prot · GT0932 · 2005-11-17 00:00:00 — Först när miljön beaktas av alla, överallt, kan vi klara vår havsmiljö. Miljön måste vara en angelägenhet för alla sektorer. har redan ledartröjan i miljöarbetet kring . Vi har lett förhandlingarna för att få klassad som ett särskilt känsligt havsområde, PSSA, i en process som inleddes långt innan de borgerliga partierna hade upptäckt denna fråga. handlar det om nästa steg, nämligen att skapa möjligheter för en stärkt gemensam förvaltning av . har den aktivt sökt stöd för en ny förvaltningsstrategi för i dialog med representanter för och våra grannländer, däribland . Vi har pläderat för bindande regelverk och fördjupat samarbete. Vi har stärkt det nordiska samarbetet kring havsmiljön. , som skrivelsen presenterades, bjöd jag in alla miljöministrar kring till ett informellt miljöministermöte på . Min ambition är att skapa stöd för ett förstärkt samarbete om miljö. Vid mötet presenterar kommissionen sitt förslag till marin strategi. Regeringen har sett EU:s kommande strategi som en stor möjlighet. Tyvärr kan vi konstatera att den är alltför svag. Framför allt har den en mycket utdragen tidsplan. Min ambition är dock att ska gå före. Den frågan kommer jag att ta upp när jag möter mina ministerkolleger. Miljöarbetet i har kommit långt. Ett arbete med en aktionsplan för miljö pågår redan inom Helcom. kan bli ett pilotområde inom ramen för EU:s strategi. har havsmiljöfrågorna haft en viktig plats inom Östersjöstaternas råd. De har funnits med när utrikes- och statsministrar mötts. har spelat en aktiv roll för att driva den agendan. Det är vår ambition att göra så också . utsåg regeringen riksdagsledamoten till Östersjöemissarie. En av de viktigaste frågorna för som Östersjöemissarie blir havsmiljön vid sidan av bland annat handel, sociala frågor och kultur. Östersjöemissarien är ett uttryck för regeringens prioritering av Östersjösamarbetet. Här ser vi stora möjligheter i samarbetet mellan länder med olika kulturer och tradition. I debatten kring havsmiljöfrågorna är det lätt att vi bara riktar intresset mot där problemen just nu är mest akuta. Vi har inte alltid samma fokus på , men också i finns miljöproblem. I grunden ser vi samma problem där som i övergödning, utfiskning och giftspridning. Som ett led i att förbättra miljösituationen i och i står regeringen värd för det sjätte ministermötet inom ramen för . Målet med mötet är att anta en åtgärdsplan för att minska sjöfartens och fiskets miljöpåverkan. Vid konferensen medverkar ett stort antal företrädare för kommuner, näringsliv och miljöorganisationer. : Stora och viktiga insatser har gjorts för att förbättra havsmiljön. Som påpekade är det ett arbete som har en lång historia, men mer krävs betydligt mer. Den nationella strategin för havsmiljön anger vägen framåt. Jag välkomnar det engagemang som finns i kammaren för havsmiljöfrågorna. Det bådar gott. kan jag konstatera att de fyra borgerliga partierna på det här centrala politikområdet inte presenterar något samlat förslag. Det är märkligt när det ska vara ett så viktigt politikområde, och där ni anser att vi inte samordnar tillräckligt. Havsmiljöpolitiken är inte heller förankrad i ett starkt och samlat miljöpolitiskt program för alliansen. Vad beror det på? Jag kan konstatera att intresset för miljöpolitiken inte är så stort om vi till exempel granskar era budgetförslag. Alla de borgerliga partierna utom vill skära i miljöbudgeten. Mest av allt skär , till exempel när det gäller biologisk mångfald och sanering. driver borgerliga partier på flera områden frågor som knappast är förenliga med en starkare miljöstyrning. Att ta bort skatten på bekämpningsmedel och skära på bidragen till sanering kommer inte att bidra till ett giftfritt hav. Det går inte heller att ta bort skatten på handelsgödsel och tro att övergödningen ska minska. Inte heller kommer utsläppen att minska med sänkt bensinskatt. Vi ska diskutera hur vi kan stärka förvaltningen av våra hav, men vi måste också se helheten i miljöpolitiken. Havet är en gemensam resurs som återspeglar miljöproblemen i hela vårt samhälle. Havsmiljöpolitiken handlar om hållbar utveckling, både på land och i vatten. 