prot · GS09105 · 2005-04-14 00:00:00 — Där kan man läsa om tjejer som inte vågar gå på toaletten på grund av att man är rädd för att dörren ska bli uppdragen eller på grund av att man tycker att det är för dålig kvalitet för skitigt rent ut sagt. Man kan läsa om fuktskador och mögel i skollokalerna. Man kan läsa om buller, dålig belysning och dåliga möbler som förstör elevernas ryggar. Man kan läsa om att lokalerna inte heller är anpassade efter den moderna pedagogiken. Denna situation för lärare och elever i den svenska skolan skulle inte accepteras på någon annan arbetsplats. Tror skolministern att den här dåliga arbetsmiljön på många skolor, framför allt de som är byggda , påverkar elevernas resultat? Hur reagerar skolministern när han tar del av den här typen av information? 98 Statsrådet (): Jag vill betona att jag tycker att det är oerhört viktigt att miljön i skolan är sådan att elever och lärare upplever både trygghet och studiero. Det är som bekant så att de som drabbas allra värst när miljön, oavsett orsak, inte upplevs som trygg eller när vi inte har studiero alltid är de elever som har sämst förutsättningar. Jag delar dock inte uppfattning om vår svenska skola. Den är på många sätt väldigt bra. Vi har också en del brister, och de finns även på det här området, som upplevs som alltför problematiska. Det är därför som jag har för avsikt att i kommande lagstiftningar föreslå att vi förtydligar skolans ansvar för en god miljö, trygghet och studiero och också de befogenheter som skolan ska ha för att kunna fullfölja detta. 99 (): Det är faktiskt så att i hälften av alla rektorsområden som har blivit undersökta har man brister i ventilationen, i hur toaletterna ser och i hur skollokalerna ser ut i övrigt också. Det är klart att det påverkar hur eleverna mår i skolan. Det påverkar hur många lärare som är intresserade av att stanna kvar i skolan och hur man lockar nya bra lärare till skolan. Det påverkar också hur resultaten blir i skolan. Av den miljon elever som går i skolan kommer 100 000 att missa mål, om det inte förbättras, och 400 000 kommer att missa gymnasieskolans mål. Då krävs det åtgärder på väldigt många plan. Det handlar om den allmänna skolpolitiken, miljö elever emellan så att vi får ordning och reda i klassrummen och om miljön i själva skollokalen. Jag tycker att det är bekymmersamt att skolministern inte säger att han är bekymrad och att han försöker förminska problemen och säger att det i stort sett är bra. Hälften av alla rektorsområden har problem med skollokalerna. 100 Statsrådet (): Som väl känner till är den svenska skolan decentraliserad, kommunaliserad, det vill säga att ansvaret för utförande och bedrivande i den svenska skolan ligger på kommunerna. Det handlar naturligtvis också om att tillhandahålla en god arbetsmiljö både för lärare och elever. Jag vill betona att det är oerhört viktigt. Sedan måste jag ifrågasätta de siffror som anför. Att 400 000 misslyckas i gymnasieskolan måste vara en felsägning. Det går inte ens 400 000 elever i den svenska gymnasieskolan. Det är högst 300 000 som gör det. 101 (): Enligt ett TT-meddelande kommer det framöver att betalas pant för alla plastflaskor och metallburkar, även för importerade stålplåtsburkar. Det är utmärkt. Men när det gäller glasflaskorna är regeringen inte lika flink. Här gör Svensk Glasåtervinning en viktig insats när man, utifrån producentansvaret, samlar in och återvinner glasförpackningar. Mer och mer av det man tar hand om har innehållit privatimporterad pilsner. Det är glas man inte får någon ersättning för. Det ger Svensk Glasåtervinning stora ekonomiska svårigheter. har lämnat förslag till regeringen om hur det akuta problemet skulle kunna lösas. finns inte de förslagen med i vårpropositionen eller i tilläggsbudgeten. Då undrar jag hur miljöministern tänker medverka till en lösning av de akuta problem som finns när det gäller Svensk Glasåtervinning. 