prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — Vi känner verkligen med dem och med skogsnäringen och med annan industri som har blivit drabbad. Regeringen har ställt upp, och vi kommer att göra så även fortsättningsvis. 131 () replik: Jag ska kort komplettera den fråga som tog upp om de avbrutna telefonförbindelserna. Vi vet alla vilken chock och desperation det blev för många familjer när de förutom att vara avbrutna från alla vägkommunikationer och från kontakt med omvärlden inte kunde ringa på vare sig fast eller mobil telefon. Det är bra att vi får höra att sympatiserar med substansen i vår reservation, nämligen att det är rimligt att teleoperatörerna får ett starkare ansvar för att kompensera drabbade hushåll när telefonförbindelserna inte fungerar, kanske beroende på att man inte har lagt ned ledningarna tillräckligt mycket i marken eller inte har tillräckligt med ström i mobilstationerna. säger att hon ska prata med lagutskottet. Vad hoppas och ledamöterna i trafikutskottet att kommer att besluta i den här frågan? Är det er starka förhoppning att det ska bli ett stärkt konsumentskydd i de här frågorna? 132 () replik: Jag kan direkt svara ja. Vi jobbar mycket på att det ska vara ett starkt konsumentskydd både när det gäller fast telefoni och mobiltelefoni. Vi har tagit ett initiativ när det gäller vårt område. Vi har stärkt lagstiftningen för det mobila nätet. De ska återställa efter ett avbrott. Vi vill att det ska gälla lika starkt som för det fasta telenätet. Det är viktigt att vi har slagit fast det första steget. Fortsättningsvis vill vi jobba för en stark konsumentlagstiftning. Vi ska se till att konsumenter får ett ännu starkare skydd när det gäller operatörer till exempel. 133 () replik: Jag noterar att vi är överens i sak. Det är synd att vi inte samlat kunde ha tryckt fram den här ståndpunkten i beslut. Vi får vänta på kommande beslut. vet alla var de borgerliga partierna står i den frågan. Upp till bevis för majoriteten, när det nu blir. Vi ville ha det snabbare än ni. Jag hoppas att det blir vartefter. 134 () replik: Jag är inte helt säker på att ni är överens på den borgerliga sidan. När det gäller att stärka lagstiftningen på det mobila nätet har ju till exempel och inte varit med på det. Jag vet att det finns partier som av ideologiska skäl inte tycker att man ska ställa för stora krav på det privata näringslivet och att man ska återställa saker och ting. Jag är inte helt säker på att du har dina borgerliga kamrater med dig i den frågan. Vi skulle ju kunna jobba tillsammans för ett starkare konsumentskydd. 135 (): står bakom betänkandet i dess helhet och avvisar samtliga reservationer. Jag är, förutom ordinarie i trafikutskottet, ersättare i miljö- och jordbruksutskottet. Därför kan jag inte låta bli att undslippa mig några reflexioner över den bristande hållbarheten i det svenska skogsbruket. Det är ganska sårbart och går ut på att man ska ta ut vinster ofta kortsiktiga sådana. Det kan ju kanske låta sig göras om man inte blir utsatt för den sortens påfrestningar som stormen utgjorde. När det var storm i verkade jag för en ersättning för lövträdsplantering åt skogsägarna. Det fick vi igenom med benägna hjälp. Det är dyrare att plantera lövträd och de är dyrare att sköta. Jag kan bara notera att de områdena är mindre drabbade än de där man har en ensidig barrträdsplantering. Det beror naturligtvis på vad det är för sorts mark och läge. Man måste nog i fortsättningen tänka lite annorlunda i skogsbruket och göra det mer hållbart och mindre sårbart vid sådana här påfrestningar. Vi är inte färdiga med stormen i och med att fattar beslut om detta. Det är många frågetecken kvar för de drabbade skogsägarna. Återplanteringen är ett problem som måste lösas. Eftersom har varit väldigt handlingskraftig förlitar jag mig på att hon kommer att fortsätta att ta hand om de här frågorna på ett bra sätt. Vi har pratat mycket om väg . Jag vill påtala att man har en unik möjlighet att ta tag i det som vi har