prot · GT0952 · 2005-12-15 00:00:00 — av kommunernas verksamhet består av tjänster som inte kan betraktas som myndighetsutövning. Möjligheten att producera dessa i konkurrens är mycket stor, och vi betalar naturligtvis med gemensamma skattemedel. Att öppna den offentliga tjänstesektorn för konkurrens skulle ge stora möjligheter för nyföretagande. startades det drygt 41 000 nya företag. av dessa leddes av kvinnor. Genom att öppna den offentliga sektorn ger vi kvinnor chans att starta företag inom deras egna kompetensområden. Det är krångligt att vara företagare . Regelverket är omfattande och invecklat, och som går läggs nya regler till de gamla. Svenska företag ska rätta sig efter mer än 20 000 sidor med företagsregler och fylla i över 9 miljoner blanketter . Ett svenskt företag med färre än 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöreglerna på ca per anställd och år. har räknat fram att företagens direkta administrativa kostnader för regelverket uppgår till . Ovanpå detta måste man lägga den samhällsekonomiska kostnaden för regelkrånglet i form av företag som aldrig startas, investeringar som aldrig görs och arbetstillfällen som inte skapas. I har regeringen uppskattat att den övriga samhällsekonomiska kostnaden för regelkrånglet är lika stor som den administrativa bördan. I skulle det betyda att regelkrånglet kostar samhällsekonomin . Det är oacceptabelt. Regeringen har länge talat om att minska regelbördan. Men förutom ett ambitiöst kartläggningsarbete har väldigt lite hänt. Några mindre regler har försvunnit eller blivit enklare, men har nya kostsamma regelverk införts. lovar att minska de svenska företagens administrativa kostnader för de offentliga regelverken med en fjärdedel. Stora befintliga regelverk måste göras enklare. De förenklingar som har högst prioritet är: Redovisningsreglerna för små företag för redovisning och inbetalning av moms som måste göras enklare utan att miljökraven blir lägre. En vital konkurrens skärper effektiviteten och ökar välståndet. Insatser för att främja konkurrensen är därför viktiga inslag i en politik för att stärka utvecklingskraft. En effektiv konkurrens gynnar alltid i första hand konsumenterna, och konkurrensen är den kanske viktigaste drivkraften till teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt. En fungerande och sträng konkurrenslagstiftning är därför viktig för att en effektiv konkurrens ska råda i det privata näringslivet. Staten ska sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, men om staten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids. Därför är kritiskt till det stora statliga ägandet av bolag och menar att dessa ska säljas ut så fort de marknadsmässiga förutsättningarna medger det. Regeringen har så fullt upp med att leka företagare och långivare att de glömmer bort det som är viktigast för vårt välståndsbyggande. Det är detta betänkande ett bevis på. Detta betänkande handlar om hur staten ska finansiera underskott, det vill säga flytta pengar från en myndighet till en annan. Det handlar om låneramar till järnvägsrelaterade statliga bolag samt om hur staten ska förbättra kapitalstruktur i övriga statliga bolag. Inte mycket sägs om hur vi ska skapa förutsättningar för fler och nya företag och därmed fler arbetstillfällen. Det räcker inte med så kallade gardinjobb för att möta den globaliserade konkurrens som vi utsätts för. Regeringen har gett upp, och det är dags för alliansen att ta över. Jag yrkar bifall till reservation 1. 