prot · GS09126 · 2005-05-25 00:00:00 — Det är väldigt bekvämt att göra saker utan att veta vad det kostar och vad det kommer att leda till. Då är ju beslutet bra ända tills efteråt när man upptäcker hur dåligt det var, men då är det . Det är den tekniken som Socialdemokraterna använder sig av här. Det finns de som inte nöjer sig med det utan tycker att det är allvarliga beslut och tar reda på saker och ting själva. Det gjorde tillsammans med i , som jag har försökt upprepa . Man konstaterade att när stängs kommer man att få ökade utsläpp av av kväveoxid, av svaveloxid. Till detta ska man lägga kolväten, tungmetaller, koldioxid och till exempel partiklar. Det senaste är inte minst intressant eftersom uppskattade att ca 5 000 extra förtida dödsfall uppstår i på grund av just partikelutsläpp, vilket då kommer att öka med att och kärnkraften stängs. Jag tror inte att det är så mycket lönt att debattera och diskutera detta så mycket mer. Jag har egentligen bara en fråga, en väldigt kort fråga. Är smutsig miljö, förtida dödsfall och en svagare industri verkligen det som Socialdemokraterna vill uppnå med detta? Har ni verkligen tänkt igenom vad detta kommer att leda till? Är ni beredda att betala detta höga pris, eller rättare sagt låta svenska folket betala detta höga pris, för att ni ska kunna stanna kvar vid makten? 12 () replik: Jag tycker att jag vid ett antal tillfällen då vi har debatterat utsläpp, partiklar och annat har sagt att utsläppshandeln reglerar mycket av våra utsläpp. Den kommer inte att kunna öka. Det är inte på det sätt som säger, att partiklar och andra utsläpp beror på att vi stänger kärnkraften. Det är andra saker också i samhället som ökar. Vi har en högre användning av bilar, kommunikationer som gör att det är utsläpp. Så det är inte bara för att kärnkraftsverket stängs. Det är många andra parametrar också. Jag tycker, , att det ligger lite i att man också redovisar de sakerna och inte bara säger att detta beror på att vi stänger . Det är inte på det sättet, utan det beror på många andra saker. , ni folkpartister och ni i alliansen pratar om att kärnkraftverket ska startas igen. Jag tror inte att ni, då ni eventuellt kommer till makten , kommer att ha mandatet att starta dem. Det är inte möjligt att göra. Vi har sagt att när vi ska stänga flera ska det göras utifrån analyser hur vi kan tillföra ny energi. Det är inte bara att stänga, utan vi gör analyser av vad vi kan få i stället. Det har jag redovisat för och även för dig, att det är förnybart vi ska satsa på i . 13 () replik: Jag tycker att det politiskt hade varit väldigt hederligt att redovisa innan man stänger av vad det får för konsekvenser och säga till svenska folket: Vi vill stänga av kärnkraften, och det får de här konsekvenserna. Det får konsekvenser av utsläpp, förtida dödsfall och ett smutsigare , men vi tycker att det är värt det priset. Ni skulle ha sagt det, , och sagt att notan blir någonstans mellan 17 och 20 miljarder för när det stängdes. Det kommer att hamna ungefär likadant på 2:an. Det hade varit hederligt att tala om det. Jag tycker att man ska säga innan vad det är man egentligen gör och inte lura svenska folket. Den andra saken som jag försökte ta upp med mitt anförande var just kopplingen till industrin och industripolitiken. Energipolitiken är inte något isolerat ämne för sig. Det är en vital del av den svenska industripolitiken. Vi ser nu att antalet jobb i i tillverkningsindustrin har minskat med 180 000 arbeten. , , har de minskat med 3 000 arbeten som flyttas ut från . Det finns ett generellt strukturellt fel i den industripolitik ni för, eller rättare sagt: Det finns ingen industripolitik. Detta är ännu ett bevis på att ni inte tillmäter industrin den betydelse som den faktiskt har. Industrin är inte heller något isolerat i sig, utan tjänsteproduktion uppstår alltid, i stort sett, i nära samarbete med industripolitiken. Det finns väldigt mycket att säga om detta. Det är bolag som säger direkt: Vi har inget förtroende alls längre för den socialdemokratiska regeringens energipolitik utan vi får importera själva. I annat fall får vi flytta ut vår verksamhet. Jag läste upp här tidigare vilka bolag det var: , , , , , Holmen, , , Billerud. Jag kan fortsätta listan. Det finns ingen tilltro till den så kallade energipolitik och industripolitik ni för. Hur kan ni sova lugnt om natten och veta detta? 