uttryckt från trafikutskottet, nämligen att man ökar intermodaliteten i godstransportsystemet. Det handlar om en omlastning där man i större utsträckning utnyttjar varje transportslag till vad det är bra på. När jag förberedde mig för den här debatten läste jag i . Jag läste om åkeriägare i . Jag ska komma tillbaka till dem . Jag läste också en intressant notis på samma sida, nämligen ett citat ur tidningen och Rön från . Där skriver man så här: Oljan har blivit en drog för civilisationen. Efterfrågan bara ökar och den ger svåra biverkningar i form av accelererande växthuseffekt. varnar dessutom allt fler experter för en annalkande brist på olja. Klart är, konstaterar , att en världsomfattande brist på olja får allvarliga konsekvenser. Allting som är beroende av transporter skulle öka i pris. Lokalt påverkas såväl mjölkleveranser som timmertransporter. Detta är verkligen ett argument för en annan fördelning av transporter mellan väg, järnväg och sjöfart. Självklart måste man utnyttja vägtransporterna för att få ut timret ur skogen, men om man i större utsträckning kör till närmaste hamn eller terminal för vidare järnvägstransport blir transportsystemet mindre sårbart för såväl bristande tillgång till bränsle som högre priser. har inte detta varit fallet, utan lastbilstrafiken ökade jämfört med . Det är glädjande att transportindustrin har börjat samarbeta bättre. Vi såg exempel på det när vi hade en utfrågning om godstransporter. Det är nämligen en förutsättning för ett effektivare system att hantera varor i . För att återgå till åkarna i har de kommit överens om att det är olyckligt med de här dispenserna från kör- och vilotiderna och från maxvikten på . Man har strävat efter att skydda vägarna genom att inte ha alltför tunga transporter. Av trafiksäkerhetsskäl har man också försökt att begränsa övertidskörningen. Jag noterade med stor tillfredsställelse att även det kanske beror på att du kommer från delar oron över att chaufförer som arbetar på övertid är en risk både för sig själva och för andra på vägarna. Vi måste se till att godset kommer fram ja. Men vi måste också se till att det inte sker onödiga skador på vägarna. Vi har redan alldeles för mycket av detta. Oron från delas enligt också av åkare i norr och i , där jag tycker att man arbetat väldigt föredömligt med att försöka få ned det fusk som tidigare förekommit med överlaster och uttänjda kör- och vilotider. Det talas i reservation 1 om att man borde anslå mer pengar för underhåll av vägarna. Då måste jag instämma i vad har uppmanat er att göra: Tala då om hur det ska finansieras! Är ni beredda att höja skatterna? Från majoritetens sida känner vi ett ekonomiskt ansvar för detta utgiftsområde, och andra utgiftsområden, och då kan man inte belasta någon annan med de ökade kostnader som uppstår på ett transportslag. Jag vill erinra om det som kallas fjärdepotensregeln inte precis någonting man står och appelltalar om på gator och torg men väldigt väsentlig för att förstå varför ökade tunga transporter sliter så på vägarna. Fjärdepotensregeln säger att fördubbling av axellasten från ökar nedbrytningen 16 gånger. Därför är det väldigt bra att inte har fått in så många ansökningar om dispens från 60-tonsregeln. anser som bekant att vi borde ha en EU-harmonisering på det här området och gå ned till den maxvikt på som råder i övriga . Det är en stor utmaning att få ut det här godset ur skogen. Därför är det väldigt bra att regeringen, vilket vi självklart stöder, framför allt har dragit ned kostnaderna för transporter med järnväg och sjöfart. Det är ett sätt att få till stånd den intermodalitet som vi önskat tidigare. Det är också väsentligt, som vi påpekar i trafikutskottet, att sårbarheten i järnvägssystemet minskar, att får större möjlighet att ta hand om de träd som finns intill spåren, det vill säga kan röja snabbare, och också att ha ett mer effektivt signalsystem, ERMTS, som ökar kapaciteten i järnvägssystemet. Slutligen skulle jag vilja säga någonting om