en åtgärd. En annan är att åtgärda det stora antal bristfälliga enskilda avlopp som fortfarande finns kvar. Ytterligare en är en miljöcertifiering som garanterar ett miljömässigt hållbart brukande med fokus på att minimera kväve- och fosforläckage i jordbruket. liberalerna anser att den lokala och regionala förankringen och deltagandet är helt avgörande i arbetet med att förbättra och hållbart nyttja havet och havsmiljön. Enligt skrivelsen ska ett pilotprojekt för tillämpningen av ekosystemansatsen etableras inom ett av de nu bildade vattendistrikten. Frågan är om det är en signal om ytterligare utredande eller om regeringen vågar omsätta förslaget i handling direkt. Vi anser att projektet bör förtydligas och startas direkt för att samla kunskap och ge inspiration till efterföljarna. Detta skulle också öppna processen för det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten, som är så viktigt för att de vattenanknutna miljökvalitetsmålen ska nås och övergödningen av våra hav minska. Just nu verkar alla inblandade lägga allt fokus på formaliteter, inte på att detta är ett unikt nytt verktyg för att åtgärda krisen i havsmiljön. Verktyget måste nu arbetas fram. Det går inte att utreda och införa uppifrån, utan det måste tas fram i en process underifrån i samverkan mellan vattendistrikt, forskning och lagstiftare. Så har andra länder gjort, och vi borde också klara att handla, forska och utreda . Internationellt finns just nu unika möjligheter att lyfta havsmiljöfrågorna i regionen och få till en räddningsplan för . Det finns genom Helcom ett välutvecklat samarbete, där även medverkar. Dessutom är EU:s strategi under utarbetande. är tiden inne för det politiska genombrott som regeringens egen miljövårdsberedning efterlyste tidigt . måste då politiskt agera handlingskraftigt och verkligen använda Helcom, inte bara lyssna av och bevaka. bör driva frågan om upprättandet av en för EU gemensam handlingsplan för . Helcom har påbörjat ett sådant regionalt arbete, men det måste bli en EU-angelägenhet. I ett dubbelgrepp på havsmiljöpolitiken där det inarbetade Helcom-samarbetet utnyttjas och intensifieras för att också lyfta frågan i EU nås två fördelar, dels ges hjälp och stöd till EU:s medlemsstater med att samordna sitt arbete i EU för att nå miljömålen för , dels ges fakta och kunskapsinflöde till EU som säkrar miljöintressen. Både kraftfulla nationella och internationella insatser måste till. Det är till exempel helt avgörande att en europeisk marin strategi antas och finns som grund när andra strategier om sjöfart och andra näringar knutna till havet läggs fast. Men det duger inte att som regeringen nationellt bara presentera utredningar och kritisera EU:s i och för sig svaga utkast till strategi. kan genom ökade insatser här hemma och i EU och Helcom medverka både till att får den räddningsplan som så väl behövs och till att EU:s strategi stärks. Skrivelsen En nationell strategi för havsmiljön har som utgångspunkt att stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik. Två åtgärder som verkligen skulle medverka till det är att ge i uppdrag att med förtur arbeta för att snabbt få i gång det föreslagna pilotprojektet för tillämpningen av ekosystemansatsen och att det tvärvetenskapliga forskningscentrumet för havs- och kustmiljö inrättas och kan börja verka. Med detta vill jag yrka bifall till alliansens reservation nr 1 och till reservation nr 12. 4 (): Vem är vålnaden som hemsöker deras hem, varför vill hon hämnas? Gastkramande thriller med och . Så presenterades filmen i reklamen . Under ytan kan det gömmas mycket som vi inte vet men som upptäcks vid närmare undersökning. Under den blänkande polishen på bilen vi köpte lite för snabbt, under den bortrivna våtrumsmattan eller takpappen, kanske också innanför skinnet på välkammade riksdagsledamöter kan det gömmas överraskningar som vi inte hade en aning om vid en ytlig betraktelse. Rostangreppen, fuktskadorna, bekymmer och negativa känslor smyger sig på, växer sakta utan att vi är riktigt medvetna om det, men de uppenbaras när vi vågar titta under ytan. Går det tillräckligt bryter det obehagliga genom, de faktiska förhållanden som varit och är verkliga, men som vi inte kunnat eller velat se bubblar upp till ytan. Kanske har detta också varit havens förbannelse. Det som sker under ytan blommar ut, som det gjort i bokstavlig bemärkelse nu några somrar: PCB, DDT och dioxin i fisk, döda sälar, oljeolyckor och giftiga alger. Först då inser vi på allvar vilken katastrofal utveckling och ond spiral som inte minst länge varit inne i och då är det väldigt sent enligt vissa bedömare kanske . Så har vi begåvats med ytterligare en i raden av skrivelser från regeringen med bedömningar, fina tankar, goda föresatser och vällovliga strategier, men utan konkreta förslag för att ta ställning till. Regeringens skrivelse 2004/05:173 En nationell strategi för havsmiljön innehåller inte mindre än 99 olika uppdrag till myndigheter och tio utredningar. På ett tiotal områden avser man att återkomma till . Efter att ha styrt landet har den socialdemokratiska regeringen kommit fram till att en samordnad planering och förvaltning av de svenska havsområdena bör åstadkommas. Hur detta ska gå till ska beredas och utredas ytterligare, inte minst med tanke på sektorsansvaret. Det måste, herr talman, ses som rimligt att som allianspartierna gemensamt kräver i reservation nr 1 regeringen återkommer till med en proposition med förslag till beslut om konkreta åtgärder, mål och tidsplaner. Det är