prot · GT0952 · 2005-12-15 00:00:00 — anser att verksamheten bör utvecklas med en långsiktig permanent finansiering för att de ska kunna planera och genomföra sina projekt med såväl kortsiktiga som långsiktiga målsättningar. Landets resurscentrum ska samarbete med länen, kommunerna, och andra kvinnliga företagare i EU-länderna. Vi har tidigare pratat om branschprogrammen. tog upp kvinnors arbete och branschprogrammen. Jag måste säga att trots att de flesta programmen är väldigt manliga är programmet om läkemedel, bioteknik och medicinsk teknik ytterst kvinnodominerat. Det finns kvinnliga forskare, kvinnliga farmaceuter, biotekniker, läkare som är involverade i det här, så det är en mycket stor och bred bransch för kvinnor. Turismen är en näring på frammarsch och kan snart räknas in som en del av vår basnäring. Den har goda förutsättningar att växa och bli viktig för vår export. Den internationella konkurrensen är hård. måste ta vara på och utveckla det som är unikt i vårt land. har Sverigefrämjande blivit ett honnörsord i utrikespolitiken, och regeringen har gett en roll i detta sammanhang. Tillsammans med UD, , och Invest in ingår institutet i i utlandet. måste jobbet göras. Det gäller att utveckla företag inom besöks- och resenäringarna, upplevelse-, kultur- och måltidsbranscherna. Ett utvecklat företagande har stor betydelse för ökad sysselsättning inom turistnäringen. Det ska också finnas en tillgänglighet för alla. Både män och kvinnor med olika funktionshinder ska kunna resa, bo och vara aktiva under optimala förhållanden. Det ska gå att ta sig till och in på arenor och kulturella arrangemang även för publik med olika funktionshinder. Att skapa tillgänglighet för funktionshindrade inom turistområdet är förenat med både kostnader och vinster, men ytterst är det en demokratifråga. En tillgänglig turism handlar både om ett konsumentperspektiv och ett entreprenörskapsperspektiv. Funktionshindrade personer finns bland såväl användare som utförare. Därför måste tillgänglighet skapas ur båda dessa perspektiv. Avslutningsvis har forskningen en väldigt stor betydelse inom turistnäringen. Det handlar om hur den ska utvecklas och vilka faktorer som är viktiga. Ytterligare medel behöver vikas för forskningen för att öka kunskapen och förbättra statistiken på såväl lokal, regional, nationell som internationell nivå. har fått ett uppdrag för att följa statistik och kvalitetsutveckling inom turistområdet. Turismen och besöksnäringen är ett medel för att nå vårt mål om ökad sysselsättning, och det handlar om en långsiktig konkurrenskraftig svensk turistnäring för alla. Ekoturism, Naturens Bästa, är bra exempel på kvalitetsprodukter som ökar och är till nytta, såväl för miljö, lokal sysselsättning som upplevelseturismen. har lagt fast mål och planer för en offensiv turistnäring. Det är en god början. Vi i kommer att hålla ett öga på just tillgängligheten. Jag ser mycket optimistiskt på både handikappolitiken och politiken för turistnäringen, och jag är helt övertygad om att vi kommer att nå framgångar i när det gäller den branschen. 106 () replik: är engagerad när det gäller kvinnors andel av anställningar och jämställdhet. Jag tog upp i mitt tal att vi har en situation där vi ligger bland de absolut sämsta länderna i när det gäller andelen kvinnliga företagare. När det går 9 kvinnliga företagare på 10 manliga i och 7 på 10 i är motsvarande siffra i 3 av 10. Vi pratar om nyckelbranscher. Låt mig repetera faktum. Sammantaget är av de sysselsatta i framtidsbranscherna män. vet mycket väl att kvinnors företagande till största delen finns i serviceyrkena. De räknas inte alls med i regeringens framtidssatsningar. I stället för att stödja företagandet på dessa områden har varit med och lagt hinder i vägen för kvinnors företagande. Det är när det gäller de privata initiativen inom vård, skola och omsorg som det kommer en stopplag och finns en misstro. Det är just i de branscherna som det finns lika många kvinnliga som manliga företagare. Ser inte den verkligheten? Vad är det som är så fult med att vara företagare inom service och omsorg? 