prot · GS09126 · 2005-05-25 00:00:00 — Min förhoppning är att regeringen på ett snabbt och beslutsamt sätt handlägger betänkande så att vi här i kammaren kan ta ställning till förändringar. Med detta yrkar jag bifall till reservation 1. 153 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Jag vill också uppmärksamma kammaren på att det också finns ett särskilt yttrande från där vi påpekar att våra övriga motionsförslag kommer att beredas i utredningen. Det är därför som vi bara har avgett ett särskilt yttrande i det avseendet. betänkande heter någonting så anonymt som Planfrågor. En annan tänkbar rubrik hade kunnat vara Rädda bostadsbyggandet. Krångel, hinder, överklaganden ja, listan är lång över de problem som finns för att kunna bygga bostäder. Vi i vill riva hinder och skapa möjligheter. Att omöjliggöra tillväxt i dynamiska storstadsregioner och att förbjuda ytterligare bostadsbebyggelse i de lägen där många människor vill bo är inte en bra politik, vare sig för kommuner eller för som helhet. Ändå sker detta just . Frågan som ställs är om det är färdigbyggt med nya bostäder i städer. Bullerriktvärden, partiklar med mera stoppar eller försvårar i praktiken nyproduktion. är den statliga myndighet som har haft till uppgift att ange hur bullerriktvärden ska tolkas. Regeringen gav i uppdrag att se över riktvärdena för buller i samband med att man bygger nya bostäder. Än så länge har debatten om varit ganska stillsam. Till en del beror det på att dygnsmedelvärde och decibel är ganska abstrakta begrepp för de flesta av oss. kallas vedertaget för skogstystnad. Men de som jobbar aktivt med bostadsfrågor såsom tjänstemän i kommuner, byggherrar, vi politiker och många andra vet att det finns stora utmaningar kopplade till dessa riktvärden. Det framkom inte minst på bostadsutskottets hearing om buller. Det var flertalet kommuner som deltog där. I riskerar tusentals bostäder i nyproduktion att stoppas. I är 7 000 bostäder planerade varav 3 000 berörs direkt av tolkning. I påverkas av nyproduktionen med hänsyn till bullerstörningar. Om man inte kan tillämpa avstegsfallen i omöjliggörs två tredjedelar av bostadsbyggandet. På många platser i stadskärnorna pågår det en febril aktivitet medan det och nätter är ganska stillsamt. Men är dygnsmedelvärdet när det gäller buller det väsentliga, och avstegen är få även om det är tyst . Dåtidens fönster och väggar klarar inte att dämpa buller. kan man med hjälp av modern teknik treglasfönster eller så kallade länsstyrelsefönster dämpa ljudet och skapa bra boendemiljöer. Vid tillämpning av riktvärden har det utarbetats en praxis som innebär att avsteg tillåts om det bullrar extra mycket på ena sidan av hus som till exempel vetter mot en gata. Då är det ändå okej om den andra sidan är en så kallad tyst sida som till exempel vetter mot en innergård. En utgångspunkt är då att människors sovrum som regel placeras mot en innergård. Då går det oftast att nedbringa bullernivån över dygnet till lägre än så att man inte störs även om man sover med öppet fönster. Men förordar en hårdare tillämpning, och detta kommer att påverka nyproduktionen av bostäder. regeltolkningar hotar inte bostadsbyggandet bara i , och utan också i många andra kommuner. Några exempel på kommuner som kommer att påverkas är , , och . Men jag vill vara tydlig i ett avseende. Buller är ett gissel för många människor och kan i vissa fall få hälsoeffekter. Det finns all anledning att beakta buller, och då inte bra trafikbuller. Forskningen har påvisat att skolbarn som finns i skollokaler med mycket buller och höga ljudnivåer påverkas. Människor reagerar ofta på buller från ventilationsanläggningar i fastigheter eller på att grannen spelar hög musik. Buller finns i många olika former. Men lösningen är inte att stoppa bostadsbyggandet. Stor energi behöver läggas på att åtgärda bullerkällorna, att vidta åtgärder vid ljudkällan. Det gynnar både redan befintlig bebyggelse och nyproduktion. Konsekvensen av den nu förda politiken