ju den demokratiska ordningen att regeringen, grundad på majoriteten här i , kan få jobba med konkreta beslut som fattas här. har enskilt och tillsammans med andra partier presenterat en rad förslag till förändringar och förbättringar i de 19 reservationer som vi har undertecknat. Låt mig lyfta fram några: Det finns en bristande insikt om vikten av att näringar och nyttjare bör finnas med tidigt i allt arbete som de berörs av. En aldrig så genomtänkt strategi blir svår att genomföra om den inte i ett tidigt skede är väl förankrad hos de människor som närmast berörs av den. Om problemanalysen främst sker på myndighetsnivå för att senare presenteras för nyttjarna och andra intressenter kommer genomförandet inte att bli effektivt och viktiga målsättningar kommer inte att nås. Enligt min och allianspartiernas mening måste brukarna komma in tidigt i förvaltningsarbetet och delta i såväl analyser och problemformuleringar som i besluts- och genomförandeprocesser. Det handlar om att ha en gemensam världsbild när det blir dags för genomförande. En annan generell svaghet är att de nya vattenmyndigheter som har en central roll i genomförandet av EU:s vattendirektiv inte har en särskilt framträdande position i regeringens skrivelse. föreslår att vattenmyndigheternas roll ska förtydligas. Som svar på detta motionskrav skriver utskottsmajoriteten: När det gäller de i motion MJ2 framförda synpunkterna om vattenmyndigheternas och länsstyrelsernas medverkan i havsmiljöarbetet bör uppmärksammas att regeringens redovisning i denna del på intet sätt är uttömmande. Utskottet utgår från att det ovan redovisade arbetet med att stärka myndigheternas samlade havsmiljöarbete omfattar samtliga berörda myndigheter och återspeglar sig i regeringens styrning av myndigheterna. Miljöministern har goda möjligheter att lämna uttömmande förtydliganden i denna del. Regeringen menar i sin skrivelse att risken för oljeutsläpp vid fartygsolyckor är det mest påtagliga hotet mot de svenska haven. Det är med detta som bakgrund beklagligt att regeringen inte omgående tar fram beslut om lotsplikt i Bornholmsgattet och flytt av all fartygstrafik till söder och öster om bank. Det är också en svaghet att regeringen valt en minimalistisk väg när det gäller tolkningen av vilka krav som kunde ställas i samband med ansökan om att klassa som särskilt känsligt havsområde. Man har envist hävdat att bland annat åtgärder som rör krav på fartygskonstruktion, besättningars utbildning och ekonomiskt ansvar för skador inte varit förenliga med vad som innefattas i PSSA-anknutna skyddsåtgärder. Dessa och liknande krav kom därför att saknas i den ansökan som lämnats in. I stället anges i skrivelsen att ytterligare åtgärder ska kompletteras PSSA-definitionen . Denna hantering är verkligen inte oomstridd och försenar dessutom införandet av verkningsfulla insatser för att minska riskerna för exempelvis oljekatastrofer i . Avslutningsvis menar jag att regeringen är för vag när det gäller utsläpp till hav och vatten av läkemedelsrester. Det finns en stor uppslutning kring farhågorna inför vad dessa utsläpp kommer att innebära. Här nöjer sig regeringen med att ge diverse uppdrag och tillsätta en och annan utredning. Enligt min, och även alliansens mening behövs kraftfulla forsknings- och åtgärdsprogram. Regeringen bör därför återkomma till med ett konkret program för att främst förebygga att läkemedelsrester kommer ut i miljön men också ett program för hur dessa kan tas om hand när de ändå kommer ut i vattnet. Allra sist vill jag, herr talman, nöja mig med att yrka bifall till reservation nr 1 trots att jag naturligtvis står bakom samtliga reservationer som bär stolta . 5 (): Skrivelsen En nationell strategi för havsmiljön, som ligger till grund för detta betänkande, är en samarbetsprodukt mellan regeringen, och de gröna. Fokus i den ligger på att stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik. Det är viktigt att det finns en strategisk inriktning för havsmiljöarbetet både på kort och på lång sikt. Men det är framför allt viktigt att åtgärder som föreslås genomförs och att försiktighetsprincipen verkligen används. Därför måste ekosystemansatsen verkligen göras till en utgångspunkt för havsmiljöarbetet samt i förvaltningen och nyttjandet av havet och havets resurser. Vad är då ekosystemansatsen för något? Ekosystemansatsen innebär sammantaget en integrerad, tvärvetenskaplig förvaltning som å ena sidan erkänner människans rätt att använda det som ekosystemen producerar. Å andra sidan ska den säkra att alla komponenter i ekosystemen, till exempel arter, bestånd, livsmiljöer och genetisk variation, finns i en sådan omfattning att de garanteras kunna fortleva i överskådlig framtid. Det behövs alltså ett samlat grepp i olika myndigheters havsmiljöarbete i syfte att skapa ökad samordning och effektivitet. Detta framkom även i betänkande, där det framgick att det inte i första hand är en brist på goda åtgärdsförslag som gör att miljösituationen har blivit så allvarlig i havet. De sade rakt ut att det i stället ligger i bristande genomförande av förslagen. I skrivelsen säger vi nu att all förvaltning av hav och kust med anslutande miljöer bör utgå från ekosystemansatsen och från bevarandet av biologisk mångfald och att detta ska tillämpas utifrån försiktighetsprincipen baserad på bästa tillgängliga vetenskapliga data. , alltså om , ska ekosystemansatsen ha nått fullt genomslag med etablerade processer och utvärderingsinstrument med lokalt och regionalt deltagande av alla aktörer.