prot · GS0961 · 2005-01-20 00:00:00 — Att arbeta i stormfälld skog är riskfyllt, och det är därför viktigt att arbetet nu sker systematiskt och med personer med rätt utbildning och rätt utrustning. Förstärkt säkerhetsinformation har redan gått ut och kommer att fortsätta att gå ut regelbundet till små och stora skogsägare via skogsägarnas egen organisation och via skogsvårdsorganisationerna. Vårt arbete kommer att kräva omdisponering av skogsmaskiner. och har omfördelat sin maskinspark i , och det är regeringens förhoppning att andra bolag gör detsamma. Skogsvårdsorganisationerna inför förenklade rutiner för att underlätta hanteringen av avverkning. Systemet för avverkningsanmälningar har förenklats, och dispenser från sexårsregeln har införts. Det kommer också att krävas olika åtgärder för att möjliggöra effektiva transporter av virke till lagringsplatser och till industrin. Det innebär att nya logistikkedjor såväl inom som från till andra delar av vårt land måste skapas. Det kommer att finnas ett ökat behov av såväl kort- som långväga väg-, järnvägs- och sjötrafik. Olika åtgärder har vidtagits hos våra myndigheter för att underlätta transporterna. har fått möjlighet att höja totalvikten för fordon på berörda vägar. På de vägar där det är möjligt kan det innebära att tyngre lastade fordon än kan få tillstånd att färdas på vägen. har också möjlighet att under vissa förutsättningar ge dispens från gällande kör- och vilotider. Dessa åtgärder och andra frågor som kan underlätta transporterna diskuteras nu fortlöpande av , skogsindustrierna, skogs- och träfacken, transportörerna och andra berörda. Om det anses behövas ytterligare fartyg än tillgängligt svenskt eller EU-flaggat tonnage kan ge dispens till sådana fartyg som är flaggade utanför EU att bedriva cabotagetrafik i svenska vatten. förbereder sig nu för detta genom att se över dispensrutinerna och öka beredskapen. har dessutom nu en nära dialog med skogsindustrierna för att kunna bedöma behovet av andra åtgärder där svensk sjöfart ska spela en roll. arbetar nu tillsammans med skogsbolag och tågoperatörer för att lägga upp logistiken för timmertransporter. Vagnar kommer främst att tillhandahållas av som både tillhandahåller egna vagnar och också hyr vagnar från grannländerna. Regeringen förbereder en översyn av möjligheterna till stöd för nödvändiga transporter. För att kunna ta hand om virket krävs att lager i närområdet upprättas där timmer kan bevaras utan att förstöras. En inventering för lämpliga uppläggningsplatser sker nu av skogsägare i samråd med industrin och skogsvårdsorganisationen. Det kan exempelvis handla om nedlagda flygfält men även om vattenlagring. Regeringen ser även över möjligheten till ekonomiskt stöd för att underlätta nödvändig lagerhållning. För att förhindra att virket förstörs under hanteringen kan olika åtgärder behöva vidtas. Regeringen antog en förordning som tillåter att det sker lagring av timmer på land med vattenbegjutning och lagring i vatten utan tillstånd från . Det räcker nu med en anmälan av lagring till kommunen, och därmed underlättas hanteringen. Regeringen anser att virket i möjligaste mån ska skyddas mot skador från insekter med hjälp av så naturliga metoder som möjligt, men det kommer även att finnas behov av viss kemisk behandling. Det är viktigt att vi har en förberedelse för detta. Jag har därför tillsammans med miljöminister träffat Kemikalieinspektionen, företrädare för skogsnäringen, skogs- och träfacken och andra berörda myndigheter . Avslutningsvis förbereder regeringen nödvändiga insatser för den återplantering som också måste komma till. ska även fortsättningsvis vara en stor skogsnation. Detta är en kort rapport om läget så här långt. Det pågår naturligtvis mycket annat inom regeringen med anledning av stormen. Jag kan exempelvis informera om att energiminister har kallat till sig energioperatörerna för att regeringen ska få en fullständig redovisning av hur operatörerna nu arbetar med information till kunderna, ersättning