18 () replik: Jag inledde mitt anförande med att tala om att jag delar mycket av de tankar och åsikter som lyftes fram i skrivelsen. Det är klart att vi alltid i något slags politisk pajkastning kan tala om vikten av att det blir en proposition och så vidare. Men av tradition finns det ändå en skillnad mellan en skrivelse och en proposition. En skrivelse är något som lämnas av en regering när man inte har några konkreta förslag. Av tradition skriver man i heller inte alltid motioner med anledning av skrivelser, utan det gör man när det kommer en proposition. Men med tanke på att regeringen levererar så få propositioner var det ändå flera partier som ansåg att de var tvungna att skriva någonting. Det jag vill fråga om gäller just katastrofberedskapen. Ministern nämnde att vi redan genom budgetbeslutet har fattat beslut om att införskaffa de två fartygen. Och det är riktigt. Men av skrivelsen framgår att regeringen avser att återkomma när det gäller uppdraget till berörda myndigheter, hur man ska föreslå beredskapen för snabba insatser. Då vill jag fråga: Har regeringen redan ett tänk om detta, eller har man inte tänkt färdigt? Är det därför man inte hade något lagförslag att skicka med till oss? I grund och botten är vi ju ganska överens om att vidta åtgärder i våra hav, och därför kunde det ha varit en styrka för regeringen med en proposition som en enig riksdag stod bakom. Då hade vi inte behövt diskutera en formsak. Det jag framför allt vill veta är: Hur ser planen ut när det gäller katastrofberedskapen, och när avser regeringen att i så fall återkomma till ? 19 Statsrådet () replik: Jag håller med om att vi har en likhet i synen på vad som behöver göras, vilka områden som är viktiga och så vidare. Frågan om skrivelse eller proposition har diskuterats här. Jag har vid många tillfällen framfört att vi har lagt fram en mycket omfattande proposition, nämligen miljömålspropositionen. Där har vi redan lagt fram förslag. Det är det ena svaret. Det andra svaret är att inte alla åtgärder och allt åtgärdsarbete nödvändigtvis lämpar sig för beslut i . Mycket av det som våra myndigheter nu ska göra kommer inte att bli föremål för riksdagsbeslut. Det handlar om att få i gång ett systematiskt arbete på den här nivån. Det hindrar inte att vi kan få anledning att komma tillbaka, och då kommer vi att göra det. Hur ser då planerna ut när det gäller katastrofberedskap? Beslutet om inköp av två stora fartyg är redan fattat, och inköpen är redan på gång. Vi har förstärkt med, om jag minns rätt, 50 miljoner, som har gjort att man har kunnat förstärka exempelvis flygbevakningen på ett utomordentligt bra sätt och därmed har en betydligt bättre möjlighet att upptäcka oljeutsläpp. Beslutet som har tagits handlar om möjligheter att arbeta med en långsiktig investeringsplan. Det uppdraget har fått, och vi ska återkomma när det gäller förslaget om utökad katastrofberedskap. Det kommer att komma från Försvarsdepartementet, och därför kan jag inte säga exakt när det kommer. Men arbetet med detta är i hög grad i gång. 20 () replik: Jag tycker att det är bra att vi har tagit beslut om att köpa in fartygen. Vi vet att det internationella samarbetet är viktigt när det gäller katastrofberedskap. Vi vet också att det finns brister längs , framför allt på den svenska sidan. Eftersom jag har lite tid kvar skulle jag vilja kommentera något av det ministern sade i sitt anförande. Hon tog sig tid att påstå att vi moderater skär i den biologiska mångfalden och diskutera hur detta skulle påverka havet. Det vi säger är att vi inte vill att marksocialiseringen, som regeringen företräder, det vill säga att man ska köpa in privata markägares skog, ska ske i den omfattning som ni föreslår. Vi tror att skogen kan värnas även med privata intressenter. Använd inte det som ett slagträ, för