14 () replik: Vi socialdemokrater, centerpartister och vänsterpartister som står bakom energiuppgörelsen sover gott om natten vi också. Vi debatterar egentligen inte industripolitik, utan det är el- och gasmarknadsdirektivet vi debatterar. Jag lyssnar även på de här företagen, har också träffat dem och diskuterar energifrågor med dem. Visst har ett antal arbetstillfällen försvunnit från , men det beror inte på vår energipolitik. Det beror på andra saker. , gå hem till , till andra företag i din region och fråga varför de har flyttat! Ja, inte är det på grund av elpriset. Det är på grund av andra strukturella saker. De flyttar ut för att de hittar billigare produktion. Det är därför de flyttar. Det beror inte på vår energipolitik, utan det beror på att de här jobben är de som de outsourcar i alla fall. Så det är inte energipolitiken. Vi har en långsiktig stabil energipolitik i . Vi tre partier har haft en långsiktighet i vår energipolitik. har vi haft samma energipolitik. Vi tycker att det är en stabil energipolitik vi har. Därför tror jag att många av våra företrädare i industrin kan sova lugnt också. Varför de nu satsar själva på det är för att de ser en möjlighet att tjäna pengar. Det är därför de själva vill satsa på att bygga ut sin energi tidigare. Många av de här har ägt kraftverk tidigare. De sålde dem för att de tyckte att detta inte tillhörde kärnverksamheten. Men tycker de att de borde återskapa det. Det är därför man vill satsa på att bygga egna verk, vattenkraftverk eller biobränslen och annat. Så det är inte utifrån att det är dyr energi. 15 () replik: sade att man vill styra omställningen av energisystemet. Det är därför stängs. Det är lite fascinerande. Det finns ju en energimarknad som är nordisk och blir europeisk. De svenska energibolagen konkurrerar alltså med andra energibolag, precis som konkurrerar med andra biltillverkare. Ni har aldrig sagt att ni vill styra omställningen av Volvos verksamhet genom att stänga en Volvofabrik. Där har regeringen i stället satt upp tuffa miljömål och regler. Varför går inte det för energisektorn? 16 () replik: När det gäller energimarknaden och dess avreglering tycker vi att vi som politiker ska ha ett stort inflytande över vår energipolitik. Det är lite annorlunda än att ha en Volvo- eller Saabfabrik någonstans. Det är viktigare att vi ser till att vi har stabila regler för vår energimarknad och att varje enskild kund vet vad som gäller på marknaden. Vi som står bakom vår energipolitik tycker att det är viktigt att vi håller fast vid det. Vi tycker att vi ska vara med och styra. Vi vill styra vår energipolitik med och som ägare för se till att det är de som ska ta initiativ till att vara ledande på många områden kring energiomställningsprogrammet. 17 () replik: Ser inte att det kan bli problem med , att de inte får jobba på samma sätt som sina konkurrenter och att regeringen ställer större krav på dem? Jag upprepar: Skulle det inte gå att styra , Fortum och de andra energibolagen genom ett regelverk i stället för att direkt peka ut att de ska göra det ena och det andra? 18 () replik: Vi har ju ett regelverk som vi sätter upp för hur branschen ska uppträda på marknaden. Det är inte taget ur luften. Vi har ett regelverk som talar om att man finns på en avreglerad marknad och vilka spelregler som finns. De spelreglerna har vi fattat beslut om i den här kammaren ett antal gånger tidigare. Det är inte något unikt. Jag vet ju vad och hennes partikamrater och alliansen vill göra om de kommer till makten . Det är att sälja . är en nagel i ögat på både , och . Ni vill ju inte att staten ska äga , utan att det ska ägas av det privata. Det är ert sätt att angripa oss i de här frågorna. 