76 (): Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4. Det märks att vi nu går in i ett valår. Socialdemokraterna säger sig kunna visa alla att man är en handlingskraftig regering som skapar plusjobb för arbetslösa och gör miljonsatsningar på vissa utvalda framtidsbranscher. Men är plusjobben och branschsatsningarna verkligen ett bevis på handlingskraft? Är de inte snarare ett bevis på bristande handlingskraft? Om grundförutsättningarna för svenska företag vore de rätta skulle varken plusjobb eller särskilda branschsatsningar vara nödvändiga. För är näringspolitik inte bara en politik för att fler ska få jobb. Det handlar också om att enskilda människors idéer, kreativitet och entreprenörskap ska ha möjlighet att blomma ut. Enligt en undersökning som är gjord av Europeiska kommissionen säger av svenskarna att de föredrar att vara företagare jämfört med för övriga . I är motsvarande siffra . Global Entrepreneurship Monitor är en av de mest omfattande internationella studierna när det gäller entreprenörskap. Deras undersökning visar att av den svenska befolkningen är involverad i entreprenöraktiviteter, det vill säga antingen är i färd med att starta ett nytt företag eller att driva ett företag som är yngre än . Motsvarande siffra för är och för 7½ %. är alltså betydligt sämre på den här punkten än vad våra närmaste grannländer är. Dessutom visar undersökningen att av befolkningen har en affärsidé som de verkligen tror på och skulle vilja satsa på, men det är alltså bara en tredjedel av dessa som verkligen gör det. Steget att starta eget är så stort att två tredjedelar av dessa svenskar lägger sina planer åt sidan. Steget att starta eget måste bli mindre i vårt land. Ett mål för näringspolitiken måste vara att få fler människor att vilja bli företagare, och för att nå dit krävs ett målinriktat arbete. Skolan, till exempel, måste utgå ifrån att det är lika naturligt att bli företagare som det är att bli anställd. är det tyvärr ovanligt att svenska studenter får lära sig grunderna i hur det går till att driva ett företag. Varför flyttas kapital ut från som så väl skulle behövas för investeringar i svensk företagsamhet? En viktig anledning är förmögenhetsskatten. Vi kristdemokrater har länge drivit kravet på att förmögenhetsskatten måste avvecklas. Inte ens en bråkdel av de 500 miljarder svenskägda kronor som tror finns utomlands på oredovisade konton kommer tillbaka till så länge som förmögenhetsskatten finns kvar. Dessa pengar som enligt andra bedömare kan uppgå till så mycket skulle ju så väl behövas för investeringar i svenskt riskkapital. I går beslutade den finska att slopa förmögenhetsskatten från . Den socialdemokratiske talesmannen sade i debatten att förmögenhetsskatten internationellt sett är en relikt, och det har han sannerligen rätt i. Om man ser på hur det ser ut i och i världen slopades den i . Förmögenhetsskatten är borta i , och . Den finns inte i , och . I samtliga tio nya EU-länder finns inte någon sådan skatt och inte heller i . Då vill jag ställa en fråga till majoritetens representant, : Instämmer du i de finländska socialdemokraternas resonemang? Förstår du hur skadlig den här skatten är för ? Inom finns det bara fem av 30 länder som fortfarande har kvar förmögenhetsskatten. Alla dessa fem länder har betydligt lägre skattesatser än . Vad gör den ? Jo, har den inrättat ett slags skattefrälse för de rikaste svenskarna som fortfarande bor kvar i landet. 17 av landets 18 rikaste miljardärer kommer undan förmögenhetsskatten. Det är principvidrigt att ha ett frälse som alltså inte behandlas efter samma måttstock som alla andra skattebetalare. Om den skamfläcken utraderades skulle förutsättningarna för att vitalisera ekonomin och öka tillväxten förbättras radikalt om vi följde det finska exemplet från i går. Det krävs också konkreta åtgärder som gör det mindre skrämmande att bli företagare och att anställa personal. Jag tänker på minskat regelkrångel och på slopad medfinansiering i sjukförsäkringen. Men jag tänker också på regeringens planer om lagstadgad rätt till heltid. känns det som att regeringen tror att fler regler leder till fler företag. När man går igenom regeringens skrivelser om regelförenklingsarbeten framkommer det nämligen att företagare har fått, inte färre regler utan 1 750 fler regler att förhålla sig till jämfört med då det så kallade regelförenklingsarbetet kom i gång. Socialdemokraterna säger nej till förslag som kan