är att få insatser görs för att minska bullret och eller ljudisolera befintliga bostäder och att de nya lägenheterna, som i realiteten skulle kunna vara tysta, aldrig blir byggda. Som politiker kan jag konstatera att olika människor har olika behov och olika önskemål. Det gäller naturligtvis även boendet. En del av oss vill omges av gröna hagar och björkar som susar när vi öppnar köksfönstret. Andra vill bo nära kultur, nöjen och känna stadens puls. Vår uppgift som politiker är att göra det möjligt för människor att bo på olika sätt och på olika platser i våra storstäder i goda livsmiljöer. Människor som flyttar från landsbygd eller mindre orter till storstäder är helt medvetna om att det finns mer ljud i en storstadsmiljö. Även i de lugnaste lägen finns i storstäder ett bakgrundsbuller som består av ljud från tunnelbanor, pendeltåg, fjärrtåg, godståg, kyrkklockor, fiskmåsar, flygplan, gasaggregat i luftballonger, tyngre trafik ja, exemplen är många. Inte minst boende vid nöjesfälten vet hur mycket ljud de alstrar, vilka kan vara till glädje för vissa och till irritation för andra. Jag vill inte raljera här, men jag menar att storstadsmiljöer med många boende skapar olika former av ljud och att vi kan uppleva dem olika. Det är viktigt att diskutera utifrån hälsa kontra komfort. Samhället har naturligtvis ett stort ansvar att skapa normer och rimliga boendemiljöer. Men det är inte enbart av ondo att bo i storstadsmiljö. Vi är många som har flyttat från landsbygd och glesbygd till storstaden, storstadsregioner och storstadspulsen. Olika boendemiljöer har fördelar och nackdelar. När bostadsbebyggelse planeras måste olika faktorer vägas samman. Även olika miljömål kan ibland kollidera. Tätbebyggelse har många fördelar ur miljösynpunkt. Det går åt mindre energi för uppvärmning och transporter. Å andra sidan alstrar många människor på samma ställe mer ljud. Nej, det som behövs är en politik som syftar till att rädda bostadsbyggandet i våra tätorter. Min fråga till utskottsmajoriteten är: Vad vill utskottsmajoriteten? Jag har här talat om vad som är viktigt och vad som står i fokus. Men vad vill ni? Ni har svarat i betänkandet att det är en fråga för utredningen att ta ställning till. Men vill ni vara med om att rädda bostadsbyggandet? Det är den stora frågan . 154 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till reservation nr 1. Precis som det står i betänkandets sammanfattning är utskottets behandling framför allt inriktad på frågor om boende och buller. Jag ska i mitt anförande ta upp några saker som handlar om just boende och buller, men först en liten kommentar kring planfrågorna. Det är inte på något vis så att ställningstagandet i det här betänkandet innebär att vi inte bryr oss om alla de förslag som har framförts i ett antal intressanta motioner. De flesta av förslagen har ju koppling till PBL-frågorna och till den som är inne i sitt slutskede. Precis som jag har sagt förut avundas jag verkligen inte ledamöterna i den kommittén. Vi har stora förväntningar på slutbetänkande, och om vi har stora förväntningar så vet vi att också kommuner och byggbranschen har det. Jag tror att förväntningarna handlar om att planhanteringen ska bli enklare för alla. Hur som helst har vi all anledning att återkomma till planfrågorna utifrån kommitténs ställningstaganden och utifrån regeringens behandling av desamma. Det uttrycker vi för övrigt i det särskilda yttrande som finns i betänkandet. till frågan om boende och buller. Precis som har nämnts tidigare här genomförde utskottet en mycket intressant och givande utfrågning under rubriken och luftföroreningar kontra bostadsbyggande i storstadsregion. Där fick vi lära oss en hel del om buller och hälsa. I utfrågningen var det fokus på buller och luftföroreningar i storstadsmiljön. Och visst är alltfler utsatta för miljöer med buller från bilar, tåg, flyg men också från till exempel ventilation, maskiner och diverse apparater som har räknats upp här förut. Också det