107 () replik: Jag tycker att det är mycket fint att vara anställd i en offentlig sektor. Jag tycker att det är bra att vi har sjuksköterskor, lärare, läkare och personal inom alla sektorer när det gäller offentlig sektor. Jag tycker att det är synd att det är så få män som arbetar inom äldreomsorgen. Jag tycker att det är synd att så få män jobbar inom sjukvården och i arbete nära människor. Jag kan inte förstå hur man kan skapa fler arbetstillfällen och få fler kvinnliga företagare om man lägger ned ett sjukhus och startar ett privat sjukhus. Vad är det för mervärde i att växla från ett offentligt sjukhus till ett privat sjukhus? Det skapas inte fler arbeten. Däremot finns det enorma möjligheter för kvinnor i att starta företag i olika branscher. Jag nämnde teknikskolorna. Det finns ett visst intresse för att få kvinnor att se att man kan välja i olika branscher och att man ser att man kan starta företag i en bransch som inte är så traditionell. Vi är ett av få länder i världen som har arbetsmarknaden så enormt uppdelad på kvinnor och män. Både kvinnor och män skulle vinna på att få både en offentlig sektor och ett privat företagande som är mer blandat när det gäller kvinnor och män. 108 () replik: Vi måste faktiskt se sanningen i vitögat. Trots att du försöker yvas över de återgärder som görs, , så kommenterar du inte ens att vi ligger absolut i botten i när det gäller kvinnligt företagande. Tror inte att det hör samman med den politik som har förts i det här landet ? Det finns oändliga möjligheter när det gäller serviceyrken och privata initiativ inom vård och omsorg och inom tjänstesektorn. Men det är en sådan misstro. Frågan är: Hur ställer sig ? Kan tänka sig att ändra på det? Om det finns en vilja att öppna upp för kvinnligt företagande borde det också följas av praktisk handling. Vad är hindren för kvinnors företagande i detta avlånga land? Din partikamrat, , höll närmast ett brandtal för problemen med sjuklöneansvaret. Han sade att det är ett jätteproblem, det är kontraproduktivt, det hindrar kvinnor och män från att komma in på arbetsmarknaden. Det var ett mycket bra tal. Kan vi räkna med att vi på den borgerliga sidan kan få stöd i att avskaffa ansvaret? var klar över sin åsikt, men på slutet kom att det ska utredas. Det är symtomatiskt att det ska utredas trots att din partikamrat var så klar över vad som var problemen och att det här är något som hindrar människor från att komma in på arbetsmarknaden och att det är till stor nackdel för . Delar den här analysen? Kommer man att göra något mer konkret i att stödja våra försök att bli av med detta mer än att bara kräva en utredning? 109 () replik: Jag vet att statistiken visar att vi har färre kvinnliga företagare i vårt land än man har i många andra länder. Jag vet också att vårt land har den största andelen förvärvsarbetande kvinnor. Kvinnor är redan ute och arbetar i mycket större utsträckning i än i många länder. Jag tycker att det är ett problem. Jag tycker att vi ska ge kvinnor de möjligheter, förutsättningar, stöd, utbildning och hjälp som de behöver för att vilja starta företag. Men jag tycker inte att kvinnor med automatik ska välja att gå in enbart i företag som handlar om vård och omsorg. Jag tycker att kvinnor ska gå in i alla branscher. Om jag, som är sjuksköterska, skulle starta ett företag vore det ganska naturligt att jag gick in i den bransch som handlar om det. Jag skulle kunna göra det om jag ville starta ett företag. Men jag skulle vilja att andra kvinnor som har annan utbildning ska starta företag i andra branscher och stimuleras till det. När det gäller arbetsgivarinträdet vill jag säga att tillhör samma parti, vi är partikamrater, vi sitter i samma utskott och vi samarbetar mycket. Jag står självklart helt och hållet bakom det förslag som har lagt i sin motion och som har blivit antaget i socialförsäkringsutskottet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § Regional utveckling Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling (prop. 2005/06:1 delvis och redog. 