102 Statsrådet (): Låt mig först säga att jag tycker att vi har varit framgångsrika i . Vi samlar in en väldigt stor del av vårt glas genom Svensk Glasåtervinning. Svensk Glasåtervinning har haft problem med utländska flaskor. Vi har diskuterat hur det ska lösas. har utrett det och föreslagit att staten ska gå in med pengar. Vi har sett mycket noga på den här lösningen, men vi har avvisat den av två skäl. Det vore orimligt att staten på just det här området skulle gå in med direktstöd. Vi har en ordning i där det är kommunerna och producenterna som har ansvar för detta. Dessutom är det faktiskt så att glasproducenterna har ett ansvar för att samla in av det man släpper ut på marknaden. Även om en del av det man samlar in kommer från utlandet, samlar man inte in allt det som säljs i . Det är fortfarande möjligt att hantera detta inom systemet, enligt min uppfattning, även om man är ovillig att höja sina avgifter. Jag anser att detta ska lösas i samförstånd. Därför har vi diskuterat det här noga med glasproducenterna. De kommer att diskutera den här frågan vidare i regi. 103 (): Det är ändå ett samhällsansvar att nå målen om återvinning av glas. Det har satts samhälleliga mål för detta, och för det finns en organisation som enligt producentansvaret ska ta hand om det man producerar. Men miljöministern säger att de också ska ta hand om det de inte producerar. Det går alltså utöver producentansvaret. Jag beklagar djupt att det inte gick att få in detta i vårpropositionen och tilläggsbudgeten. Jag är inte helt optimistisk om att miljöministern lyckas hitta en lösning med den synen på det mycket ambitiösa arbete som Svensk Glasåtervinning gör. Producenterna betalar faktiskt in en stor summa för sitt eget glas. Man kan inte begära att de ska gå utöver sina åtaganden och också betala för allt det glas och all den pilsner som privatimporteras. 104 Statsrådet (): Detta är tveklöst ett problem, men det är inte så att Svensk Glasåtervinning går utöver vad man har som åtagande med det ansvar man har. Man har som sitt ansvar att faktiskt ta in av det man sätter på marknaden, och de volymer man får i sina glascontainrar motsvarar fortfarande inte detta. Jag ser det här som ett viktigt problem att lösa. Vi har ett avfallsråd på där både producenter och bland annat kommuner är företrädda. Det är ju så att en stor del av de flaskor som producenterna får in avgifter för tas om hand om kommunerna, som inte får några pengar för det heller, utan de får plocka upp det som slängs på marken, i soptunnor och annat. Vi har talat med Svensk Glasåtervinning och med andra ansvariga, och inom ramen för det avfallsråd vi nu har, som finns där just för att ta hand om den här typen av problem med hur man ska samordna, kommer diskussionen att gå vidare. Jag är optimistisk, och jag tror att det är viktigt att vi inte nu går in och låter staten vara stödgumma för system som ska vara självbärande. Jag tror att vi kommer att lösa detta. 105 (): Min fråga riktas till statsrådet . Införselkvoterna har ju ökat väldigt kraftigt , och det är en sak som oroar väldigt mycket. Jag undrar om statsrådet ser någon möjlighet att kunna förändra de stora införselkvoterna så att vi får en så att säga lite mer normaliserad införsel av alkohol från utlandet. Likaså diskuteras att vi ska sänka alkoholskatterna. Min fråga till statsrådet gäller då om han ser någon möjlighet att övriga länder skulle kunna höja sin alkoholskatt och att vi då sänkte vår, så att man så att säga kom lite närmare varandra. Har ministern någon förhoppning om att detta ska kunna gå att genomföra inom EU? 106 Statsrådet (): Båda de här frågorna om sänkta införselkvoter och höjda minimiskatter i driver vi väldigt hårt på EU-nivå. Jag tror att processen när det gäller höjda minimiskatter har kommit lite längre än frågan om införselreglerna och att vi kommer att nå framgång där i den meningen att vi kommer att kunna få till stånd en höjning av minimiskatten, åtminstone på öl och sprit. Hur stor den sedan blir och om det är tillräckligt för att kunna bryta den negativa skattekonkurrensen