mänskliga bullret ökar, och det är väl värt att nämna, till exempel i skol- och daghemsmiljöer. Kort sagt är buller, precis som också har sagts, ett av det moderna samhällets gissel. Buller är alltså inte bara ett problem för storstaden. Tillgången till miljöer helt befriade från ljud och buller blir allt mindre i hela landet. Tysta miljöer är en alltmer sällsynt företeelse i vårt samhälle. Tyvärr är det svårt att hitta platser där man inte störs av buller från mänsklig verksamhet. Just detta med tysta miljöer är också en planfråga. Det mest effektiva sättet att angripa bullerproblemen är att angripa dem vid själva ljudkällan. Detta framfördes också av flera talare på den offentliga utfrågningen. Regeringen bör därför tydliggöra för och med flera att arbetet med att minska bullerstörningar från vägtrafik, järnväg och flyg har hög prioritet. Inte minst viktigt är det att nya väg- och järnvägsbyggnationer planeras och görs så att befintlig byggnation inte överskrider fastställda normer. Även om buller är ett allvarligt hälsoproblem kan det inte regleras så hårt att bullerreglerna blockerar en välbehövlig utbyggnad. fick vi konkreta exempel på vad som kan hända. Det var mer okej helt okej att bo närmare här i än att bo längre bort från den. Det hade hänt något i lagstiftningen precis däremellan, som stadsbyggnadsdirektören i sade på utfrågningen. Det troliga är att den som väljer att bosätta sig i en stadskärna inser att detta innebär en något högre grad av buller än om man bor på landet. I tätorten bör fokus framför allt vara på att uppnå en god inomhusmiljö när det gäller buller. Därför anser vi att det är värt att på nytt ta ställning till vilka riktvärden som bör gälla vid husfasader. Det måste till en mer nyanserad och verklighetsanpassad tillämpning av lagarna för att inte nybyggnation i storstäder helt ska stoppas. Det lokala arbetet och besluten är jätteviktiga, och det finns mer att göra i samspelet mellan de lokala och centrala myndigheterna. Detta konstaterar också majoriteten i sitt ställningstagande. Jag skulle vilja avsluta mitt inlägg med att säga att i utskottets ställningstagande för majoriteten en diskussion om de kommunala besluten, som sedan inte alltid är slutgiltiga besked och spelregler som verksamhetsutövaren får att verka utifrån. Detta förtjänar enligt utskottsmajoritetens mening särskild uppmärksamhet, och det är en högst aktuell fråga. Jag undrar vad majoriteten menar med särskild uppmärksamhet. 155 (): Planfrågorna hanteras i , vilken är för översyn som flera talare har konstaterat. Jag går därför inte in på de problem som finns i samband med PBL:s tillämpning. Jag ser ändå fram emot en förändring vad gäller överklagningar, förenklade planprocesser och liknande, att det löses i utredningen, men också att vi i den här församlingen, när frågan kommer på vårt bord, har en positiv syn på förändringen av . Vår syn i den frågan tydliggörs i det särskilda yttrande som finns i ärendet. Det är allas vår strävan att vi ska ha en god bebyggd miljö. Trots det bor av barnen i en bullerutsatt lägenhet. sover i ett av trafikbuller utsatt sovrum. Det här är allvarligt. Vi vet att barns inlärningsförmåga minskas om de är utsatta för buller. Bullerfrågan är alltså oerhört viktig. Målet att skapa den goda bebyggda miljön måste alltså vara en prioriterad uppgift. Kravet vid nyproduktion på planering som tillvaratar den goda miljön är självklar för alla. Vi har även gamla stadskärnor med sina speciella problem. Vi konstaterade vid den offentliga utfrågning om buller som vi hade att exempelvis på fanns det som man kan kalla för en god miljö endast i och vid Fåfängan. Övrig bebyggelse på uppfyller alltså inte kravet på en god miljö. Trots det kräver vi ju inte att boende ska förbjudas på . Det gäller i stället att vidta åtgärder så att miljön görs så bra som möjligt. Det kan gälla såväl åtgärder i byggnader som i form av trafikregleringar. Beträffande trafikregleringar så måste det vara kommunerna som har avgörandet