2005/06:RRS3). 110 (): Jag tror att vi här i kammaren är rätt överens om att det är viktigt att ta till vara utveckling i hela landet. Det är när vi kommer till medlen som vi skiljer oss åt. Medan majoriteten låter sin politik i huvudsak vila på olika former av stöd, tror vi på en politik som uppmuntrar företagande och företagsamhet, en politik som ger stort utrymme för individuell frihet och kreativitet, en politik som tillhandahåller bra ramar i form av möjligheter till kapitalförsörjning för företagare, fungerande vägar och kommunikationer i hela landet. Jag tycker att regeringens Trollhättepaket var ett illustrativt exempel på hur det skulle kunna gå till. Givetvis skulle man vara ute och inte fem över tolv eller kanske fem över ett, som i Trollhättefallet. Lokalt och regionalt jobbas nu med tillväxtprogrammen. Vad är det man lyfter fram? På någon ort behöver man en bättre väg och kanske någon form av högskole- eller gymnasieutbildning för att matcha det lokala näringslivet. På en annan ort ser man att mer forsknings- och utvecklingsarbete inom ett visst område skulle gagna den lokala tillväxten. Ingenstans har jag sett att man lyfter fram att mera företagsstöd skulle ge bättre förutsättningar för regional tillväxt. kom dessutom i sin granskning fram till att varken mål, återrapporteringskrav eller de förordningar som reglerar stöden har anpassats till den nya inriktningen mot hållbar tillväxt. Det går alltså inte att följa upp om den regionala tillväxtpolitiken à la regeringen når sina målsättningar. Även sättet att använda strukturfondsmedlen har fått en förödande kritik. fattade beslut om en ny inriktning av regionalpolitiken mot en regional utvecklingspolitik. Jag tycker att det var bra. Det tycker vi i . Jag tror att det var full enighet i kammaren om att vi skulle ha en regional utvecklingspolitik. Utvecklingspolitik låter mycket mer framåtsträvande än rätt och slätt regionalpolitik och borde också vara det. och , , har dock samstämmigt visat att regeringen inte har lyckats bygga om regionalpolitikspråmen till ett utvecklingspolitikskepp och i vanlig ordning har regeringen gömt sin handlingsoförmåga i utredningar. Inte mindre än 18 olika utredningar, uppdrag och program inom området för regional utvecklingspolitik nämns i budgetpropositionen. En av utredningarna berör roll och uppdrag. Den utredningen har avlämnat sitt betänkande, och frågan ligger nu på om jag förstått det rätt. Vi anser att och närliggande myndigheter har utvecklats på ett sådant sätt att kan avvecklas och uppgifterna i stället överföras till någon eller några andra myndigheter. Förhoppningsvis kan vi ta ställning till ett konkret förslag från regeringen i denna fråga. Det finns ett antal intressanta fenomen som rör gles- och landsbygden. Exempelvis konstaterar i sin senaste årsbok att befolkningsminskningen i landets glesbygd inte i första hand beror på att människor flyttar därifrån utan på de negativa födelsetalen. Det var i och för sig ingen nyhet. Den beror också på att ungdomar flyttar på sig för att studera på annan ort, vilket man ju måste beteckna som positivt. slår också hål på myten att det mest är unga flickor som flyttar från glesbygden, och det är ju intressant. Det har visat sig just att det inte är fler unga flickor som flyttar än unga män. Däremot är det fler unga flickor som flyttar till glesbygden, och det är ju riktigt intressant. Trenden att barnfamiljer flyttar ut från tätorter till framför allt tätortsnära landsbygder men även glesbygder håller också i sig. Även i den äldre åldersgruppen är det fler som flyttar till än från glesbygden. Att det finns möjligheter till utveckling bevisas av bland annat gruvindustrins utveckling, biltestverksamheten i norr och turismens utveckling. kommer givetvis alltid att vara