är för tidigt att säga. Jag tror att det kommer att finnas väldigt stora bekymmer kvar framgent även trots det, men vi kommer i alla fall att komma en liten bit på väg i den delen. När det sedan gäller införselkvoterna driver vi gemensamt för de nordiska länderna krav på att vi ska halvera införselkvoterna i ett första skede. Det är uppe till diskussion när vi talar med EU när det gäller cirkulationsdirektivet. Det är för tidigt än att säga hur långt vi kommer på den vägen, men där finns det nog också möjligheter att, om man är tillräckligt aktiv, kunna bygga de allianser som vi behöver. Sedan tror jag att om det här fortsätter ändå så finns det en risk att vi i längden inte klarar att ha de stora skatteskillnader som finns. driver de fram en ökning också av konsumtionen och ökade problem på det sättet. Därmed var torsdagens frågestund avklarad. Jag tackar regeringens representanter och ledamöter som har medverkat. Tack så mycket! 4 § Svar på interpellation 2004/05:469 om lokalisering av vindkraftverk i 108 Samhällsbyggnadsminister (): får av sin energi från förnybara källor. Det är internationellt sett en hög siffra, men vi måste bli ännu bättre, så mycket bättre att vi kan ha som mål att basera hela vår energiförbrukning på förnybar energi. Här har vindkraften betydande potential, och dess betydelse kommer också att kunna öka. har antagit ett planeringsmål för vindkraftsproduktion som uppgår till . Regeringen har också vinnlagt sig om vindkraftens möjligheter genom att påbörja förenklingar i tillståndsprocessen. Som stöd för den fortsatta planeringen har vidare pekat ut ett stort antal områden som myndigheten bedömt vara av riksintresse för vindkraft, det vill säga områden som är särskilt lämpliga för elproduktion. I den här interpellationen om vindkraft har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ompröva lokaliseringen av vindkraftsparken på Lillgrund i , förtydliga kraven på miljökonsekvensbeskrivningar vid storskaliga vindkraftsetableringar, ta fram riktlinjer för infraljud vid vindkraftslokalisering, klarlägga gränsdragningen mellan beslut om lokalisering enligt respektive , och förtydliga vad havsbaserad vindkraft är. Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta när det gäller forskning för bland annat fiskens villkor vid havsbaserad vindkraft. Eftersom det är många frågor som jag ska besvara håller jag mig kort. Regeringen lämnade tillstånd enligt naturresurslagen till vindkraftsparken på Lillgrund. I naturresurslagen fanns bland annat krav på att en ansökan skulle innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Tillståndet är förenat med flera villkor. Bland annat föreskrivs att bolaget ska följa upp gruppstationens påverkan på fiskbestånd och fiske och bekosta de undersökningar som finner nödvändiga. Miljödomstolen har också tillståndsprövat verksamheten enligt . Kommunen har antagit en detaljplan, och regeringen har avslagit överklagandena på detaljplanen. I dessa prövningar har bland annat ingått bedömningar av projektets påverkan på landskapsbilden och störningar i övrigt på omgivningen. När det gäller infraljud från vindkraftverk, det vill säga ljud med frekvenser under , ligger detta, vad man vet , under gränsen för vad som kan höras. Ljudet kan därmed inte heller uppfattas som störande. har numera förvärvat det bolag som fått tillstånd till anläggningen, och har beviljat ett projektstöd på . Jag har inte erfarit att det föreligger några sådana omständigheter som medför att lokaliseringen av anläggningen skulle omprövas redan innan verksamheten startat. När det gäller miljökonsekvensbeskrivningar och miljöbedömningar för planer och program trädde ny lagstiftning som bygger på ett EG-direktiv i kraft . har regeringens uppdrag att ta fram råd och vägledning för hur de här reglerna ska tillämpas i PBL-sammanhang. Jag tror i och för sig att gränsdragningen mellan beslut om lokalisering enligt och egentligen är ganska klar. Men det innebär inte att samspelet mellan de båda lagkomplexen