19 (): Dagens debatt handlar om implementering av el- och gasdirektivet en ren expeditionsfråga, skulle man kunna tycka. Någonstans i mitten av den proposition som ligger som grund för betänkandet hittar man ren dynamit, nämligen en beskrivning av nedläggningen av . Regeringen tycker sig inte behöva särskilt många sidor för att beskriva detta. Det är konstigt. Det är ju ingen enkel operation. Tekniskt sett är det besvärligt, och billigt är det inte heller. Just nu sitter företrädare för regeringen och ägarna och förhandlar om hur stor ersättningen ska vara. I nämns siffran 10 miljarder. Det verkar vara en realistisk uppskattning. Var det landar i slutändan vet vi inte. Till detta kommer andra kostnader som är förenade med nedläggningen. Slutnotan kan mycket väl hamna på det dubbla beloppet. 1020 miljarder är en hög siffra, fru talman. För detta skulle man kunna få avveckling av 3:12-skatten en åtgärd som skulle kunna öka livsmodet hos de hundratusentals småföretagare vi har i och kanske bidra till att sätta fart på . Så tänker inte regeringen. I stället väljer man att satsa detta höga belopp på att driva igenom sin politiska kohandel. Visst är det fråga om kohandel. För en sådan är inget pris för högt, i synnerhet inte när man kan skicka notan vidare till skattekollektivet. Särskilt drabbade den här gången är de skånska kommunerna, och det är därför jag står i den här talarstolen. De förlorar hundratals sysselsättningstillfällen och med detta miljoner skattekronor som är väl behövda i de skånska kommunerna. Vilket är motivet till avvecklingen? I propositionen nämns kärnkraftsomröstning. Det hävdas att utslaget av omröstningen var en avveckling av kärnkraften. Möjligen var det det, men för att det skulle kunna genomdrivas skulle en rad krav vara uppfyllda. Man skulle göra detta i en takt som var möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft och upprätthållandet av sysselsättning och välfärd. Hur ser det ut i dagens läge? Är villkoren uppfyllda? Med knappt en halv miljon människor öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder befinner vi oss långt från full sysselsättning. Till detta ska läggas hundratusentals människor som är förtidspensionerade, sjukskrivna eller i utbildning av arbetsmarknadspolitiska skäl. Det sysselsättningspolitiska målet kan knappast sägas vara uppfyllt. Hur är det då med välfärden? är naturligtvis fortfarande ett rikt land. Jämfört med 1980 har vi fallit i den internationella välfärdsligan från åttonde plats till fjortonde eller femtonde plats . Trots ansträngningar, tal och grupper som tillsätts för att man ska komma till rätta med detta har man fortfarande inte lyckats klättra i välfärdsligan. Det andra kravet för att få stänga var att tillgången till elektrisk kraft skulle vara tryggad. Hur förhåller det sig med den saken? Det är egentligen bra eller sämre, beroende på hur man ser på saken. Den kompensation man ska göra för nedläggningen av är inte som det sägs i propositionen eller i middagstalen, det vill säga miljövänlig el, förnyelsebar el och så vidare. Nej, det här är mycket intressant. Vi ersätter svensk kärnkraftsel med annan svensk kärnkraftsel från uppdaterade kärnkraftsverk som ökar sin kapacitet. Vi ersätter också svensk kärnkraftsel med finsk kärnkraftsel. Det är den där kabeln som ska byggas under för att den svenska elförsörjningen ska tryggas. Om man tänker på miljöskäl är då finsk kärnkraftsel mindre miljöovänlig än kärnkraftsel från ? Det är svårt att se att så skulle vara fallet. Problemen med slutförvaring och liknande torde ju vara lika stora oavsett från vilket verk de elektriska atomerna kommer. Förlusten från kompenseras också med el från mindre miljövänliga kraftverk i , till exempel från det kraftverk som har investerat i i som baserar sin