en motor i turismutvecklingen, men det är intressant att se att också vissa fjällturistorter har en positiv utveckling, även befolkningsmässigt. Avslutningsvis vill jag säga några ord om att regional utvecklingspolitik är mer än pengar. Exempelvis är äganderätten central. Marker som har vårdats i generationer och därmed förvandlats till värdefulla miljöer som många uppskattar socialiseras i stor utsträckning av staten. Därmed mister de lokala intressena sina incitament att ta hand om, vårda och utveckla resurserna. När staten lägger en död hand över stora områden genom att inrätta naturreservat, nationalparker och Natura 2000-områden tar man på sig ett stort ansvar för att i värsta fall hindra den eventuella tillväxten i området. Enbart i ska det närmast avsättas skog motsvarande minst ett sågverks årsproduktion. Det får konsekvenser för råvaruförsörjningen för både länets sågverk och massaindustrin längs hela . Det är ingen tillväxtpolitik. Människors möjligheter att växa hänger intimt samman med befogenheter och frihet kopplad till ansvar. Vi vill att människor i hela landet ska växa. Då kommer även tillväxten. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1. 111 (): står givetvis bakom alla de reservationer där vi finns med, men för att vinna tid yrkar jag bifall bara till reservation 6 som handlar om transportbidraget. Sedan jag började mitt arbete i har vi fört en ganska likartad debatt om den regionala utvecklingspolitiken, även om det i början hette regionalpolitik och inte regional utvecklingspolitik. En del har förändrats till det bättre, enligt vår uppfattning, men fortfarande tycker vi att det finns för mycket av selektiva stöd. Precis som sade har både och , , kritiserat såväl de svenska regionalpolitiska stöden som EU-stöden. säger bland annat att målen inte har fått en tydlig tillväxtinriktning, att det saknas uppföljningsbara mål samt att återrapporteringen till inte är tillräcklig. ITPS har bland annat hävdat att EU-stöden inte alls ger påtagliga sysselsättningseffekter, vilket ju var avsikten. Enligt allianspartiernas uppfattning, som vi för fram i reservation 1, är det inte selektiva stöd som skapar tillväxt utan ett bra företagsklimat; god infrastruktur i form av vägar, flyg och IT; utbildning och forskning samt tillgång till kapital som ger förutsättningar för tillväxt, vilket ju berördes i den föregående debatten. hade jag ett möte med styrelsen för Företagarna i där vi diskuterade möjligheter och svårigheter för företagen. Bland annat tog de upp de nya regler för beskattning av ägare i fåmansföretag som vi fattade beslut om och som flera talare har varit inne på. Företagarna, liksom vi i allianspartierna, är missnöjda med den utformning som reglerna nu får, även om den innebär en viss förbättring, och vill liksom vi att man fortsätter att reformera reglerna. Företagarna i ville också få bort förmögenhetsskatten, som ju många upplever som betungande. Vi hoppas på en ny regering som kan börja avveckla den skatten. En annan fråga som vi diskuterade var persontransportstöd, som och föreslår i reservation 6. Ända sedan jag deltog i den regionalpolitiska utredningen, som avslutades , har jag väckt motioner om ett persontransportstöd. Jag kan inte förstå det rimliga i att ge stöd för transport av gods men inte av kompetens, det vill säga det kapital som tjänsteföretagen har i de anställdas huvuden om man nu kan uttrycka det så. Vi är ju emot selektiva stöd, som ibland utdelas tämligen godtyckligt, men däremot är vi för stöd som kan ges lika till alla i samma bransch och inom samma geografiska område för att utjämna skillnaderna mellan olika delar av landet. Alltså yrkar jag bifall till reservation 6. Företagarna i var också mycket bekymrade över svårigheterna att få tag i kompetent personal, framför allt människor med yrkeserfarenhet. Det problemet kan vi i och för sig inte åtgärda med beslut i om regional utvecklingspolitik, eftersom vi inte kan tvinga folk att flytta, men vi