är det bästa. I direktiven till den kommitté som har att se över ingår bland annat att redovisa vilka lagstiftningsåtgärder som behövs för att uppnå en så effektiv och smidig samordning som möjligt mellan PBL och . Detta betänkande ska redovisas . Jag är inte helt klar över innebörden av frågeställning om havsbaserad respektive kustbaserad vindkraft. Vid lokaliseringsprövningar måste varje läge bedömas utifrån varje plats egna förutsättningar. Vissa frågor är då specifika beroende på om en anläggning placeras på land eller ute i havet. När det gäller andra frågor kan påverkan vara densamma medan graden varierar. Varje prövning måste ske för sig. För att säkra den framtida utbyggnaden av förnyelsebar energi måste vindkraften i sig ses som ett miljöintresse. Det finns dock stora förutsättningar att kombinera vårt ambitiösa vindkraftsprogram med målet att värna om den biologiska mångfalden, och det görs också insatser för att öka kunskapen i dessa frågor. I det här sammanhanget vill jag nämna att för vindkraft, som drivs på uppdrag av , har ett forskningsprogram som inkluderar bland annat projekt som belyser effekter på bottenlevande fiskar i anslutning till havsbaserade vindkraftverk. Vidare har ett nytt kunskapsprogram startats av på uppdrag av . Programmet ska ytterligare undersöka vindkraftverkens påverkan på den miljön och på växt- och djurlivet. Syftet är bland annat att minska osäkerheten vid bedömning av vindkraftens påverkan just på den miljön. Målet är att få en helhetsbild av alla de effekter på den miljön och dess organismer som ett vindkraftverk eller en hel gruppstation kan ha. Resultatet av forskningen kan komma att resultera i rekommendationer vad avser riktlinjer för bland annat infraljud. Det finns inte någon energikälla som inte syns eller märks och som inte inkräktar på några intressen, och framtidens energiproduktion kommer förstås också att märkas. Men som jag nu berättat görs stora insatser för att få ökade kunskaper om just vindkraftens samspel med djur och natur. 109 (): Jag tackar ministern för svaret. Jag kan konstatera att jag egentligen inte i svaret finner några reflexioner som gäller svårigheterna och målkonflikterna vid lokalisering av vindkraft. Inte heller nämns något om påverkan på människor. Det har enligt min mening eftersom det är politiskt korrekt slarvats med vilka hänsyn som ska tas och hur de ska avvägas i samband med lokalisering av vindkraft. Jag och många med mig upplever att oberoende av vilka argument som framförs ges svaret att ny hållbar energiproduktion måste ta plats och märkas. Det är just det som är problemet allt som tar plats och märks måste prövas så oändligt mycket försiktigare än det som inte märks och tar plats. Skälet till att jag i min interpellation ställde så många frågor är just att det finns många problem med olika mål, och vi har många frågor som fortfarande inte är helt besvarade. I har vi riksintressen inom många områden. Där vill jag peka på två som jag tycker står i stark kontrast till vindkraften, nämligen riksintressena för kulturmiljön och friluftslivet. En mycket viktig del i detta är de avvägningar som görs mellan å ena sidan kulturmiljön och friluftslivet, och jag vill komplettera dessa med boendemiljön, och å andra sidan etablering av stora vindkraftsparker. Vindkraftsparker är industrimiljöer och passar därför dåligt ihop med kulturmiljön, friluftslivet och boendet. Jag vill påpeka att just den vida utsikten och den stora himmelsrymden är de viktigaste kvaliteterna vi har längs . Därför är det oerhört väsentligt att visa aktsamhet för skåningarnas boendekvalitet och friluftsliv. Vindkraftverk med dålig lokalisering tar mycket lätt överhanden, och att 48 vindkraftverk på Lillgrund någonsin kunnat godkännas känns för mig främmande eftersom så många frågor i grunden ännu är obesvarade. Regeringen lever fortfarande på en nivå där den tror sig veta, men eftersom det inte finns några reella svar ännu hoppas regeringen att svaren kommer. Men på vems