i sin hand. Utgångspunkten i arbetet måste vara att så långt som möjligt angripa bullret vid källan. I många tätorter är bullerfrågan ett multiproblem. Det är buller från såväl biltrafik som järnvägar, fläktar och flyg. Beträffande flyget innebär en tätortsnära etablering av flygplatser stora restriktioner som kan ifrågasättas. I tätbebyggda områden kan utlagda bullermattor för flygplatser leda till lämpliga bostadsområden om flyget flyttas. Där kan man skapa områden där den goda miljön kan uppnås. Alltför ofta ser vi ekonomiska intressen som undanröjer målsättningen om den goda miljön i syfte att göra de kortsiktiga vinsterna. Värnandet om barnen som hämmas i sin utveckling på grund av en felaktig hantering av bullerfrågan saknas i sådana här sammanhang, och så får det givetvis inte vara. Det är därför viktigt att betona alla aktörers ansvar i samband med planering och byggande. är den befintliga stadsmiljön hembygd för många människor. Alla som bor i den miljön måste ges en rimlig situation så att de kan bo kvar i sin hembygd. Att bo i en stadsmiljö är ett val som den enskilde gör, och det kan i viss mån motivera att man gör avsteg från begreppet god miljö i befintlig bebyggelse avseende utomhusmiljön. Men sådana avsteg ska hanteras varsamt. Det ska inte heller accepteras att avsteg görs från kravet på inomhusmiljön. En översyn bör göras av vilka riktvärden för exempelvis buller som kan accepteras vid husfasader. Tankar om det här redovisas i den borgerliga reservationen. Jag yrkar därför bifall till reservation 1 under punkt 1. 156 (): Det var en talare här tidigare som tyckte att vi skulle döpa om betänkandet. Det låter lite anonymt med Planfrågor; det tycker jag också. Jag tycker att det var en bra idé. Jag föreslår att vi kallar det för Folkhälsofrågor. Det är ju det som vi diskuterar. De aspekter som jag vill lägga på detta är dem som togs upp i den hearing som bostadsutskottet hade. Den handlade om buller och luftföroreningar. Om vi nu håller oss till buller så fick vi helt klart för oss att det förorsakar störd sömn, försämrad inlärning och risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Det var intressant att få alla dessa fakta från och . definierar hälsa så här: ett fysiskt, mentalt och socialt välbefinnande. Det är alltså inte bara frånvaron av sjukdom. Många människor upplever ett mycket bristfälligt välbefinnande i bullerutsatta miljöer. Många har tagit upp olika källor till luftföroreningar. I vår hearing i bostadsutskottet fick vi klart för oss att det kanske inte går att åtgärda så hemskt mycket mer i husen och byggnaderna . Detta berör ju också arbetsplatser. I mycket stor utsträckning handlar det i stället om att dämpa bullret vid källan. Man kan ändra vägbeläggningar, däck och fordonens utformning. Det vilar ett mycket stort ansvar på vår fordonsindustri i det här landet. Det var till och med någon som sade: Ge er på bilindustrin även om den ligger i ! Vi måste alltså få fram tystare fordon. Vi fick också höra att det går att minska bullret med enligt ett Mistraprogram som man redogjorde för. Det heter Ljudlandskap för bättre hälsa. Jag tycker att det skulle vara intressant att ta lite mer del av det. Där finns tydligen själva tillvägagångssättet. En sak som jag får mycket signaler om utifrån landet är att buller inte bara är en storstadsfråga. Vi diskuterar det mycket här. Man kan inte bygga i , och på andra ställen, sägs det. Men det gäller inte bara storstäderna. EG-direktivet 2002 om omgivningsbuller ställer krav på kommuner över en viss storlek. Det är ju okej, men bullret stannar inte vid kommungränser. Många andra orter ute i landet har jättemycket besvär med det här, inte minst ute på landsbygden, där man förväntar sig en tyst miljö. Man har stora störningar på landsbygd och i naturskyddade områden där flyget drar fram. Det är ett stort problem, och jag antar att det är fler än jag som får många propåer utifrån landet just om sådana bullerstörningar. har vi i ett stort avsnitt om buller. Jag yrkar inte bifall till vår reservation. Det betyder inte att jag inte tycker att den är ett dugg viktig, utan det beror på att kommer sedan och tar upp frågan om mobilmaster. Det här handlar ju också om det. Det är den tredje folkhälsofrågan som vi behandlar i betänkandet. Jag tycker att det här är jätteviktiga frågor men yrkandet rör, fru talman, därför för vår del reservation 4. 