vad som står i reservationen angående hamnar. Här vill de borgerliga öka antalet operatörer. Man vill ändra den ordning som rått i hamnarna i . Risken om borgarna får som de vill i detta avseende är ju att det blir som det delvis blivit inom andra avreglerade områden. I samma andetag klagar ni ju över att de operatörer som finns på telesidan, där det ju blivit flera, inte tar tillräckligt ansvar för konsumenternas behov. När det gäller hamnarna kan det kanske låta sig göras att en stor aktör på ett mer effektivt sätt skulle kunna tillgodose sina egna behov av lastning och lossning, men vi har ju ett system i där hamnarna också tar ansvar för de mindre rederier som kommer med gods. Att i det sammanhanget förorda fler operatörer är inte att öka den sammanlagda effektiviteten utan att befrämja det kaotiska tillstånd som förekommer i en del utländska hamnar där man har släppt på detta. Det skulle inte befrämja effektiva godstransporter. 136 (): Det här ärendet borde vi naturligtvis ha hanterat samlat. Det är synd, tycker jag, att vi bröt upp det och att olika utskott hanterar det på olika sätt. är det dock som det är, och vi hanterar infrastrukturfrågorna. Jag tycker att man kan lägga både ett långt och ett kort perspektiv på det som har hänt. I det långa perspektivet kan vi säga att vi står inför en klimatförändring. Vad denna klimatförändring kommer att innebära vet vi inte. Vi kan heller inte med hundraprocentig säkerhet säga att den här stormen berodde på klimatförändringen. Däremot kan vi säga det visar också de modeller man tar fram att stormar av den här karaktären kommer vi att få mer av. Sannolikheten för denna typ av vädersituationer kommer att öka . Vi kommer att klara oss relativt helskinnade. Medan andra delar av världen kanske får en översvämning, en stor klimatförändring, ökad torka om vi tittar på , och får vi mer regn, mer stormar och något varmare klimat. Detta betyder dock att här har vi en stor utmaning för det framtida skogsbruket i och även för infrastrukturen. Vi måste börja fundera på hur vi ska anpassa de här systemen till en trolig förändring. Vi vet nämligen att det blir en förändring; det enda vi kan fundera på är hur stor eller hur liten den blir. Vi måste definitivt ta hänsyn till den när vi utvecklar och förändrar det framtida skogsbruket, och vi måste också fundera på den när vi bestämmer hur vår infrastruktur ska se ut. Vi måste naturligtvis också se till att minska denna klimatförändring, minska våra koldioxidutsläpp och utsläppen av andra växthusgaser. Där har vi vår skyldighet som vi måste ta hänsyn till. Sedan har vi det kortsiktiga perspektivet. Hur löser vi det här problemet? Hur fixar vi nu infrastrukturen? Hur fixar vi skadorna på vägarna? Hur fixar vi de skador vi fått på järnvägen? Vilka eventuella förändringar vidtar vi på kort sikt, det vill säga vilka lärdomar drar vi av stormen? Och hur finansierar vi det här? Alltihop är ganska svåra frågor. Som medborgare ska vi ha en garanti för att infrastrukturen fungerar. Det betyder att staten har en skyldighet att se till att basinfrastrukturen fungerar. Där ser jag det som positivt att vi nu gör denna lagändring så att vi ställer samma krav på mobiltelefonoperatörerna som på den fasta telefonin. Den ändringen i lagen om elektronisk kommunikation tycker jag är bra. Men vi måste också se till att kommunikationerna, såväl vägar och järnvägar som naturligtvis el- och IT-försörjning, uppfyller de baskrav som medborgarna har. Det kan inte vara så i fortsättningen att systemet slås ut när vi får en storm. Detta måste fungera, och vi måste se till att få en minskad störningskänslighet i alla de här systemen. Jag vill avslutningsvis säga att vi från sida stöder förslaget i betänkandet till fullo. 