bekostnad sker det? Är det på alla de människors som bor längs kusten innanför Lillgrunds lokalisering? Eller är det på fiskens bekostnad? Svaret från ministern innehåller många fraser av typen vad man vet . Ja, just det! Det är därför forskningssvar måste komma innan fler etableringar tillåts. Att riva upp beslutet om etablering av 48 vindkraftverk på Lillgrund skulle vara att leva efter försiktighetsprincipen. När det gäller lokaliseringen av de 48 vindkraftverken skulle jag vilja höra en fundering kring det som gäller avvägningen mellan naturresurslagen och . Jag anser nämligen inte att det är väl avvägt, även om ministern i sitt svar säger att det är det. När man tittar på de överklaganden av som både de boende på platsen och i grannkommunen gjort är enda skälet till avslag, både från och från regeringen, att man redan fattat beslutet enligt naturresurslagen. Då tycker inte jag att man på ett tydligt sätt gjort de avvägningar som finns med målkonflikterna. Om det handlar om att skapa en smidig process för framtiden ska det väl ändå inte ske genom att köra över de människor som påverkas mest? Jag skulle vilja att ministern gjorde en liten fundering kring den frågeställningen. 110 (): När det gäller den interpellation som behandlas är den ju riktad på lokalisering av vindkraft i specifikt, men både fråga och svar tar upp en hel del mer generella ståndpunkter som är applicerbara lite varstans. hade samhällsbyggnadsministern och jag en diskussion om prövning av vindkraft, och vi konstaterade då att vi var överens om en del saker åtminstone om två saker, nämligen att vindkraften inte skulle kräva annat än miljö- och lokaliseringsprövning och att värnandet om miljön och rättssäkerheten måste vara säkrad i en effektivare prövningsprocess. Vi var förresten överens om ytterligare en sak, att det behövs ett nytt generellt regelverk som på ett bra och samordnat sätt kan göra prövningsprocessen effektiv. Inte minst gäller det att få fram ett bra underlag i prövningsprocessen. Jag kan instämma i ytterligare en sak i dagens svar. Det gäller forskning och kunskap. Det är naturligtvis oerhört viktigt att vi kommer fram i de frågorna så att vi får ett bra underlag i prövningsprocessen. Det är A och O i sammanhanget. När jag läste svaret var det emellertid en sak som gjorde mig lite osäker. Det var det som sägs om att man ska behandla vindkraften som ett miljöintresse i sig. Då blir min direkta fråga, utifrån den diskussion vi hade : Vad menas med detta? Om det gäller ett intresse i sig kan man också ställa sig frågan: Är det någon typ av riksintresse eller ska den vägas in i en process så att vi talar om någon typ av särbehandling av frågan. Min andra fråga är väldigt direkt: Vad anser samhällsbyggnadsministern om yrkesfiskares roll som sakägare vid prövning av havsbaserad vindkraft? Det finns en viss oro inom den yrkeskåren för att inte kunna vara sakägare i vanlig mening. Det här är ett fritt område, men det är trots allt det område där man utövar sitt yrke. Det var dessa två frågor jag hade. 111 Samhällsbyggnadsminister (): Jag vill börja med att säga att jag respekterar och deltar också gärna i diskussionen på det sätt som har frågat om. Det finns skäl att reflektera över många delar i energipolitiken, och det försöker jag verkligen göra. Jag tycker dock inte att det är korrekt att beskriva detta som att det slarvas med det, som uttryckte det. Inte minst gäller det beslutet om etableringen i Lillgrund. Det är verkligen ingen fråga som slarvats fram, eller hastats fram, utan den har prövats mycket noggrant, uppifrån och ned och fram och tillbaka enligt alla de delar som den ska prövas: enligt , enligt , genom omfattande remisshantering och omfattande funderande. Så jag vänder mig verkligen mot den beskrivning som gavs. Sedan kan man ha olika åsikter om utfallet av detta, men att ifrågasätta hela processen vore fel. Jag vill mena att den har varit mycket noggrann, och ska så också vara. Det jag har försökt resonera om, och som och