leda till en bredare arbetsmarknad. Därmed accepterar man också en hög arbetslöshet. Ta till exempel förslaget om hushållstjänster. Av erfarenheterna från vet vi vilka positiva effekter det här förslaget kan få. Men Socialdemokraterna vägrar konsekvent att ge denna del av tjänstesektorn rimliga villkor i vårt land. Andelen kvinnliga företagare i ligger i absoluta bottenskiktet i . Medan det går nio kvinnliga företagare på tio manliga i och sju manliga på tio kvinnliga i är motsvarande siffra för tre på tio. Pengar i höstbudgeten ska läggas på så kallade strategiska nyckelbranscher. Dessa är fordon, IT, telekom, metallurgi, läkemedel och bioteknik samt skogs- och trävarubranschen. Sammantaget är som är sysselsatta i sex framtidsbranscher män. finns till största delen i serviceyrken som inte räknas in i regeringens framtidssatsningar. I stället för att stödja företagandet på dessa områden har majoriteten valt att lägga hinder i vägen för kvinnors företagande. Privata initiativ inom vård, skola och omsorg ses med misstro. Det är just i dessa branscher som det finns lika många kvinnliga som manliga företagare. Socialdemokraterna har i regeringsställning pratat om bättre företagsamhet år . Först var det som pratade glatt och gärna om detta. Sedan kom och . är det tur att komma med fina och vackra utfästelser. Men än så länge verkar det vara som förut: stora ord, men mycket lite verkstad. Vi behöver en ny regering som kan ge småföretagsamheten i vårt land de villkor som man så väl behöver. Detta kommer att ge jobb och tillväxt i vårt land. 77 (): Att inte vara behövd, att inte kunna försörja sig själv och sin familj, att inte få vara med och bidra till samhällsutvecklingen med sina idéer och sitt arbete är en stor grogrund för utanförskap, för dåligt självförtroende och en grogrund som leder till sociala klyftor. är det över en miljon människor som inte går till jobbet, utan möjlighet att över sin egen vardag eller sin egen plånbok självständigt få bestämma en situation där många känner sig utestängda från samhället och tvingade att stå med mössan i hand. Arbete åt alla, fru talman, är därför den absolut viktigaste politiska uppgiften. Och det handlar om jobb, jobb och åter jobb. har fantastiska möjligheter med invånare med hög utbildning och många företag som är framgångsrika på världsmarknaden. Det finns naturtillgångar och naturvärden som människor reser långväga ifrån för att få uppleva. Alla som bor i vårt land har förutsättningar att uträtta storverk. Vi har väl utvecklade välfärdssystem. Vi har en tradition av att vara framgångsrika och att ta för oss i den globala ekonomin. Ändå, fru talman, lyckas inte . Socialdemokraterna tycks fullständigt sakna visioner och svar på dagens framtidsfrågor, för när så många som över en miljon kvinnor och män inte har möjlighet att gå till ett riktigt jobb, då hotas välfärden. När människor är rädda för att jobben flyttar utomlands utan att kunna se möjligheten i att nya utvecklas och startas i , ja, då hotas solidariteten människor emellan. Och det finns stora risker att en hopplöshet och ett utanförskap hos många människor cementeras på ett sätt som i grunden förändrar ett solidariskt uppbyggt samhälle. Vi har att hantera utgiftsområde 24 om näringsliv. Men egentligen finns inga svar på hur ett näringsliv i ska utvecklas i det här betänkandet. Då kanske man kan fundera på om det hänvisas till andra betänkanden. Men det hjälper inte att läsa skatteutskottets, finansutskottets, arbetsmarknadsutskottets, socialförsäkringsutskottets eller socialutskottets betänkanden. Vi finner inte heller där svar på frågorna om hur de nya jobben ska utvecklas och hur tillväxten ska kunna stärkas. vill att ska vara det land som är bäst på att fånga upp alla människors inneboende drömmar, som ger förutsättningar för att nya företag startas och att människors till synes helt omöjliga drömmar ska kunna förverkligas. Vi vill att fler människor som har sådana tokiga idéer, som