produktion på brunkol knappast särskilt miljövänlig produktion. Så blir det när man skapar en integrerad europeisk elmarknad. Vi kan inte stänga ute elpartiklar från vissa kärnkraftverk för att konsumera andra. Vi konsumerar det som produceras. När vi lägger ned produktion i får vi helt enkelt ta till det som finns och produceras någon annanstans. Man kan fundera på vad vi vinner på att lägga ned konkurrenskraftig svensk produktion för att från andra länder importera el med i bästa fall samma miljöpåverkan. I sämsta fall är det el med mycket värre miljöpåverkan. Vad vinner vi på detta? Och vad vinner vi på att exportera sysselsättningstillfällen till andra länder där man bygger ut kärnkraften för att tillgodose de svenska konsumenterna? Våra grannar i öster måste jubla över vårt beslut nedläggning i , nyinvestering i ! Jag kan bara säga: Grattis ! Grattis alla andra länder i till vilka vi exporterar sysselsättningstillfällen, skatteintäkter och företagsintäkter från de svenska skattebetalarna! måste vara ett mycket rikt land för att anse sig ha råd med denna export av intäkter och skattebaser. tror jag inte att denna relativa rikedom är skälet till det här generösa agerandet från svensk sida. Snarare handlar det om en maktfullkomlig socialdemokrati som ständigt begär makt och som inte anser att priset för att uppnå och behålla denna kan vara för högt, och från finansvärlden har vi ju lärt oss att med andra människors pengar, other peoples money, är allt möjligt. Med dessa ord, fru talman, ställer jag mig bakom samtliga moderata reservationer i betänkandet. För tids vinnande nöjer jag mig dock med att yrka bifall till reservation 29. 20 () replik: Det är en del intressanta aspekter som kommer fram i föredragning. Gemensamt för hennes synpunkter på kärnkraften och energiomställningen är allt som görs är dumt och nästan ogenomtänkt. Hon ställer frågan vad vi vinner och säger grattis till och . Vi har haft en mycket lång energidiskussion i det här landet. Även om vi inte varit överens alla gånger har vi kommit fram till vissa saker som ska göras. Bland annat menar vi att det långsiktigt inte är hållbart med en kärnkraftsproduktion av el. Vi fick för någon vecka sedan visst stöd, kan man säga, när Miljödomstolen skulle behandla fortsatt drift och effektivisering av och i slutändan inte ville ta i frågan utan överlämnade den till regeringen. Det visar ändå att det skulle vara ganska omöjligt att över huvud taget bygga något kärnkraftverk i . Detta är ju en helhet. Vad man egentligen undrar, , är: Har inte ändå faktiskt åstadkommit en hel del genom att på detta sätt tvinga fram ny teknik och ett robustare elsystem och kanske visa , och att det finns ett annat sätt att tackla energifrågorna? 21 () replik: Jag hade till nöds kunnat acceptera stängningsbeslutet om det varit föranlett av miljöskäl. Då hade det kunnat tolkas som ett uttryck för en genuin oro för kärnkraften. Men så är det ju inte. Spelreglerna har förändrats. Det jag vänder mig mot är detta hyckleri på hög nivå som vi ser . Genom att vi har öppnat den svenska elmarknaden för vi gör detta genom kablar som det investeras i, som finns på plats och som ska byggas kan vi inte längre isolera oss från det som händer i vår omvärld. Det är detta som är det centrala. Det är där mina argument kommer in: Vad vinner vi på att lägga ned kärnkraftsproduktion i bara för att importera kärnkraftsel från något annat land? Vi vinner över huvud taget ingenting på detta. Hade av miljöskäl eller andra skäl drivit en mycket hård linje i EU nu ska vi bygga upp gränser mot omvärlden i EU, inte ta in kärnkraftsel från ryska aggregat och gemensamt verka för nedläggning av dem som finns i hade man varit konsekvent i sitt tänkande. Jag har dock inte hört att man gör något sådant i EU. Detta är på något vis en eftergift åt den svenska opinionen. Man tror att om läggs ned har slagit in på en linje där vi ska leva på vindkraftsel, men så är det ju inte. kommer någon annanstans ifrån, och så exporterar vi sysselsättningstillfällen. Jag undrar om kan förklara för mig vad vi vinner på att exportera sysselsättningstillfällen och importera kärnkraftsel från . Blir det mer miljövänligt? Blir ekonomin bättre för ? 