kan alla bidra till att sprida kunskap om alla de fördelar som det faktiskt innebär att bo i mindre samhällen till exempel bra och billigt boende, bra förskolor och skolor, stora möjligheter till aktivt friluftsliv samt en trygg och bra miljö för uppväxande barn och ungdomar. Låt oss tillsammans arbeta för detta! Jag vill avsluta med att ge en positiv bild av norra . lade SCB fram statistik över förändringar av bruttoregionalprodukter, och det visade sig att ökade och respektive . Det känns glädjande för oss som bor i den norra delen av . Med det avslutar jag och lämnar över lite tid till någon annan. 112 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. Regional utveckling under den rubriken har jag hållit några anföranden sedan jag blev invald i . har fått kritik från Socialdemokraterna för att vi svartmålat när vi beskrivit svensk regionalpolitik och dess brist på träffsäkerhet och påpekat att bidragsgivandet inte sällan skapat en snedvriden konkurrens. Vi har också påpekat att små och okända företagare med goda affärsidéer, de som mest skulle behöva ett stöd, inte alltid upptäcks av bidragsbyråkrater . En aktiv turistpolitik i , har vi kristdemokrater påpekat, skulle utan större ansträngningar kunna skapa hundratusen nya jobb, då i huvudsak i gles- och landsbygd, och skapa ett regionalpolitiskt bestående resultat till skillnad från nuvarande regionalpolitik. Vi har påpekat att generellt förbättrade villkor för alla företag i skulle betyda mer för regional utveckling och tillväxt i gles- och landsbygd än det utsäde i regionalpolitiska bidrag som sås ut ett såningsarbete där alltför mycket hamnar på hälleberget, utan en rimlig chans att gro, eller utsädet hamnar bland svenskt företagsklimats många tistlar och törnen och kvävs när bidragsregnet upphör. låter sig inte Socialdemokraterna påverkas av oss kristdemokrater och våra idéer, inte heller i det här betänkandet. Man avslår allt, från början till slut. Det hör ju till den här regeringens grundinställning att inget gott kommer från något borgerligt parti. Men i det här betänkandet framstår Socialdemokraternas självgodhet som än mer uppblåst. Här nonchalerar man även skarpa kritik av svensk regionalpolitik. De senaste årens regionalpolitik skulle enligt beslut förändras för att bli mer tillväxtinriktad. Har regeringen lyckats med detta? Det var utgångspunkt när man reviderade verksamheten. slutsatser blev inga marginella påpekanden utan de underkänner i stort sett hela den nuvarande regionalpolitiken i . Sammanfattningsvis säger de att de kunde se en regionalpolitik med bristande och otydliga målformuleringar, en regionalpolitik utan bra uppföljning, att de ekonomiska tillväxtfaktorerna har mätts enbart vad gäller ett av de fem stöden, en nästan obefintlig återrapportering till , att den ekologiska dimensionen inte alls mäts, att det faktiska utfallet av företagsstöden inte redovisas, att inte någon separat redovisning av projektverksamheten ges till , att de samlade effekterna av de regionala företagsstöden saknas i regeringens återrapportering till och en del andra saker. Skulle ett företags revisorer komma med en så skarp och omfattande kritik av en företagslednings drift av ett företag skulle företagsledningen säkert få sparken och dess styrelse skulle inte beviljas ansvarsfrihet. Men vår nuvarande regering och dess hejarklack i näringsutskottet föreslår nu åter att ska ge företagsledningen i förtroendet att ännu få spendera 3,3 miljarder på en regionalpolitik som vi kristdemokrater, och även övriga partier, år påpekat är bristfällig och som också kraftfullt underkänner. Socialdemokraterna, avstyrker vår motion, N1, där vi utifrån tidigare kritik och även kritik yrkar att åtgärder som säger är nödvändiga genomförs. Det vill man inte lyssna på. Partierna s, v och mp svarar att man minsann har tänkt justera de brister som vår motion och har påpekat och att de redan har påbörjat det arbetet. Om denna omvändelse under galgen ska uppfattas