att påstå att det skulle bli sämre för miljön. Jag tror att vi är rätt överens om det. , herr talman, hade vi ett miljömålsseminarium, där också var med och redovisade siffror för hur utsläppen i våra hav och sjöar faktiskt såg ut. Då kunde vi konstatera att det svenska jordbruket har minskat sina utsläpp. Då är det dumt att göra dem till den stora miljöboven. Vi behöver ha mer fokus på kväve- och fosforutsläppen och i vilken ordning det ena berör det andra. Jag hoppas att regeringen ser till att miljöövervakningen fungerar där och att vi får tillräckligt med pengar för forskning, så att vi vet att vi tar de rätta stegen. 21 Statsrådet () replik: Jag tror inte att vi behöver debattera vår syn på naturreservat och socialisering av mark. Vi har helt olika syn på hur vi långsiktigt bör skydda våra skogsmarker. Det stämmer att utsläppen från jordbruket har minskat. Det är mycket glädjande, och det är ett tecken på att det arbete som har bedrivits ett mycket konkret, handfast arbete på ganska låg nivå, tillsammans mellan myndigheter och jordbrukare har gett resultat. En del av detta beror dock på att viss verksamhet har försvunnit, och det är inte så vi önskar se det. Men det är mycket stora framsteg. När det gäller hur vi ska arbeta vet vi att vi kan behöva ytterligare kunskap. Vi hade en stor diskussion om kväve och fosfor. Vi kan behöva arbeta mer på avloppssidan, inte minst när det gäller de enskilda avloppen. Det är en väg som vi nu kommer att undersöka framåt. Inte minst handlar det om hur vi kan stötta kommunerna i detta viktiga arbete. Det här är också frågor som jag kommer att ta upp tillsammans med mina ministerkolleger. I flera inlägg och diskussioner har man frågat hur vi kan göra de mest effektiva insatserna. Vi vet att vi ibland behöver göra insatser med våra resurser på andra sidan . Det här är frågor som vi också ska fortsätta att diskutera. Det handlar om hur vi tillsammans kan hjälpas åt med att till exempel här i arbeta med de enskilda avloppen men stötta arbetet med avloppsreningsverk på andra sidan . 22 () replik: Miljöministern använder sig av den gamla kända metoden att hacka på oppositionspartierna för att skyla över en del egna brister. Det är faktiskt regeringens skrivelse som är föremål för dagens debatt. Det är tråkigt att miljöministern inte orkade längre än till reservation 1. Det finns nämligen ytterligare sju. Hoppas att detta inte är signifikativt för ambitionerna i övrigt. Jag vill återkomma till en av de svagheter som jag tog upp i mitt anförande. På s. 27 i skrivelsen står det att det behöver tas ett nytt förstärkt grepp om myndigheternas samlade havsmiljöarbete, inte minst inför arbetet med fördjupade utvärdering av miljömålsarbetet. Centrala myndigheter som berörs är bl.a. , , , , hydrologiska institut (), geologiska undersökning (SGU), Försvarsmakten, , och . Vart tog vattenmyndigheterna och länsstyrelserna vägen? 23 Statsrådet () replik: Låt mig säga att alla myndigheter inte är nämnda där. Man kunde ha nämnt vattenmyndigheterna. Länsstyrelserna är redan med, och vattenmyndigheterna arbetar i nära samarbete med dem. En anledning till att de inte togs med i den första uppräkningen det handlar ju i mycket om att samla ihop arbetet inför vårens arbete med aktionsplanen, som ska presenteras är vattenmyndigheternas läge just . Där är man inne i en inventeringsfas. Men jag tror inte att vi har olika uppfattning i den här frågan. Det är självklart att vattenmyndigheterna kommer att ha en väldigt viktig roll framöver. Som vi ser det ska det här arbetet pågå framöver. Jag tror att vattenmyndigheterna kommer att få en allt viktigare roll, i takt med att man går från inventering till åtgärder. 