att designa isrum och hyra ut dem på ett ishotell, ska kunna förverkliga sådana idéer och dessutom tjäna pengar på dem. Fler sådana möjligheter! Därför krävs det att vi skapar ett land där kreativitet och företagsamma människor tas till vara, där nya invånare välkomnas med öppna armar, där det är självklart att man ska våga testa idéer i egna företag, där man ges möjlighet att lyckas och misslyckas, där modet att ta egna risker möts med möjlighet att faktiskt också kunna bli rik, där det är självklart att företagare ska våga gå vidare och anställa när företaget ska växa, där kvinnor likaväl som män startar och driver egna företag, där det lönar sig att arbeta, där man kan gå från bidrag till eget arbete och företagande. Att förverkliga sina drömmar är naturligtvis varje individs eget ansvar. Självklart är det så. Men det krävs ett samhälle som ger förutsättningar och där det finns frihet och öppenhet att pröva sina idéer. saknas den friheten och det företagsamma klimatet. Dessutom faller väldigt många igenom skyddsnätet och hamnar utanför på ett sätt som gör det mycket, mycket svårt att komma tillbaka in i samhället och att också känna sig behövd. Välfärd, fru talman, bygger på ekonomisk och uthållig tillväxt, att vi förmår producera varor och tjänster effektivt och att fler skapar sitt eget arbete. Att nå en uthållig och högre välfärdsnivå med bättre skola, bättre omsorg och en rättvisare sjukvård tillgänglig för alla bygger på att vi har människor som vill bli företagare, att vi har välmående och privata företag som skapar just arbetstillfällen och därmed skatteintäkter. Därför, fru talman, måste det löna sig att starta och driva företag, att företagare vågar anställa och att kvinnor och män ges samma möjligheter att förverkliga sina drömmar och sina idéer. Det är på det sättet som fortsatt kan hävda sig i de mest konkurrensutsatta delarna i världen. måste faktiskt göra sin egen hemläxa. Politiken i sig skapar inte jobb. Däremot kan politiken skapa hinder för nya jobb. Socialdemokraterna har valt den vägen, att blockera företags vilja att utveckla företag och att anställa personal genom krångliga regler, genom utökat sjuklöneansvar och utredningar om heltidsjobb. Visst borde också Socialdemokraterna fundera på sin företagarpolitik när de flesta småföretagare, trots att efterfrågan skulle kunna öka med bortåt , säger att de skulle välja att hyra in personal eller till och med avstå från de nya beställningarna. Ringer det då inga varningsklockor hos er socialdemokrater? Ser ni inte faran i att företagaren bakom företaget känner en sådan otrygghet med den lagstiftning som har beslutat att de väljer bort möjligheten att anställa, väljer bort ökad produktion och därmed möjligheten att stärka konkurrens? Ser ni inte att den politiken utökar och stärker de sociala klyftorna på ett sätt som ställer ännu fler människor utanför samhället? Villkoren för företagandet har anpassats till storföretagen, vilket leder till brist på mångfald och medelstora och växande företag. Den svenska näringslivsstrukturen domineras alltjämt av ett litet antal gamla och stora företag. Ta till exempel möjligheten till framväxt av nya företag inom tjänste- och servicesektorn, som effektivt har hindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol. I det här sammanhanget kan noteras att framväxten av kvinnors företag hindras just av det politiska motståndet mot privata alternativ inom de yrken där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. Nej, fru talman, måste ställa sig starkare och mer internationellt konkurrenskraftigt för företagande i en alltmer internationaliserad värld. Vi måste fästa fokus på de små och medelstora företagens möjligheter att utvecklas och att anställa. Det handlar om att ta bort krångliga regler som framför allt är problematiska för småföretagare. Det räcker inte med de steg som vi beslöt vad gäller 3:12-reglerna. Nej, ta också bort förmögenhetsskatten som en direkt koppling till 