prot · GT0941 · 2005-11-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . 3 § Meddelande om allmän debattimme Tredje vice talmannen meddelade att information om allmän debattimme efter voteringen kl. 9.00 delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Meddelande om särskild debatt Tredje vice talmannen meddelade att debattregler för särskild debatt om värdetransportrånen delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Motion 2005/06:K2 till 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2005/06:JuU3 betänkande 2005/06:NU7 betänkanden /06:LU5 och LU8 betänkande 2005/06:SkU8 8 § Beslut om ärende som slutdebatterats 1 (Regeringens skrivelse och synen på statligt ägande) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 162 för utskottet 130 för res. 1 1 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 1: 47 m, 39 fp, 26 kd, 18 c Avstod: 1 fp Frånvarande: 19 s, 8 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 3 mp, 1 - Punkt 3 (Företag med samhällsintressen) 1. utskottet 2. res. 5 (kd) Votering: 188 för utskottet 28 för res. 5 75 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 28 fp, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 5: 1 m, 26 kd, 1 c Avstod: 1 s, 46 m, 11 fp, 17 c Frånvarande: 20 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 3 mp, 1 - Punkt 5 (Statens ägarutövning) 1. utskottet 2. res. 6 (m, fp, kd, c) Votering: 162 för utskottet 128 för res. 6 2 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 6: 47 m, 39 fp, 26 kd, 16 c Avstod: 2 c Frånvarande: 19 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 3 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats BoU3 Avstående från besittningsskydd Punkt 2 (Tidsgränsen för överenskommelsen bostäder) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 269 för utskottet 23 för res. 1 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 39 fp, 26 kd, 19 c, 14 mp För res. 1: 22 v, 1 - Frånvarande: 19 s, 9 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Tidpunkten för besittningsskyddets inträde vid andrahandsupplåtelse bostäder) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 267 för utskottet 26 för res. 2 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 39 fp, 26 kd, 19 c, 12 mp För res. 2: 1 m, 22 v, 2 mp, 1 - Frånvarande: 19 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU4 En effektivare prövning av hyres- och arrendeärenden Punkt 1 (Avslag på propositionen m.m.) 1. utskottet 2. res. (m, fp) Votering: 203 för utskottet 88 för res. 1 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 26 kd, 21 v, 18 c, 14 mp, 1 - För res. : 1 s, 47 m, 39 fp, 1 v Avstod: 1 c Frånvarande: 20 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp, 1 - Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. JuU5 Ändring i Kammaren biföll utskottets förslag. JuU6 Europeisk brottsskadeersättning Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Förskottering av skadestånd m.m.) 1. utskottet 2. res. (kd, fp, c) Votering: 205 för utskottet 85 för res. 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 46 m, 22 v, 14 mp, 1 - För res. : 1 m, 39 fp, 26 kd, 19 c Frånvarande: 22 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp, 1 - JuU7 Utvidgad användning av DNA-tekniken inom brottsbekämpningen, m.m. Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (mp, c) Votering: 259 för utskottet 32 för res. 1 2 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 47 m, 39 fp, 26 kd, 21 v, 1 - För res. 1: 19 c, 13 mp Avstod: 1 v, 1 mp Frånvarande: 19 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp, 1 - Punkt 2 (Förnyad utredning om DNA-registrering) 1. utskottet 2. res. 2 (mp, c) Votering: 260 för utskottet 32 för res. 2 1 avstod 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 47 m, 39 fp, 26 kd, 21 v, 1 c, 1 - För res. 2: 18 c, 14 mp Avstod: 1 v Frånvarande: 19 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp, 1 - Punkt 4 (Registrering av fler i ) 1. utskottet 2. res. 3 (kd) Votering: 253 för utskottet 26 för res. 3 13 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 47 m, 39 fp, 22 v, 5 c, 14 mp, 1 - För res. 3: 26 kd Avstod: 13 c Frånvarande: 19 s, 8 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 4 c, 3 mp, 1 - Punkt 5 (Gallring av uppgifter i ) 1. utskottet 2. res. 4 (kd) Votering: 266 för utskottet 26 för res. 4 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 46 m, 39 fp, 22 v, 19 c, 14 mp, 1 - För res. 4: 26 kd Frånvarande: 19 s, 9 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Föredrogs betänkande 2005/06:KU1 Utgiftsområde 1 (prop. 2005/06:1 delvis och redog. 2004/05:RS2). 1 (): Vi har att diskutera utgiftsområde 1 inom ramen för statsbudgetens 27 utgiftsområden. Från moderat håll vill vi betona att vi ser budgeten som en helhet, det vill säga att våra förslag på det här området hänger samman med våra förslag på andra områden, som ju i allt väsentligt handlar om att se till att vi kan hävda arbetslinjen i och få till stånd en ordning där den höga arbetslösheten kan pressas tillbaks. Det här utgiftsområdet handlar om den centrala statliga styrningen. Här har vi tre områden som jag särskilt vill markera. Det ena är det förslag till att dra in anslagssparandet vad gäller som och alliansens partier står bakom. Jag vill därför yrka bifall till reservation 5. Det som har hänt är att har expanderat mycket starkt, med . Det här är lite märkligt kan man tycka, därför att det är ju i när den centrala administrationen har minskat i omfattning. I näringslivet har huvudkontor dragits ned, man får allt plattare organisationer, man decentraliserar verksamhet. Under de här tio åren har det skett en mycket kraftig ökning av . De skäl som har anförts för detta är två. Det ena är att vi numera är med i EU och att det därmed skett en ökad internationalisering, och det stämmer ju. På ett helt