för elavbrotten till dem som drabbats och uppröjningsarbete. Jag kommer att träffa företrädare för försäkringsbolag för att försäkra mig om att de nu gör allt för att underlätta kontakten med sina kunder och svara på de viktiga frågor som alla skogsägare nu ställer sig. Det är regeringens bedömning att fler åtgärder kommer att behöva vidtas allteftersom vi får en fullständig bild av stormens skadeverkningar. Nya behov kommer att uppstå. På regeringens hemsida uppdateras ständigt en lista över de åtgärder som har vidtagits av och av våra myndigheter. Där finns också länkar till andra berörda aktörer så att alla på ett enkelt sätt kan få tillgång till deras information. Jag vill poängtera regeringens positiva inställning till många av de förslag som har kommit såväl från ledamöter och partier som från berörda aktörer och skogsägare. Jag vill också på regeringens vägnar passa på att tacka alla som har gjort och fortfarande gör stora och viktiga insatser för att röja upp och hjälpa utsatta människor. Det är med värme och med ödmjukhet som jag tänker på de kvinnor och män som jag själv har mött under min resa i de berörda länen värme, därför att alla nu hjälps åt för att stötta varandra, och ödmjukhet, därför att i stormens och orkanens spår har inte bara privata och gemensamma egendomar förstörts utan också gemensamma livsprojekt raserats. Och det, herr talman, kan aldrig mätas i pengar, och det är jag ödmjuk inför. 65 (): Tack, statsrådet, för den redovisning som gavs. Jag vill uttrycka min uppskattning över den frenesi och energi som statsrådet visat vid det här tillfället. Det finns ju också annan infrastruktur än vägar, tele och el. Jag vill ställa en ganska konkret fråga som följer av stormens spår. Rätt snart under stormen försvann strömmen och sändningen från P 4-sändaren i , och jag vet inte om motsvarande hände på andra håll. Vid det tillfälle togs ett reservbatteri i bruk som höll sändaren vid liv i . Sedan blev det tyst. Det kan man kanske stå ut med om det inte var så att P 4-kanalen är vår beredskapskanal där lokal information ska ges under krissituationer som den här. Denna tystnad varade i , alltså i , innan fick ett nytt reservaggregat installerat. Det här råkar också vara ett tättbefolkat område varav en del ingår i inre zon. Oberoende av detta undrar jag om du tycker att det är rimligt med 52 timmars tystnad i denna P 4-kanal. Vilka krav tycker du är rimliga att ställa på för att man ska säkerställa P 4-sändningar över hela landet? 66 Statsrådet (): Jag tycker inte att det är rimligt, . Det är oacceptabelt. Jag vill understryka det som jag sade i min inledning, att det inte är acceptabelt att till exempel också 112-numret var utslaget under en relativt under stormnatten. Lagstiftningen är väldigt tydlig på den punkten . Det ställs hårda krav på att alla aktörer ska ha reservaggregat, och vi ska utvärdera hur man lever upp till detta och vilka åtgärder som ska vidtas i de fall inte ens reservaggregat hjälper. 67 (): Tack, , det var ett betydligt klarare svar än vad jag fick av näringsministern när jag ställde en skriftlig fråga till honom. Han hänvisade i princip bara till . SVT och SR är ju monopolbolag och har inga möjligheter att hitta någon konkurrens, men det kanske ändå går att till exempel via pressen ställa skadeståndskrav även på dem, något som man nu diskuterar när det gäller elbolagen. 68 Statsrådet (): Den principiella utgångspunkten är att man ska ställa lika hårda krav på både offentliga och privata aktörer. Detta är en del i den krisberedskap som är så viktig för vårt gemensamma i samhället. 