3:12-reglerna, ompröva förmånsrättslagstiftningen, som är ett hinder för småföretag, och se sanningen att det utökade sjuklöneansvaret har stängt ute människor från arbete! Var det detta som var meningen? Det är jobben det handlar om, och det är här det går en skiljelinje i svensk politik. och alliansen lägger förslag som tar till vara det företagsamma , som tar till vara de företagsamma människorna som vill förverkliga idéer och de företagare som vill utveckla sina företag och som vill anställa, för det är riktiga jobb, i privata företag, som behövs för att äldreomsorgen, skolan och sjukvården ska få de pengar som de så väl behöver. Om fler företag vågar anställa och vågar växa leder det till att nya jobb kan ersätta de gamla. Det är så vi lägger grunden för ett starkt solidariskt samhälle där de sociala klyftorna minskar. Det är dags att se sambanden med ett företagsamt samhälle med fler företag som ger nya jobb och som ger mer pengar till vården, skolan och omsorgen, Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 1. 78 (): Efter dessa fyra dysterkvistars beskrivning av vill jag nog börja med att redovisa hur det faktiska läget är. Den svenska ekonomin kommer att växa starkt , och arbetslösheten kommer att fortsätta minska. Det spår i sin senaste prognos. Enligt kommer ökningen i att vara betydligt högre jämfört med andra länder i . växer ekonomin och för att dämpas något till . ligger inflationen och räntan på historiskt låga nivåer i . Exporten från företagen har ökat . räknar med att exporten kommer att öka med lika mycket . Detta är alltså organ som inte har något uppdrag från den socialdemokratiska regeringen utan som prövar i vilken utsträckning den ekonomiska politiken är framgångsrik eller inte i . ökar företagandet i landet. Det har också nämnts här av . Det ökade till hela 41 600 nya företag under föregående år. tror enligt deras prognoser att det kommer att öka ännu mer. ökade antalet nya företag med 28 000. I ökade det med och i under föregående år. Det är alltså områden som har industritradition som också ökar kraftigt. Enligt Ams senaste prognos kommer också arbetslösheten att sjunka med närmare 65 000 personer . ska man vara klar över att det naturligtvis pågår en förändring i vårt samhälle . Det pågår förändringar också för näringslivet och för dess möjligheter att utvecklas. Företagen måste finnas närmare marknaden eller producera i länder där marknaden finns och därför ersätta jobb i med jobb i dessa länder. Men det beror inte på att det svenska näringsklimatet är dåligt, som många borgerliga politiker påstår, utan det är den internationella konkurrensen som kräver närvaro på andra marknader och att man också måste producera där. För att som industriland med en stor, omfattande export ska kunna finnas med i utvecklingen framöver måste vi också hänga med i den internationella konkurrensen. Därför krävs det en aktiv näringspolitik som är långsiktig. Socialdemokraterna fullföljer därför en tradition av att utveckla näringspolitiken i nära samarbete med företagarna och fackliga organisationer. Detta sker genom satsning på utbildning, forskning och utveckling i nära samverkan med prioriterade branscher som har framtiden för sig. Det första steget, som vi nu har tagit, var att ta fram Innovativa , en strategi för tillväxt genom förnyelse. Strategin baseras på samtal mellan regeringen och företrädare för akademin, näringsliv, myndigheter och fackliga organisationer med syfte att stärka och utveckla konkurrenskraft. Det är det som vi lyfter fram i näringsutskottets betänkande, och kommer också att kunna ta ställning till denna framåtsyftande politik. Fem branscher har vi fört samtal med om hur man ska kunna utveckla dem. Det är fordonsindustrin, skog och trä, metallurgi, IT och telekom, biotek och läkemedel. Det handlar om branscher som sysselsätter 600 000 människor och som har exportinkomster . Ett stort antal människor från näringslivet har varit aktivt engagerade i dessa