24 () replik: Jag uppfattar miljöministern så att hon ser det som en brist i alla fall att de inte finns med här och att de ska ha en central funktion i det här arbetet. Det är i så fall glädjande. Därför vill jag ställa en följdfråga. Vi ser i budgetsammanhang att det är stora behov när det gäller finansieringen av vattenmyndigheternas arbete. är det ett antal tiotal som är utlagda på de länsstyrelser som har huvudansvaret för de här fem vattenmyndigheterna. Jag tror inte att detta räcker. Jag tror att det kommer att behövas rejäla insatser för att de ska kunna fylla sin funktion och sin roll. Hur ser miljöministern på finansieringen av deras fortsatta verksamhet? Och kommer de att ha en stark central roll i arbetet, starkare än vad skrivelsen här vill ge sken av? 25 Statsrådet () replik: Låt mig först säga att jag tycker att det är egendomligt att säga att skrivelsen skulle ge sken av att vattenmyndigheterna inte skulle ha en stark roll i havsmiljöarbetet. Vi har ju lyft fram vattenmyndigheterna och vattendistrikten i flera sammanhang här, inte minst när det gäller det lokala och regionala arbetet. Det är självklart att de kommer att ha en central roll också för havsmiljöarbetet. Det tror jag ingen kan missa som läser igenom den här skrivelsen. När det gäller budgetmedel till vattenmyndigheterna ska vattenmyndigheterna självklart ha de resurser som krävs för att de ska kunna genomföra sitt arbete. Vi har haft en hel del diskussioner om hur mycket som krävs. Vi har lagt upp arbetet så att det fungerar väl, och vi kommer självklart att följa det här och se till att vattenmyndigheterna får vad de behöver. 26 () replik: Detta med inga samlade gemensamma förslag har flera här redan berört. Jag vill påminna miljöministern om att alliansen på ett av de första utskottsmötena under den nya mandatperioden lyfte fram frågan om Östersjöarbetet och fick till ett tillkännagivande i en efterföljande debatt i . Därefter har man fortsatt att driva frågorna på olika sätt. Jag vill välkomna miljöministern till nästa veckas miljömålsdebatt där vi på tolv punkter har gemensamma förslag som också, som det ser ut , kommer att vinna majoritet i kammaren, varav ett gäller skärpning av ett mål som gäller havsmiljön. Sedan till min fråga. Jag hälsar med glädje att folkpartiförslaget om ett tvärvetenskapligt forskningscentrum för havs- och kustmiljö nu ser ut att inrättas och hoppas att det kommer att ha prioritet. Den andra punkten som jag pekade på som skulle kunna lyfta och få fart på det svenska havsmiljöarbetet ännu mer gäller det här med pilotprojektet för tillämpningen av ekosystemansatsen. Min fråga är nu om ett uppdrag kommer att ges till att man ska vila lite på högen med de andra 30 och med prioritet verka för att det här pilotprojektet kommer i gång. Jag tror att det skulle vara en stor vinst, och det är många sakkunniga som delar den synen. 27 Statsrådet () replik: Låt mig först kommentera något om havsmiljöpolitiken. Om jag vore skulle jag ändå vara lite ledsen över att inte hela alliansen står bakom många av utmärkta förslag och idéer som han driver här när det gäller havsmiljön. Jag tycker att det är värt att påminna om, med tanke på de förväntningar som ställs inte minst på statsministerns och regeringens gemensamma agerande i de här frågorna, att jag ser väldigt lite havsmiljöpolitik i alliansens politiska utspel. Det vore trevligt att se mer av det när det är en så viktig fråga. När det gäller pilotprojekt kan jag inte i kammaren säga att det ena projektet ska prioriteras före det andra. Men allt vad vi nu gör ska självklart genomföras med största möjliga skyndsamhet av de myndigheter som får uppdragen. Ett arbete pågår intensivt och har redan påbörjats på kring många av de här frågorna. 28 () replik: Det svaret tolkar jag positivt. Jag kommer att följa det nära. Min andra fråga gäller en av de frågor som vi har debatterat, tagit upp i interpellationer och i skriftliga frågor och på olika sätt försökt driva. Det gäller det faktum att vi i ännu inte hade ett juridiskt klappat och klart system för nödhamnar, vilket andra länder har. Jag är medveten om att detta inte är miljöministerns bord, men det är en oerhört central fråga. Jag har den med från den 14:e parlamentariska . Vi fick med oss hem att vi i varje parlament skulle se till att PSSA-klassningen skärptes, vilket jag hälsar med glädje att utskottet nu har lyft in, men det gällde också just att det här systemet med nödhamnar ska vara funktionellt juridiskt. 