137 (): Jag ska först lösa vissa problem. och i viss mån har framhärdat från talarstolen att det inte finns några pengar till att nu lösa de problem som man har haft på vägsidan efter stormen. Det finns massor med pengar. Vi brukar ju här i vara lite gnälliga när vi säger att vi inte får några pengar utan de hamnar på andra ställen i landet. har vi plötsligt fått 1 ½2 miljarder för att göra någonting som ingen vill här i , nämligen trängselskatteprojektet. Ta de pengarna och använd dem! Då kan vi hantera viktigare problem med de pengarna än att införa trängselskatter i . Jag tror att de skulle göra betydligt större nytta i ett sammanhang nere i än uppe hos oss. Jag tänkte egentligen inte uppehålla mig vid det utan tala om två saker som rör telekommunikationerna och stormen. Stormen åstadkom, som vi redan har konstaterat från talarstolen, mycket kaos i bland annat telefonnäten. Det var en kvarts miljon människor som blev utan fast telefoni på grund av avbrott i kraftförsörjningen. Vad jag vet är det flera som fortfarande inte har telefonförbindelse. Även mobilnätet blev hårt ansträngt och stördes i stor utsträckning. Det föranledde majoriteten i utskottet att ta ett så kallat utskottsinitiativ och föreslå en lagändring som går ut på att samma regler som gäller för fast telefoni vid katastrofer även ska gälla för mobil telefoni. Jag vill med tanke på det har sagt här säga att jag till fullo delar utskottets ambition att samma regler ska gälla för all telefoni i sådana här situationer. Det är inte alls fel. Det är inte som har framhållit, fru talman, att vi moderater inte skulle tycka att det är bra. Däremot vill vi när det gäller all lagstiftning vara noggranna och se till att alla synpunkter och åsikter förs fram i ljuset så att man kan ha dem som ett underlag till den bedömning som den här kammaren ska göra i slutändan. har också redan lagt fram ett förslag om lagändring i den riktning som majoriteten i utskottet har föreslagit och som bereds i . Det finns ett sådant förslag på väg fram i de gängse kanalerna. Det förslaget skulle då också få den belysning som man kan kräva att all lagstiftning ska få innan man kan fatta beslut här i kammaren. Det visar sig också att de två företag och den organisation som yttrade sig och som representerar operatörerna avvisade den snabba hanteringen. De avvisade inte förslaget som sådant utan den snabba hanteringen och att man inte fick förslaget tillräckligt berett. Och jag tycker att det är väldigt väsentligt när alla operatörer intar den ställningen. Det var därför vi i en gemensam reservation med gick emot utskottsinitiativet, dock inte ambitionen att åstadkomma den här typen av lagstiftning. Vi har alltså , när vi kommer till kammaren, ingen aning om vad den nya lagen till exempel åstadkommer på kostnadssidan och vilka ökade kostnader som i slutändan kanske drabbar konsumenterna och som man kanske skulle vilja hantera på ett annat sätt. Det är en sak till jag skulle vilja beröra och det är att det klart har framkommit efter stormen att konsumentens ställning gentemot operatörerna måste stärkas. är vi brukare av teletjänster helt i händerna på operatörerna i frågor om krav på ersättning eller byte av operatör. Så får det inte vara. Detta har vi också framfört i en gemensam reservation med alla de övriga borgerliga partierna. 138 () replik: Jag tänkte kommentera förslag att använda pengar som var avsatta för trängselskatteförsöket i till att finansiera de skador i infrastrukturen som uppkommit på grund av stormen. är det så att trängselskatter är ett marknadsekonomiskt sätt att få utbud och efterfrågan att möta varandra. Här är det uppenbart en mycket stor skevhet, vilket innebär kostnader för staten. Ska alla som vill kunna använda vägsystemet hur mycket som helst utan att betala för det får vi mycket lite pengar över till andra verksamheter. Har vi byggt upp kollektivtrafiksystem är det rimligt att varje resenär får betala de kostnader de ger upphov till. Det gör inte befolkningen i storstadsområdena . Vi kan aldrig, inte ens om vi använder hela väganslaget, lösa trängselproblemen i genom att bygga ut vägarna. Man flyttar transporterna från ett ställe till ett annat och rum. Sedan uppstår behov av nya vägar. Det kan vi se. är inte gammal. Där är redan köer, och hastigheten har sänkts. Var vill ta pengarna för att bygga nya sådana här situationer? Det är väl mycket bättre att tillämpa marknadsekonomiska principer. Men om är emot detta när det gäller vägarna kanske han är emot det när det gäller parkeringen också. Vi kanske ska ta bort p-avgifterna i , för det är ett likartat styrmedel som trängselskatten. 