157 (): betänkande nr 11 handlar om fysisk planering. Det som jag kommer att inrikta mig på är framför allt frågan om buller. Det är klart att man kan säga att det är folkhälsofrågor. I stället för att kalla det för planfrågor skulle man egentligen kalla det så, för då skulle fler få uppfattningen och förstå hur intressant det är med planfrågor. Vi har svårt att engagera människor i det annat än när de klagar. Men det är viktigt, och jag ska alltså hålla mig till att tala lite om buller. Buller har kommit att bli ett växande problem i samhället. Inlärningsproblem och koncentrationssvårigheter, störd sömn och risk för hjärt- och kärlsjukdomar är allvarliga effekter av buller. Detta underströks med all tydlighet under den offentliga utfrågning som vi hade här i . Då framkom det också att det är många inblandade som man ska hänsyn till i ljudmiljön i den fysiska planeringen. Det finns många åsikter och det är många svåra avvägningar att göra. Städerna, som har störst behov av fler bostäder i attraktiva lägen, har också den bullrigaste utomhusmiljön. Men, som någon sade: Vill man bo i stan så får man väl leva med lite mer buller! Det är individuellt vad som upplevs som en alltför bullrig miljö, så låt den som ska bo i lägenheten bestämma det själv. Alla vill ju inte ha det tyst omkring sig. Så resonerar flera här i utskottet. Jag tycker ändå att det är viktigt att vi går försiktigt fram med detta och att vi fortsätter att ha höga krav på hur man får bygga så att bullriga bostadsmiljöer undviks så mycket det går. Vi vet faktiskt inte exakt vilka effekter som buller har på lång sikt. Det vi däremot vet är att barn är extra känsliga för buller och att det bor fler och fler barn i våra storstäder. Vi har ett särskilt ansvar att se till att de byggregler som finns skyddar dem som inte själva kan välja var de vill bo, till exempel barnen. Det har också visat sig att de regler för hur hög bullernivån får vara i och utanför ett bostadshus leder till alltfler kreativa lösningar. Så kallade länsstyrelsefönster är en typ av fönster som man kan öppna för att vädra men utan att buller når in i bostaden. Nya tekniska lösningar är viktiga för att komma till rätta med bullerproblemen i bostäderna. Men ännu viktigare är att komma åt källan, vilket flera har sagt, nämligen trafiken. Mindre trafik och tystare bilar, bussar och lastbilar behövs, inte mer och alltmer lågfrekvent ljud eftersom sådant buller också är allvarligt. Så hur flexibla ska vi vara i vår bygglagstiftning när det gäller buller kontra tysta miljöer? Flera av de borgerliga partierna eftersträvar ju att vi ska tänja på gränserna för vad som ska gälla i fråga om storstadskommunernas vilja att bygga bostäder i stan. Vår utfrågning visade att man redan bygger inne i städernas stadskärnor. Länsstyrelserna hittar varianter för hur det ska fungera lokalt. Den så kallade studentskrapan, som är en ombyggnad av ett kontorshus till studentbostäder, kommer att ha för höga bullernivåer inomhus med de riktvärden som vi har . Ändå byggs det, för att politikerna i ställer krav på att bostadsbyggandet ska ha hög prioritet. Miljömålet God bebyggd miljö, som har antagit, har ett delmål om buller, nämligen: Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder ska ha minskat jämfört med . Regeringen har lagt fram en proposition som följer upp miljömålen. Där föreslår man att större fokus läggs på hälsoeffekter av olika slags buller. Flera av remissinstanserna understryker också att det är viktigt att man i arbetet med samhällsplaneringen tar hänsyn till att bullernivåerna hålls nere. redovisade