29 Statsrådet () replik: Precis som säger ligger den här frågan inte under mig, men jag kan inte se att vi har någon annan uppfattning än att det är otroligt viktigt att vi får det här systemet att fungera, precis som vi får allt annat att fungera när det gäller sjöfarten och de olika hamnarnas funktion i det här gemensamma systemet. Så den frågan tar jag gärna med mig till . 30 () replik: Min fråga gäller läkemedelsrester. Vi kan av skrivelsen konstatera att det är lättare att stapla utredningar på varandra än att ge konkreta förslag på hur vi ska agera i den här frågan. Min korta fråga till ministern blir: När kommer det skarpa förslag för att man ska komma till rätta med läkemedelsrester i vår havsmiljö? 31 Statsrådet () replik: Låt mig säga att ett intensivt arbete redan pågår. har varit drivande jag vill säga ledande först inom EU för att driva igenom att läkemedel över huvud taget ska miljöbedömas. Vi har sedan jobbat med detta i . Jag har själv haft en hearing och träffat alla berörda parter. Vi har fått att arbeta med detta. De har arbetat med en utredning. Det är även så att intressenterna nu har sett till att det på vissa läkemedel finns information om miljöaspekter. I kan man få information om detta. Det här är en högt prioriterad fråga för oss. Först och främst handlar det om att se till att läkemedel inte kommer ut. Sedan vet vi att alla läkemedel inte kan förhindras att komma ut i havsmiljön. Därför får i uppdrag att utreda hur de kommunala reningsverken kan förbättras. Det här är en svår fråga. I vilken utsträckning kan de kommunala reningsverken verkligen ta hand om de här problemen? Men det är alltså en fråga som vi arbetar med. Jag delar din uppfattning att det här är en oerhört viktig och angelägen fråga. 32 () replik: Ja, det var ju ett svar, men det var inte svar på frågan: När kommer konkreta förslag? Sedan kan jag konstatera att ministern i skrivelsen hänvisar till den utredning som nu håller på med. När vi läser vidare vad resultatet av den här utredningen ska bli ser vi att det är en del när det gäller de kommunala reningsverken. Den andra delen, som utredningen ska utgöra underlag för, gäller informationskampanjer för att man inte ska spola ut läkemedel via avloppen. Är det inte en lite märklig ordning? Inte behöver vi en utredning för att göra informationskampanjer om att man inte ska spola ut läkemedel. Jag tycker att det här tydligt visar att regeringen sätter större tilltro till utredningar än till praktiskt handlande. 33 Statsrådet () replik: Jag är mycket förvånad över synpunkten att det inte har vidtagits några åtgärder på det här området. Vi har vidtagit en lång rad åtgärder och också verkligen fått praktiskt genomslag för detta på det sättet att läkare kan få information om just vilka läkemedel man inte ska välja för att förhindra dem att komma ut i havet, till exempel. Det är verkligen ett exempel på att vi har lyckats få genomslag. Och den processen pågår nu på ett utomordentligt bra sätt. Det pågår också mycket arbete inom landstingen för att se till att läkemedelsanvändningen ger så liten miljöpåverkan som möjligt. Jag vet inte vad det är för konkret förslag som efterfrågar som skulle lösa den här problematiken på ett så mycket enklare sätt än att jobba systematiskt. Jag förstår inte heller misstänksamheten mot utredningar. Utan kunskap kan vi faktiskt inte vidta åtgärder. Så enkelt är det. 34 (): Något som ligger mig varmt om hjärtat är att vi får en hållbar energiomställning, inte minst med tanke på klimatet. Oljan måste fasas ut, och i övrigt måste energibesparingar till. Utanför , där jag kommer från, pågår projektering för ett stort vågkraftsprojekt. Det är samarbete mellan energiforskare, bland annat från Ångströmlab i . Forskare från medverkar för att se vad som händer med den miljön. är