22 () replik: Vi har en nordisk elmarknad, och vi kommer att få en europeisk elmarknad. Det är därför det resonemang som ofta förs mot omställningen i , att vi importerar kolkraft och så vidare, inte håller längre. Vi har en europeisk elmarknad som börjar få väldigt lika elpriser, även om vi fortfarande kan säga att det svenska och norska elpriset för det mesta ligger långt under övriga priser. Det handlar också om ansvarsfull omställning, vilket vi säger gång på gång i olika betänkanden. Vi vill inte avskärma oss helt nu och överlämna problemet med omställningen till kommande generationer. Vi vet att kärnkraften byggdes upp väldigt snabbt i . byggde vi samtliga reaktorer. Det är klart; låter man åren gå och ingenting görs kommer när de måste stängas, och då är risken väldigt stor att man måste stänga flera av säkerhetsskäl. Därför är det naturligtvis mycket bättre att börja lugnt och sansat och ha en ansvarsfull omställning. Samtliga vi tre partier har sagt att vi naturligtvis måste klara elförsörjningen. Vi kan inte lägga ned fortare än att vi har ny el tillgänglig. Det har vi klarat , och vi kommer att klara det. Sedan gällde det import och export. Det är ju faktiskt så att också exporterar el. Vissa år när vi har mycket lite vatten och det är kallt kan det nog bli fråga om import, men för det mesta exporterar . Vi har alltså fortfarande mer el än vi själva behöver. Lite grann av detta kommer också in när det gäller att vi måste se till att få fram de nya kraftverken. Kraftvärme förhindras om inte vi försöker vara aktiva i energiomställningen. 23 () replik: Med risk för att vara lite tjatig: På vilket sätt blir miljöproblemen mindre för att vi importerar kärnkraftsel från , och de baltiska staterna? På vilket sätt löser man slutförvaringsproblem och liknande med finsk el, problem som man inte anser sig kunna lösa med svensk kärnkraftsel? Jag förstår inte det. De som försvårar för kärnkraften och ser detta enbart ur svenskt perspektiv har ju missat att vi inte kan se det ur svenskt perspektiv längre. Vi är en del av . Det är det första. Det andra, fru talman, handlar om den gemensamma elmarknaden. Vi har gemensamma priser, säger . Ja, vi håller på att utvecklas till en marknad med gemensamma priser. Men på en sådan marknad, återigen, använder man sig av den el som är billigast. Om priset på el är låt säga köper man inte in el från en källa där det kostar att producera den. Då köper man den från en källa där det kostar ; annars blir det förlust i kalkylen. Gemensamma priser säger alltså ingenting om att elen ska komma från vindkraftverk, biobränsle och liknande. Det säger att den kommer från de mest kostnadseffektiva anläggningarna. Och, so to say, det är inte de anläggningar man vanligtvis brukar framhäva, som vindkraft och biobränsle. Det är fortfarande kärnkraft och vattenkraft, förstås. 24 () replik: Jag begärde replik därför att frågade om finsk kärnkraft är säkrare än svensk kärnkraft. Vad gäller den nya finska reaktor som ska byggas hoppas jag innerligt att den är säkrare än den äldsta generationen svenska verk av typ där många rapporter visat att de inte fungerar bra, där det varit många avbrott och så vidare. Tycker inte att det är rimligt att ändå tro att den finska reaktorn faktiskt är säkrare efter en generations utvecklingsarbete? 