139 () replik: Jag ska inte ta en trängselskattedebatt med . Då krävs det mycket mer tid än vi har till förfogande, har jag en känsla av. Vi har olika uppfattningar i den frågan. Det jag bara ville belysa var att det fanns pengar. Det finns pengar till saker som är betydligt mer angelägna än att införa trängselskatter i . Och det finns säkert pengar på annat håll i budgeten också. Men jag tycker att det här är inom samma sektor, så att säga, och de pengarna använder man till ett ändamål som en majoritet i inte vill ha. Då tycker jag att man kan använda dem till det här som verkligen är något som jag förmodar att alla vill ha. Det var någon som talade om solidaritet. Vi delar gärna med oss av de här pengarna till som behöver dem betydligt bättre än vi. Trängselskatter har vi debatterat tidigare, och jag tänker alltså inte ta någon längre debatt om det just . 140 () replik: Jag vill bara konstatera att trängselskatter är ett sätt att minska andra utgifter som annars skulle uppkomma för staten. Om man inte löser trängselproblemet på det sättet måste man lösa det på ett annat sätt. Och alla andra system är mer kostsamma. Men eftersom inte vill debattera det och har en replik kvar skulle jag gärna vilja att du kommenterar om är emot det stöd till sjöfarten som alla andra partier i den här kammaren är för. Sjöfarten har visat sig vara oerhört strategisk när det gäller att ta hand om stormskadat timmer och transportera det för vidareförädling eller till annan destination. Det är ett väldigt bra sätt, och kostnaderna för underhåll av infrastruktur på vattnet är ganska låga. Jag undrar om håller fast vid att man inte ska tillämpa de regler för sjöfarten som alla andra partier är överens om. 141 () replik: Det är till ett försök med trängselskatter som man har anslagit de 1,7 miljarderna. Det är ett försök som en majoritet av alla som har blivit tillfrågade hitintills har sagt nej till. Man kan inte räkna som gör, att det här är någon form av besparing för framtiden och att det genererar intäkter. Det är en ren kostnad, och det ska folkomröstas efteråt, får jag hoppas. Det har man i alla fall lovat. Då kanske människor säger som de har sagt tidigare, att det inte ska bli av. Då är det pengar kastade i sjön i stället för i , där de hade behövts. 142 () replik: Då ska jag börja med att be om ursäkt för att jag försökte pådyvla dem en moderatåsikt. Det är , ni och , som har reserverat sig mot lagändringen, och jag sade fel i hastigheten. Det är i alla fall tydligt att borgarna inte är överens. Jag delar inte synpunkt att vi inte skulle vara noggranna i fråga om lagändringen. Jag tycker att det är trist när ledamöter i riksdag försöker pådyvla majoriteten en sådan åsikt. Vi har gjort en bred remisshantering inför lagändringen. 24 remissinstanser har yttrat sig. 21 av remissinstanserna har varit positiva och lämnat förslaget utan erinran. Bland dem kan nämnas , , , , samt Kommuner och Landsting. SOS Alarm har, som jag sade i mitt anförande, tyckt att det har varit oerhört viktigt med samma krav på mobila nät som på nätkapacitet i datakommunikation. Även har tyckt att det är oerhört viktigt att vi nu lägger fram förslaget till lagändring. Tre remissinstanser har varit tveksamma, inte till förslaget som sådant utan för att det har gått för snabbt fram. Men vi har varit oerhört noggranna i fråga om denna lagändring. Vi borde ha ändrat lagen , men gör vi det så att vi slipper ha skevheter mellan fast telefoni och mobiltelefoni inför andra naturkatastrofer eller stormar som kan komma framöver. 