också involverat. Någon forskare har till och med uttryckt att om det lyckas med vågenergin så kan man ersätta all el inom EU. Jag tycker inte att det är fy skam att kunna påstå något sådant. Forskning om vågkraft pågår också på olika håll inom EU, bland annat utanför och Portugals kuster. I finns det stora oljeraffinaderiet Preemraff. Det har största utsläpp av koldioxid, . Detta raffinaderi ligger på ett område som är avsatt som riksintressant för miljöstörande verksamhet. anser att man bör kartlägga och avsätta riksintressanta områden även för miljövänlig verksamhet, precis som vågkraften är. Utskottet har inte uttalat vilja för detta. Därför yrkar jag bifall till reservation 35 under punkt 28. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § Etisk prövning av djurförsök m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU5 Etisk prövning av djurförsök m.m. (prop. 2004/05:177). 35 (): Debatten som tar sin start handlar om hur vi förbättrar för de djur vi använder i djurförsök. Här behandlas propositionen Etisk prövning av djurförsök. Jag ska kortfattat försöka förklara vad det handlar om. Till grund för förslagen och bedömningar ligger utredningsbetänkandena Djurförsök , Etisk prövning av djurförsök , och Etisk prövning av djurförsök, genteknik och bioteknik . I propositionen föreslås ändringar i djurskyddslagens bestämmelser om djurförsök som syftar till att förtydliga och strama upp regelverken och minska användningen av försöksdjur till vad som är absolut nödvändigt och öka användningen av alternativa metoder. Begreppet djurförsök och försöksdjur ska definieras i lagen. Genom detta blir det lättare att överblicka bestämmelserna, tillgängligheten ökar och gränsdragningsproblematiken minskar. De förutsättningar som ställs upp för att djur ska få användas i djurförsök ska kompletteras med krav på att så få djur som möjligt ska användas. Det införs också bestämmelser om de etiska bedömningsgrunderna som de djurförsöksetiska nämnderna ska tillämpa. Krav införs också på att veterinär ska vara knuten till alla verksamheter med försöksdjur. I propositionen föreslås också flera utredningar inom området för djurförsök. får också en del nya uppdrag för att utveckla arbetet med användningen av försöksdjur. Lagändringen föreslås träda i kraft . Till detta ärende hör 50 motionsyrkanden i fyra motioner som är väckta med anledning av propositionen och 17 motioner från den allmänna motionstiden . Det finns 15 reservationer och två särskilda yttranden till betänkandet. Det finns ett stort engagemang, och jag ser framför mig många ivriga debattörer här i kammaren. Varsågod att inta talarstolen! 36 (): Detta är en av de viktigaste propositionerna . Det är den inte minst för det signalvärde som finns i propositionen till och den biomedicinska utvecklingen. Det är inte sällan som ministrar och statsråd här i kammaren talar om att det är just inom det biomedicinska som de nya jobben ska komma i . Även om inte propositionen direkt handlar om fler nya jobb genom sänkta arbetsgivaravgifter och skatter och mindre regelkrångel för småföretagande är just den här propositionen och det betänkande vi behandlar en oerhört viktig signal och därtill vår debatt. Därför är det ganska otroligt att ansvarig minister, jordbruksministern, inte befinner sig på plats för att överlämna propositionen. Jag har själv bett henne om det i det här fallet. Det hade varit en oerhört viktig signal bara det om hon valt att ta del av debatten här i kammaren inför det beslut vi har att fatta . Syftet med propositionen är att förverkliga regeringens strävan att minska antalet försöksdjur till vad som är nödvändigt. Vi moderater delar uppfattningen att onödiga djurförsök och överflödig användning av försöksdjur inte ska ske. Emellertid innehåller propositionen få förslag till hur man konkret gör detta. Det handlar mer om utredningsuppdrag. Det kan fritt tolkas som att följden blir att det kan blir oerhört svårt att i få tillstånd till även motiverade djurförsök.