som trovärdig borde väl det bästa sättet att uppnå denna trovärdighet vara att yrka bifall till vår motion N1. Där finns yrkanden som även de tre övriga borgerliga partierna har ställt sig bakom. När det gäller svensk regionalpolitik får regering och riksdag med rätta också regelbunden kritik när de utlokaliserar befintliga statliga verksamheter. Det är fruktansvärt kostsamt, plågsamt för alla inblandade och ett bortkastande av mångårig erfarenhet. Det skulle vara betydligt bättre om dessa orter lovades ett visst antal nya arbetstillfällen och att man sedan, allteftersom, placerade nya statliga verksamheter där, eller att utökningen, när gamla statliga verksamheter i storstäderna behöver expandera, läggs på ställen som har regionalpolitiska behov. Alldeles för många nya verksamheter i statlig regi läggs fortfarande i storstäderna, trots löften om förbättringar. Turistsektorn, som jag redan nämnt, har enorm potential, inte minst för glesbygden. Vi är övertygade om att kan lämna platsen som ett av EU:s sämsta länder när det gäller turism. För att nå en plats som medelmåttigt turistland i EU krävs en fördubbling av den svenska turismen. Det finns förutsättningar för att åstadkomma detta, men regeringen är passiv. För en gammal entreprenör som jag är det fullständigt obegripligt att regeringen inte förmår att se potentialen här. Turismen, som just nu är världens mest expansiva näring, skulle, som jag sade, kunna skapa över hundratusen nya arbetstillfällen i . Men i en regering som tydligen inte har någon entreprenör i sitt led ser man tydligen inte dessa fantastiska möjligheter. För det kan väl inte vara så att man inte vill? Vi har visserligen haft en ökning av turismen med några procent , men det beror mest på att den svenska kronan är väldigt billig och har varit det . föreslår kraftfulla satsningar på turistfrämjande åtgärder, vilka skulle ge nya arbeten i hela landet. Särskilt viktigt är detta för glesbygden. behöver inte vara sämst i på turism och nästan sämst i EU. En turistsatsning skulle vara en verkningsfull, konkret regionalpolitik, som skulle skapa varaktiga positiva effekter för utsatta delar av . Turistfrämjande åtgärder, alltså marknadsföring av som ett unikt turistland, ligger under utgiftsområde 24, näringsliv. Därför för vi extra från regionalpolitiken till detta utgiftsområde, som då blir dubbelt så stort jämfört med regeringens budgetförslag. Vi närmar oss då de övriga nordiska ländernas satsningar. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen är så passiv vad gäller turistpolitiken i ett land med så stor arbetslöshet. Regeringens politik gör att , med alla sina förutsättningar att vara ett av EU:s bästa länder på turism, är ett av de sämsta och att man tackar nej till de hundratusen nya arbetstillfällen som skulle kunna växa fram. Det behövs bara en ökning av den utländska turismen i med ½ % för att vår blygsamma extrasatsning på 100 miljoner ska kunna räknas hem. Blir ökningen , som är mer troligt, tjänar staten 2 miljarder till statskassan på detta, 20 gånger insatsen. Det är inte så dåligt. Och tiotusentals nya jobb skulle skapas . Goda förutsättningar för näringslivet är en av de viktigaste förutsättningarna för en levande gles- och landsbygd. I näringslivspolitik föreslår vi en rad viktiga åtgärder för ett bättre fungerande näringsliv. I vår budgetmotion utvecklar vi förslag som är av särskilt stor betydelse för en livskraftig utveckling över hela landet, med sikte på att förbättra villkoren för de små företagen, som är lands- och glesbygdens kännemärke. Detta skapar rätt klimat för tillväxt i glesbygden. Behovet av tillfälliga vitaminpiller, som regionalpolitiska stöd, indikerar att det rätta företagsklimatet inte finns . Direkt företagsfientliga regler som har nämnts här tidigare, exempelvis förtida inbetalning av moms, rätt till heltid, lex Uggla, medfinansiering av sjukersättningen med mera måste avskaffas om vi ska få fart på småföretagandet, speciellt i glesbygd.