143 () replik: Jag sade inte att ni inte var noggranna, utan jag sade att vi ville vara noggranna. Det är en viss nyansskillnad. Jag tycker att det vid all lagstiftning är viktigt att man är noggrann. Det är lite förvånande, , att du anser att yttranden från de tre remissinstanserna bland operatörerna kan nonchaleras de som ska fixa, betala och utföra vad vi lagstiftar om. Det är klart att det finns en hel del andra som knappt berörs som tycker att detta är bra. Jag tycker också att det är bra med en sådan lagstiftning, men de som ska fixa problemen vill ha på sig att analysera problemet och komma med konstruktiva förslag. Det är inte så jättenoggrant att inte ta hänsyn till vad de tycker. Att alla andra tycker att det är bra förstår jag eftersom jag i grunden delar den uppfattningen. Men här tycker jag att man borde ha varit försiktigare. Lagstiftningen hade kommit i vilket fall som helst. Jag hoppas att det inte kommer att ta så . Statsapparaten jobbar rätt trögt, men vi sade i vår reservation att vi ville att ärendet skulle påskyndas i det gängse tillvägagångssättet. 144 () replik: Hur ska du ha det egentligen? Inledningsvis sade du att vi också var noggranna och att ni var det. Men på slutet kom du fram till att vi inte var noggranna i alla fall. Vi menar att vi har gjort en noggrann remissbehandling. Vi har tagit hänsyn till remissinstanserna. Vi har noga analyserat förslaget från , Sonera och IT-företagen. De har sagt att de är för en lagändring. Men de vill naturligtvis förhala eftersom de är rädda för en ny naturkatastrof och de vill inte ha samma krav på mobiltelefonoperatörer som på fast telefoni, som det faktiskt är i andra EU-länder. I andra EU-länder får operatörerna vara så vänliga och återställa när det har varit en naturkatastrof med samma krav. Vi menar att det här är en möjlighet för oss att rätta till det fel som har varit i lagen . Jag kallar det noggrannhet att vi nu har samma krav på fast telefoni och mobiltelefonoperatörerna. Vi har hanterat detta på bästa sätt. Vi har också skyndat på eftersom vi är oroliga för att det kan bli andra avbrott längre fram. Vi kan inte veta hur det blir med naturkatastrofer framöver mindre eller större. 145 () replik: Vi har olika uppfattningar. Vi vill bereda detta på annat sätt. Vem är mest noggrann? Vi tycker att vi är lite mer noggranna än vad ni är i det här fallet. Vi tar hänsyn till dem som ska ordna till och ta ansvar för att detta blir gjort. Det finns ingen illvilja från operatörerna att ha en sådan inställning. Men de vill också kunna analysera problemen och lägga fram dem på ett riktigt sätt. Det hann de inte på de de nu hade på sig. Det var en orimligt kort remissrunda. Det måste ändå hålla med om. Om vi hade gett detta mer tid hade vi i förlängningen fått de olika synpunkterna belysta på ett annat sätt. 146 (m): Jag hade tänkt att säga ungefär vad flera andra har sagt. Det finns väl någon sanning i detta eftersom så många fäster sig vid att det definitivt hade varit bättre om samlat hade kunnat diskutera stormkonsekvenserna, det vill säga effekterna av skadorna på grund av stormen. sitter här färre än av ledamöter det finns ett antal på läktaren som ska ta del av och diskutera den största naturkatastrofen i moderna historia. Jag har lite svårt att tänka mig att man i andra parlament i skulle bete sig på det sättet. Eftersom nu i stort sett alla beklagar den här ordningen är vi väl bara ett offer för omständigheterna. Det finns all anledning att framöver fundera över vad det sätt som hanterar frågorna signalerar ut till människorna inte minst i de drabbade områdena. De skulle väl tycka att det var något märkligt om med den låga närvaron föreföll ha så litet intresse för frågorna. Jag ska sedan förmedla en annan fråga, nämligen en fråga som jag ständigt och jämt, och säkert också mina kolleger från dessa trakter, får: Vet människorna i vad de nu menar, men de inkluderar säkert , regeringen och myndigheter egentligen hur illa det är i våra trakter? Jag försöker ge svar, och ska jag uppriktigt säga att jag svävar på målet.