69 (): Även jag vill tacka för redogörelsen för vad som är gjort. Det var i många stycken en god och imponerande redogörelse. Väldigt mycket har gjorts lokalt, inte minst av enskilda, av den lokala organisationen och även av regeringen. Det är jag tacksam för. Jag vill bara påminna om att omsorgen om virket är väldigt viktig eftersom det finns många människor som är beroende av det. Men omsorgen om människor är ännu viktigare. Därför bör inte insatserna och omsorgen begränsas till timmertransporter, hur viktiga de än är. Därför vill jag ställa en fråga till statsrådet. Det finns familjer som i och för sig inte är beroende av utkomst från skogen, men som lever i den och har drabbats av strömavbrott. Det rör sig om 15 000 familjer, alltså kanske 40 000 medborgare, som fortfarande är utan ström. Inte minst barnfamiljer drabbas av stora extra utgifter till följd av elaggregat, extra resor, fördyrad mat och så vidare. Hur ställer sig statsrådet till någon form av kostnadsersättning baserad på merutgifter för att hålla dessa familjer skadeslösa? Ska det i så fall vara en statlig angelägenhet eller ska man genom ändrad lagstiftning lägga ansvaret på bolagen som faktiskt är orsak till de stora skadorna? Stormen är inte beslutad politiskt, men effekterna av den har en politisk bakgrund. 70 Statsrådet (): Bolagen ska nu själva ta ett stort ansvar för att ersätta de av deras kunder som inte har haft ström . finns det regler för hur bolagen ska ersätta en kund om strömmen har varit borta i två, fem eller . har strömmen varit borta betydligt längre för väldigt många familjer och företagare. Det är bland annat mot den bakgrunden som har kallat till sig elbolagen till ett möte . Jag utgår ifrån att de kommer väl förberedda till det mötet och också att de kan svara på frågan hur de tänker ersätta de kunder som har varit utan ström i tre eller . 71 (): Min följdfråga blir då: Kommer den ersättningen att baseras på en symbolisk ersättning närmast nonsensersättning eller ska den baseras på faktiska utgiftsökningar? Dessutom sade statsrådet att man skulle avvakta tills man får en total bild. Delar statsrådet min uppfattning att den fullständiga bilden får vi inte förrän ? Det är därför angeläget att hålla det statliga intresset vid liv genom att till exempel tillsätta en stormkommission som fortlöpande analyserar de effekter och behov som följer av stormen. 72 Statsrådet (): Jag tror att vi kan se en del effekter av stormen på ganska kort sikt. Ersättning för familjer och företag som konsekvens av att de inte har haft ström på väldigt länge är en sådan effekt där vi snabbt kan fatta beslut om hur stor ersättningen ska vara. Ersättningen är inte symbolisk . Däremot är de bestämmelser som finns om ersättningens storlek inte alls utformade utifrån den situation som vi nu befinner oss i. Det är så många som har varit utan ström . Det är därför som det finns skäl att kalla till sig elbolagen och fråga om de själva har arbetat med den frågan. Sedan är jag övertygad om att vi, när vi ser konsekvenserna av stormen, får arbeta här i , hos våra myndigheter och tillsammans med företrädare för näringen på ett helt annat sätt än vad vi kunde ana . 73 (): Jag vill också börja med att tacka ministern för alla de insatser som regeringen gör just . Jag vet att många medborgare är glada för det mitt i den akuta situation som fortfarande råder för många människor efteråt. Jag som bor i en tätort har funderat mycket på det här. Vi var utan el och telefon . Jag vet hur jag och min familj mådde och vilka känslor vi hade när vi fick strömmen tillbaka. Det är klart att man då tänker mycket på dem som har varit utan ström . har jag talat med en kvinna som lever mitt i detta. Jag frågade henne: Hur mår du? Pest, var det korta svaret jag fick av henne. Hon sade: Jag duschar på mitt arbete. Det är klart att det är problem när man ska äta och diska. Vi har ju inget vatten. I valet mellan att köpa papptallrikar eller ta med sig disken till jobbet har hon valt att ta med sig disken i en plastkasse till jobbet. Det är också ett sätt att leva mitt i den akuta situationen. Vidare sade hon: Vi har blivit erbjudna ett annat boende, men vi vågar inte riktigt lämna vårt hem. Det är en ständig oro över vad som händer när inte vi är där. När jag är på väg till arbetet börjar jag fundera: Hur var det, stängde jag av gasolen? Och så blir man lite osäker. lever man alltså i en ständig