överläggningar. Gemensamt har man nu tagit fram de allra sista kommer att presenteras , möjligen nästa utvecklingsprogram för de här fem olika branscherna, och näringsliv, regering och myndigheter har också ett gemensamt ansvar för att fullfölja dem. Detta talar de borgerliga partierna inte ett ord om. Det är alltså en stor skillnad mellan vad vi gör och genomför och det de borgerliga partierna pratar om. Det är också så att de här programmen är utformade så att de naturligtvis kommer att kunna utvecklas vidare i olika former av dialog som regeringen och myndigheterna kommer att ha med branscherna framöver. satsar regeringen på det här, och näringslivet satsar lika mycket. Jag noterar i betänkandet att den borgerliga pakten, eller vad ni nu vill kalla er för, inte är helt överens på den här punkten. är med på den här politiken till ungefär två tredjedelar. Så där har ni ingen gemensam politik. , säger däremot att det här är fel politik. Man ska inte föra samtal med näringslivet på det viset som regeringen gör. Samtal med näringslivet om att utveckla branschprogram kring strategisk forskning och utveckling ska man inte ha. Det ska lösas av marknaden själv. Det borgerliga alternativet innebär att svensk konkurrenskraft ska vässas genom lägre skatter, lägre ersättning vid arbetslöshet och sjukdom, lägre löner och försvagade fackföreningar. går som vanligt längst, även om de inte sade det just , men i andra sammanhang drömmer man sig tillbaka och vill uppta den svenska samhällsmodellen från tiden före de nuvarande arbetsmarknadslagarnas inträde på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater tycker tvärtom. Vi tycker att det är viktigt att det finns statlig lönegaranti vid konkurser. Vi tycker att det är viktigt att arbetstagarna ska ha rätt till utbildning så att man kan hänga med i utvecklingen och ges kunskaper till nya jobb. Sådana reformer fanns inte . Det är intressant att notera att de borgerliga partierna inte tagit till sig vad näringslivets företrädare själva ger uttryck för, nämligen att man vill ha ett samarbete med staten. För inte så länge sedan var faktiskt inbjuden till Iva, , som en hel kväll redovisade betydelsen av att man deltar aktivt i samarbete mellan stat och näringsliv. Man påtalade betydelsen av att telekom-, energi-, järnvägs- och försvarssektorerna med flera har utvecklats väldigt bra i tack vare att man har haft en långsiktig samverkan med staten. Men man är lite orolig för det , därför att vi har genomfört en avreglering som leder fram till att statliga bolag är mer intresserade av att forska kring sådant som har att göra med marknader, effektivisering och så vidare. Men man säger: Vi måste ha mer långsiktiga, kapitalintensiva projekt. Det var budskapet, och det är precis det våra branschprogram handlar om. Men vad gör de borgerliga partierna? Vad har ni för politik? Ni har ännu inte kunnat redovisa något näringspolitiskt program, trots att ni har pratat om det . Hur svarar ni upp mot Ivas uppmaning ? Men det är inte nog med de här satsningarna som vi gör, utan vi satsar naturligtvis också på mindre företag, även om många mindre företag kommer att ha stor glädje av de olika branschprogrammen direkt och indirekt. Men vi avsätter särskilda pengar på för forskning och utveckling för dessa företag. satsas, vilket också framgår av betänkandet, på särskilda entreprenörsskolor. Det är oerhört viktigt, och det finns också i samhället ett stort intresse av att vara med och starta företag. Det vill vi utveckla. Vi gör också särskilda satsningar för de små, mindre och medelstora företagen som gäller exportsatsning. I varje län ska det finnas särskilda exportrådgivare. Eftersom småföretagare oftast inte har möjlighet att bygga upp den typen av kompetens själva måste staten även här medverka aktivt genom att lyfta fram den typen av kunskap och bjuda på den för de olika företagen. Vi vill utveckla företagsklimatet genom att satsa på kunskap, trygghet och företagande.