25 () replik: Jo, det hoppas jag verkligen. Tekniken går ju framåt. Men man ska till detta också lägga följande observation: Den osäkerhet som har funnits kring har säkert bidragit till att man från sida inte har gjort de långsiktiga investeringar som man skulle ha gjort om man hade vetat att man kunde driva verket vidare. Det brukar vara så i industriell produktion. Hänger så att säga bilan över nacken kommer de långsiktiga investeringarna att få stryka på foten. Därmed inte sagt att de kortsiktiga investeringarna inte kan genomföras. Men de långsiktiga kan det inte. Och man har inte givit , med det politiska klimat vi har haft, en möjlighet att utveckla sitt kraftverk på både ett säkert och ett effektivt sätt. 26 () replik: är starkt överrepresenterat i den internationella incidensrapporteringen, , inom den internationella atomenergiorganisationen . Det här kan knappast förklaras med att rapporterar hederligare än till exempel , och , där tillsynsmyndigheterna har mycket större budget och befogenheter. En troligare förklaring är en svag grundkonstruktion i de äldre reaktorerna, det vill säga 1 och 2 och och , och det har inte kompenserats med en extra god säkerhetskultur och inte heller med en teknisk upprustning. har haft många påpekanden. Tycker att det verkligen är ansvarsfullt att ha ett sådant verk gående, bortsett från alla övriga faror med kärnkraft? 27 () replik: Den frågan tycker jag mig redan ha besvarat. Däremot tycker jag att anförande andas en ganska intressant ton. Det är ungefär som att kärnkraft kanske inte är så tokigt om det kommer från . Man har en annan teknik. Man har en ökad säkerhet. Det vore i så fall ett häpnadsväckande erkännande från , att kärnkraft inte är så farligt, att brister finns i de nuvarande anläggningarna men att det inte ska tolkas som att kärnkraft inte kommer att vara en produktionsmetod och en teknik som mycket väl kan komma att användas . Det är ju så med allting, att säkerhet kan förbättras och att effektivitet kan förbättras. Med långsiktiga spelregler brukar det ligga i branschens eget intresse att göra det så säkert och bra som möjligt. Och det är ett av skälen till varför man inte ska ha den här osäkerheten på den svenska elmarknaden som man har haft . Det hämmar utveckling. Det hämmar framåtblickande. Och tyvärr, fru talman, får jag säga att i allra högsta grad har bidragit till att vi har den här osäkerheten på marknaden när det gäller kärnkraftverk och elproduktion. Det vore bra om man kunde avlägsna den för att få ett bättre investerings- och produktionsklimat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § Upphovsrätten i informationssamhället genomförande av direktiv /29/EG, m.m. Föredrogs lagutskottets betänkande 2004/05:LU27 Upphovsrätten i informationssamhället genomförande av direktiv /29/EG, m.m. (prop. 2004/05:110). 28 (): Debatten som ska startas om lagutskottets betänkande nr 27 handlar om ett direktiv, 2001/29/EG, om upphovsrätten i informationssamhället. I betänkandet behandlar utskottet propositionen 2004/05:110. Sex motioner har väckts med anledning av propositionen. Regeringen har lagt fram förslag till ändringar i främst lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Förslagen syftar till att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. föreslår regeringen också vissa andra lagändringar som inte direkt följer av direktivet men har ett nära samband med de frågor som direktivet behandlar. Lagändringarna är avsedda att träda i kraft . Därutöver föreslår regeringen att ska godkänna två internationella fördrag som antagits av för immaterialrätt. Beträffande skadeståndsskyldighet vid kopiering för privat bruk från en olovlig förlaga föreslår utskottet, med bifall till framställda motionsyrkanden, en ändrad lydelse av bestämmelsen härom. Utskottet lägger också fram några förslag som innebär lagtekniska justeringar. I övrigt tillstyrker utskottet bifall till regeringens lagförslag och avstyrker motionsyrkandena. Utskottet föreslår även att ska godkänna de två WIPO-fördragen. I betänkandet finns tio reservationer. Och här startar debatten. 29 (): Den debatt och de beslut om en upphovsrätt som stärker vars och ens äganderätt till sina skapelser, också till immateriella verk, är minst sagt angelägen. Blickar vi tillbaka i tiden inser vi äganderättens betydelse för vårt välstånd .