oro. Det är många barnfamiljer som är drabbade. Då är den ena frågan till ministern: Vad kan samhället göra för de familjer som förmodligen mår ganska psykiskt dåligt och kanske kommer att göra det ? Vi pratar mycket om åtgärderna när det gäller skogen och skogsägarna, och det är bra. Men det finns också en annan grupp. Det handlar om alla de som är ute och arbetar i skogen, montörer och skogsarbetare, och deras arbetsmiljö. Det vore bra om ministern också kunde säga något om vad man kan för göra dem. 74 Statsrådet (): Mot bakgrund av det som nu beskriver kan man säga att med det faktum att så många är utan ström får vi vara glada över att vi har en så mild vinter. Om kylan nu skulle slå till, skulle problemen bli avsevärt mycket svårare för många familjer. Vad kan man då göra för att stötta dem som verkligen far illa, inte bara ekonomiskt? Redan nu görs framför allt två viktiga saker. har gemensamt i de olika länen gått ut med extra information till hälsocentraler och andra instanser dit man kan vända sig för att få prata om psykosociala problem och svårigheter. Det är en viktig del. Vidare har LRF för alla sina medlemmar, både i och andra direkta medlemmar, nu öppnat en direktlinje till dit de kan ringa för att få hjälp och prata med både kurator och psykolog. Redan nu görs alltså väldigt mycket. Men jag tror också här att vi får ha en beredskap att vidta åtgärder . Jag tror nämligen inte att alla enskilda skogsägare ännu har fattat vidden av den skadegörelse som har ägt rum på deras mark. Att ta hand om den skog som har blåst omkull är, precis som frågeställaren pekar på, ett farligt arbete. Vi vet att när stormen rasade 1969 omkom yrkesarbetande skogsarbetare i stor utsträckning, drygt 30 personer. Vi vet också att totalt kvinnor och män, unga och gamla i vårt land omkom så många som hundratal som en följd av stormen. Inte minst omkom många barn när de lekte bland de omkullfallna träden. Det är viktigt att påpeka att när man nu ska gå in i skogen och vidta åtgärder ska det göras av utbildad personal med ordentliga skyddsutrustningar. Och man måste vara noga med de regler som gäller, därför att detta är ett farligt arbete som ska göras. 75 (): Tack för svaret. När det gäller arbetsmiljö vet vi att det är farligt att arbeta i skogen av olika skäl som har historisk bakgrund. Men det handlar också om besprutning och om dem som ska arbeta med skogen när den är besprutad. Vi vet av erfarenhet att det är många människor som blivit sjuka på olika sätt. Det handlar också om arbetsmiljön i nästa led, när man ska ta hand om råvaran om den är besprutad. Det är en viktig uppmaning till ministern att också ta in arbetsmiljöperspektivet i de här frågorna. 76 Statsrådet (): Man kommer bara att använda godkända kemikalier när man behandlar det virke som ska lagras men också det som ska behandlas i skogen i värsta fall. Även de godkända kemikalierna kan ge klåda eller sveda i ögonen, men de ger inte bestående men. De är i den meningen de minst farliga och därför också godkända. Självklart har alla kemikalier en påverkan både på enskilda personer och på miljön. Därför kraftsamlar vi nu i första skedet för att få ut så mycket virke som möjligt från skogen. Men man kommer inte att få ut allt virke i den takt som skulle behövas. Då måste man vara beredd att gå in och behandla det för att det inte ska förlora för mycket av värdet. 77 (): Jag hör till dem som var ute den natt när skogen föll omkring oss. Jag kände att det var väldigt viktigt att regeringen åkte och tittade på de här områdena, för jag kan inte beskriva hur det såg ut. Och jag kan inte beskriva konsekvenserna, för det här går utöver det man har sett tidigare när det gäller konsekvenser av stormar. Jag vill understryka att jag är väldigt tacksam för att man i regeringen så snabbt var på plats och själva bildade sig en uppfattning. Det kanske också ligger till grund för alla de konkreta förslag som vi fått redovisade här. Jag tror också att det finns anledning att återkomma längre fram