en vägledning till kommunerna i frågor som rör tillämpningen av riktvärdena för buller när nya bostäder ska planeras och byggas. Vägledningen ska vara ett stöd till kommunerna och länsstyrelserna i deras arbete med bostadsplaneringen. Översiktsplanen är ett av kommunernas instrument i det långsiktiga arbetet med en bättre ljudmiljö. Dessutom har vi, som sade, fått en ny förordning om omgivningsbuller som grundar sig på ett EG-direktiv. Den syftar till att samordna EU-ländernas arbete med buller genom gemensamma bullermått, kartläggnings- och bedömningsmetoder, information till allmänheten och fastställda åtgärdsprogram. Trafikbuller är ett gemensamt problem inom EU, och deltar aktivt i arbetet för att finna former för att dämpa buller redan vid källan. Arbete pågår alltså med att se över bullerproblematiken, både inomhus och utomhus, både i och inom EU, och det är väldigt positivt. Sedan är det upp till varje kommun att arbeta med sitt planmonopol för att minska bullret på det sätt som fungerar bäst lokalt. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag. 158 () replik: Jag skulle vilja föra ett litet resonemang med . I grunden tror jag att vi alla egentligen är intresserade av att finna vettiga lösningar. Flera har sagt att ingen självklart vill bo i för bullriga miljöer. Men man kan ha olika nyanseringar och olika sätt att diskutera. Jag konstaterar att det är oerhört många olika delar i detta , , miljömålen och miljöriktlinjerna. Det var lite grann därför som jag sade att det skulle vara väldigt intressant om vi kunde begära av regeringen att den skulle återkomma med en konsekvensbeskrivning av vad som händer när alla dessa lagar kolliderar? Jag skulle bara vilja höra från om det är någonting som man skulle kunna föra vidare. 159 () replik: Jag tackar för frågan. Det är riktigt som säger här, nämligen att det är många olika lagar som kolliderar. Vi hör på engagemanget i talarstolen att alla egentligen vill ha en tyst miljö men att vi vill att man bygger. Det är precis det som regeringen har sett. Och vi yrkar avslag på reservationen, men i texten står det faktiskt av vi egentligen inte vill yrka bifall till motionerna även om en del är bra. Men vi måste se vad som händer när olika lagar kolliderar. Därför finns det nu en utredare som ser över detta. Regeringen har också uppmärksammat det som säger här om vad som händer. Det måste ju utredas innan man kan ta ställning till det. 160 () replik: Detta är det komplexa. Och jag ser fram emot Plan- och bygglagskommitténs betänkande. Sedan är jag rädd för att man ser för snävt på dessa frågor. tog upp en sak som jag inte tycker riktigt stämmer med hur det alltid fungerar ute i verkligheten. Det gäller kommunens planmonopol. Det var lite grann det som jag tog upp. Vad som händer är att kommunen gör hela målavvägningen eftersom det naturligtvis är väldigt många målkonflikter vid byggnation. Sedan fattar man sitt beslut, och sedan är man nöjd med det. Men i slutändan kan träda in därför att man gör en tillsynsprövning av den verksamhet som ligger i närheten, till exempel tunnelbanan. Det är i fråga om detta som vi måste hitta avvägningar. I miljömålspropositionen skriver man att det är väldigt bra om vi kan ha tillgänglighet till kollektivtrafiken. Men, som sagt, vi har fått brev just från lokaltrafik där det sägs att tunnelbanan bullrar för mycket. Och kan vi ju inte ha tillgänglighet till kollektivtrafik. Kollektivtrafik kan ibland också gå på vägar, och då måste man ha en väg. Detta är alltså oerhört komplext. Och jag hoppas att vi kan ha en mycket seriös diskussion om detta och att man just försöker göra helhetsbedömningen. Jag hoppas att och verkligen inser just detta problem med att tillsynsmyndigheten inte kan göra en helt annan bedömning än kommunen. 161 () replik: Jag kan trösta med att det är precis det som utredaren har att titta på, alltså vad man gör för tillämpning när lagarna kolliderar och vad som ska gälla för att vi ska få klarhet i detta.