jag också hade en diskussion om i samband med en annan interpellationsdebatt, är att vindkraften som energikälla i är ganska liten och att vindkraften fortfarande har stor potential att kunna växa i . Det handlar dock inte om att ge en gräddfil till vindkraften. Den ska prövas enligt alla aspekter, vilket är mycket viktigt att framhålla. Det jag avsett med en formulering i en artikel, som också framgår här, är att betona att vindkraften verkligen är en förnyelsebar energikälla, vilket svensk energipolitik alltmer måste bygga på. Men jag vill återigen betona: Den ska inte ha en gräddfil. Den ska prövas. Det måste tas rimliga hänsyn till de ibland svåra avvägningarna där delar jag det som sade mellan energipolitiska intressen, miljöintressen och de människors intressen som bor i omgivningen. Alla dessa aspekter ska på ett rättssäkert sätt vägas in. Och det tycker jag verkligen att prövningen, såsom den sker , också utgår från. När det gäller yrkesfiskarna var de som grupp en av dem som man verkligen lyssnade på och förde diskussioner med. Men jag vet inte om var ute efter just sakägare eller om att det är en grupp som man, tillsammans med andra, självfallet måste både lyssna på och föra diskussioner med. Som jag säger i mitt svar till pågår mycket forskning inte bara om fisket utan också om vindkraftens eventuella påverkan på fisken och den övriga miljön. Det är en viktig kunskap som vi måste ta till oss i takt med att den växer fram. 112 (): När jag talade om Lillgrund var det utifrån att jag har sett många av beslutsunderlagen, men det gäller mer generellt. Jag anser att man tidigare slarvade i hela processen därför att vindkraft var så bra, och kanske är så bra. Jag ska mer komma in på sakfrågor. Man fattade beslutet enligt naturresurslagen. har vi fått , och sedan har det prövats i miljödomstolen enligt . Många av grannkommunerna och de boende känner en stor oro. De tycker inte att det mellankommunala samrådet har varit tillfredsställande. De tycker inte att frågeställningar om infraljud och hur de påverkas när de är ute på stranden längs är väl belysta och framför allt inte väl avvägda. Efter att beslutet fattats har bland annat kommit med riktlinjer. skriver i sina riktlinjer för vindkraftsanläggningar i kap. 8 Etablering av vindkraftverk till havs följande: anser att inga fler vindkraftsparker bör uppföras innan kunskap har erhållits från pilotanläggningarna. Jag har väldigt svårt att se hur man ska kunna se Lillgrund som en pilotanläggning med tanke på att det är stort, komplext och ligger just där det ligger. Mitt råd till ministern måste därför bli: Följ anvisningar och studera de anläggningar som finns. Bygg inga fler innan frågetecknen har rätats ut. Många boende är oroade över buller, infraljud och att inte kunna vistas på stranden, balkongen eller uteplatsen. är för skåningar och , som jag sade, en mycket viktig resurs just för friluftslivet och vårt boende. Jag har haft många kontakter med boende innanför Lillgrund som känner en oerhört stor oro. De tycker inte att de här frågorna har besvarats på ett för dem tillfredsställande sätt. Jag skulle vilja höra en reflexion över de delarna. Det är mycket komplexa frågor. Det kan vi vara helt överens om. Jag skrev om kustnära och havsbaserad vindkraft. Det kan vara ett luddigt sätt att uttrycka det. För mig är havsbaserad vindkraft någonting som i grunden står så långt bort att man i princip inte kan se det. När det gäller kan jag ha en mer positiv inställning eftersom det börjar komma så pass långt ut, även om jag inte är tvärsäker. Det är dessa avvägningar jag menar. Är det havsbaserat när det står ut från stranden, eller var går gränsen? Det är lite den balansen det handlar om. Det är klart att varje område måste bedömas för sig. Men är väldigt känsligt. 113 (): Om vi nu talar om sakägare i sammanhanget när det är kustnära eller längre ut gäller att ju närmare kusten man är desto fler sakägare finns det även i formell mening. Det finns fastighetsägare och andra.