till mer långsiktiga frågor som hur en vägförening fungerar vid en sådan här extraordinär påfrestning och hur man ska återplantera. Statsrådet nämnde återplanteringen. Men går det att få tag i plantor? Ska det återplanteras på samma sätt som tidigare? Ska man välja andra trädslag? Jag vet att när det var stormar i och i övriga delar av försökte man driva en utveckling mot att återställa ett tidigare landskap. Finns det med i statsrådets planering? Det är sådant som vi får fundera på längre fram. Det är nu väldigt många förslag som är uppe till debatt, och det ställs också krav på än fler åtgärder. Men det är viktigt att det finns en viss tågordning. Man kan inte göra allt , och en del åtgärder går på tvärs med varandra. Kan statsrådet säga något om turordningen? Vad ska man göra först, och vilka konkreta åtgärder kanske man får vänta lite med? Det går inte att sätta in allt på en gång, för då når man inte det bästa resultatet. 78 Statsrådet (): Vi kommer att prioritera att samordna och kraftsamla resurserna för att få ut virket först på de platser där virket ligger på mest känsliga områden, känsliga i den meningen att träden har rasat nära grundvatten eller något annat viktigt vattendrag. Vi kommer därefter att noga titta på vilka lagringsplatser virket ska lagras på så att också de är så lite känsliga som möjligt. Virket kommer att vattenbegjutas och vattenlagras så långt det är möjligt. Som ett fjärde steg kommer man att gå in i skogen och behandla det virke som blir kvar där. Det är en svår uppgift, men den är viktig. Erfarenheten efter stormen 1969 är att man tvingades avverka väldigt mycket skog under hela som en följd av att man hade underskattat insektsangreppen på den skog som låg. Har man väl fått angrepp på den skog som ligger sprider det sig också till den skog som står. Men vi kraftsamlar nu under hela detta år för att få bort virket från de mest känsliga områdena. 79 (): Jag vill skicka med en följdfråga. Jag har mött synpunkter, inte minst från LRF där man är väldigt orolig för att det ska bli en akut situation ekonomiskt för dem som äger jordbruksföretagen och de skogar som ligger. Det är inte bara det att man kanske har lånat pengar till gården, och alla kanske inte har haft sina gårdar . Man kanske också har lånat för investeringar på gården där skogen har varit säkerheten. Det kan ganska snabbt utlösa en problematik för väldigt många. Har regeringen beredskap för att, på samma sätt som man talar med försäkringsbolagen, också föra en diskussion med bankerna om man upptäcker att det är ett allvarligt läge för många individer? 80 Statsrådet (): Jag utesluter inte att vi också får ta ett sådant initiativ. Vi har inte planerat det just , utan först träffar vi försäkringsbolagen. Vi kommer också att sitta ned med företrädare för skogsägarna och gemensamt diskutera vad som krävs för att minska riskerna för många av de små skogsägare som drabbats hårt. När jag var på besök i bland annat träffade jag skogsägare som förlorat lika mycket virke som de skulle ha avverkat . Var och en av oss inser att detta inte bara för med sig ekonomiska konsekvenser här och utan också nästan omöjliggör det generationsskifte som de hade planerat. Regeringen är beredd att vidta andra åtgärder och även diskutera andra lösningar än dem vi nu börjat med. 81 (): Jag vill fortsätta lite där började och säga att det är svårt att föreställa sig hur det ser ut om man inte sett det med egna ögon. Lite talande för detta är väl det faktum att när man ser ut över bänkarna märker man från vilket håll ledamöterna kommer. Det är i stor utsträckning från just de berörda områdena. har i en motion föreslagit att pengar avsatta för reservatsköp ska kunna användas för att mildra effekterna av stormen. Det är sannolikt att den skogliga aktiviteten i resten av landet kommer att sjunka, alltså minskar också risken för att viktiga biotoper avverkas. Mot bakgrund av detta anser vi att det kan vara klokt att använda reservatköpspengar för att hjälpa till med stormens härjningar. Det uppstår också ett läge om två , när vi ska återplantera, då vi kan skapa en vinnavinna-situation genom att staten tecknar naturvårdsavtal med markägare för att de till exempel ska göra lövslagsinblandningar eller lövstråk i sina planteringar. Staten och samhället får därigenom en ökad biologisk mångfald, och markägaren får stormsäkra stråk i sin skog. Hur ser ministern på det förslaget? 82 Statsrådet (): När stormen drog över gjorde regeringen sådana insatser genom att subventionera återplanteringen . Det gjorde vi dels för att ändra beståndet av den skog som skulle växa upp, dels för att stötta många av de skogsägare som då blev drabbade. Även nu har vi beslutat oss för att på olika sätt hjälpa till med återplanteringen. Vi tittar till exempel på hur man kan använda landsbygdsutvecklingspengarna, och vi tittar också på de pengar som är avsatta för olika former av miljövård för att se hur de kan länkas ihop med naturvård och skogsvård. 83 (): Jag har en kort följdfråga. Har ministern diskuterat detta med miljöministern, och vad är i så fall resultatet? 84 Statsrådet (): Självklart, annars skulle jag aldrig säga detta i kammare. 85 (): , vid miljö- och jordbruksutskottets sammanträde, framförde jag min uppskattning över statsrådets arbete, och den kvarstår. Jag kan liksom ministern konstatera att vi har ett stort arbete att göra både på kort och framför allt på oerhört lång sikt. Bland alla de frågor som uppkommer vill jag uppehålla mig vid två. Ministern nämnde att första prioritet är att få bort virket ur skogen och för det behövs arbetskraft, kunnigt folk, som jag förstod det hela. Ministern nämnde också att inom alla de sektorer som berörs kanske man behöver jobba mer övertid. Min fråga i den delen är: Går det att rekrytera arbetskraft också från andra länder utan att vi stöter på hinder, så att även andra människor kan komma in och jobba med detta? Den andra delen som statsrådet nämnde var att rädda den skog som ligger kvar, och framför allt den skog som står runtom. Då kommer vi givetvis in på frågan huruvida man ska använda någon form av kemisk bekämpning. Som jag uppfattat det hela utesluter inte regeringen att det kan komma att behövas. Även om jag har 08 i telefonnumret har också jag varit på plats där nere, och vi kan konstatera vilket vi redan hört att marken är oerhört svår att ta sig fram på. Vi har också hört några vittna om hur farlig den är att vistas i. När det gäller att använda bekämpningsmedel tycker jag att det vore olyckligt om vi låste oss vid vilken teknik som skulle kunna användas, eller snarare om vi uteslöt tekniker genom att säga att bekämpning bara ska ske från marken och inte från luften på lagom nivå. Jag skulle vilja höra med ministern om det är så att det inte finns någon låsning när det gäller tekniken. 86 Statsrådet (): På första fråga, om vi har tillgång till tillräckligt mycket arbetskraft, vill jag säga att det akuta behovet och den stora bristen just nu är tillgången på maskiner. Vi har kontakter med våra grannländer. De privata och statliga bolag som finns använder sina kontakter för att samordna resurserna. Det är framför allt skotare som vi just nu behöver. Det akuta behovet är tillgången på tillräckligt många maskiner. Det är möjligt för utländska företag att komma hit och hjälpa till i skogsarbetet. Företag som har kollektivavtal och väl utbildad personal kan utföra detta viktiga arbete och kommer säkert också att göra det. Sedan kommer vi att behöva använda mer bekämpningsmedel än under ett vanligt avverkningsår, och mer än vad vi önskar. Detta är ju inget vanligt avverkningsår, och därför måste vi också vidta ovanliga åtgärder för att skydda så mycket som möjligt av värdet. Vi har träffat företrädare för , Kemikalieinspektionen, SLU, och för industrin och skogsägarna. avråder alla från flygbesprutning. Det gäller framför allt SLU, som menar att det är oerhört svårt att träffa det man vill träffa. Spridningen blir större, och man träffar inte träet underifrån.