annat sätt är vi internationaliserade än vi var . Bekymret med det argumentet är dock att 1994 hade vi kanske den mest hårda belastningen på grund av EU-medlemskapet. Vi var visserligen inte medlem , men vi var på väg in och hade då ett osedvanligt stort lagstiftningsarbete det största som vi förmodligen har haft och kanske till och med kommer att ha haft i svensk historia. Det ställde väldigt stora anspråk på just som har att ge förslag till lagstiftning. Det är därför svårt att förstå varför denna kraftiga expansion skulle vara motiverad av just detta. Det andra är att vi var ordförande i och då hade en särskild anspänning, men det är vi inte längre. Även om EU-samarbetet gradvis ökar är det svårt att förstå varför har expanderat så kraftigt, särskilt som man faktiskt har gjort omorganisationer för att öka effektiviteten där. Bland annat slogs alla departement samman till en myndighet, först alla utom UD och senare även UD. Syftet med detta var ju att underlätta verksamheten. Trots alla de här olika åtgärderna har vi alltså sett en mycket kraftig expansion av som är mycket svår att förstå. Jag måste säga att de förklaringar som har kommit inte verkar hålla. Ytterligare en punkt som vi tar upp är att det nu är dags att avveckla presstödet. Vi föreslår att ett första steg i detta tas under det kommande budgetåret. Vi tror att presstödet har överlevt sig självt. Vi ser ju en stor tidningsdöd. Man kan kanske till och med hävda att presstödet ibland har den effekten att det snarare konserverar en föråldrad struktur än bidrar till den rationalisering som är nödvändig om vi ska ha en press som fungerar väl. Det tredje området har också att göra med utrikesförvaltningen och . Där har vi också sett en konstig utveckling. Genom att har gått med i EU har vi ju ökat vår internationella representation inom . Det är naturligt. Det måste vi göra när vi är medlemmar. Vi måste ha ambassader i alla EU-länder. Utvecklingen i har också gjort en svensk diplomatisk närvaro där nödvändig. Det märkliga är att regeringen har valt att göra detta som ett nollsummespel. Då drar man ned i andra delar av världen. Det är feltänkt från regeringens sida. Att vi intensifierar våra kontakter i innebär ju inte att vi har mindre kontakter utanför . I globaliseringens tid är det tvärtom så att kontakterna ökar på alla fronter. Därför menar vi från moderat håll att ska ha ökande ambitioner vad gäller vår diplomatiska närvaro utanför parallellt med att vi naturligtvis måste ha en ökning inom . Det här får konsekvenser i vissa sammanhang. Det vi pekar särskilt på är ambassaden i , i . Libaneser i , eller den som vill ta sig från till , hänvisas till ambassaden i , vilket är mycket mindre lämpligt. Det är ett exempel som vi pekar ut där bör ha fortsatt diplomatisk närvaro. Det finns också många andra länder som detta borde ske i. I stället för att dras ned menar jag att det ska öka. Det här är ju ett område där staten har ett ansvar. Det kan inte övertas av någon annan. Det är en av statens kärnverksamheter. I takt med våra ökade internationella kontakter bör vi ha en ökad utrikesrepresentation. 2 (): Det finns politiker, inte minst borgerliga politiker, som säger att det är en svag tillväxt i det här landet, att det inte skapas jobb och att skulle behöva mer av framtidstro. Ingenting kunde vara mer fel. I vissa sammanhang skulle man kunna kalla dessa påståenden för rent förtal. Inom stora delar av den statliga byråkratin växer det så det knakar. Där skapas det massvis av nya jobb, och det råder väldigt stor framtidstro. har det skapats ett 30-tal nya statliga myndigheter i . Den senaste sammanställningen, som Statskontoret gjorde , visar att det i finns 552 statliga myndigheter. Förmodligen är det nu ännu fler, för det var ju ändå rätt många månader sedan den här sammanställningen gjordes. Den statliga förvaltningen har också expanderat i termer av antal anställda under de senaste fyra fem åren. Det visar också den här rapporten, som Statskontoret kom ut med . har , som vi ska debattera här , ökat kraftigt . Tittar man kan man se att det har skett en ökning av antalet anställda med ungefär 200. Det är alltså bara . omfattar ungefär 5 ½ miljarder kronor och har 4 621 tjänstgörande anställda. Så det där med att det inte finns någon tillväxt, att det inte skapas några jobb och att det inte finns någon framtidstro stämmer inte. Det finns en enorm tillväxt och ett enormt jobbskapande inom den statliga svenska byråkratin , och inte minst då inom . Jag tycker att det är dags för effektiviseringar och rationaliseringar inom den statliga byråkratin. har föreslagit ett antal olika sådana reformer som gäller både den statliga förvaltningen och och organisation och tillväxt. Inom den statliga förvaltningen har vi lagt fram ett förslag om att det ska sättas ett tak för antalet statliga myndigheter vid nuvarande nivå. Det ska inte bli fler statliga myndigheter. Om det är så att regeringen eller vill inrätta en ny myndighet måste regeringen eller tala om vilken existerande myndighet som ska avvecklas. Vi har lagt fram förslag om att det ska införas en så kallad solnedgångsparagraf. Det innebär att om man inrättar en ny myndighet så ska denna myndighets mandat vara tidsbegränsat. Om det är så att man efter denna tidsbegränsade period vill att myndigheten ska fortsätta måste man fatta ett nytt konkret beslut om detta. Annars avvecklas myndigheten automatiskt. Vi har också lagt fram förslag om ett antal myndigheter som bör avvecklas, som och . Vi vill också slå samman de olika ombudsmännen till en enda myndighet för att ta några exempel. måste effektiviseras och rationaliseras. Tittar man på utveckling , och också under en följd av år, är det svårt att se varför ska behöva öka. Vad är motivet till att ökar? Jag tror att det var när var EU-ordförande som den här stora expansionen ägde rum. Efter det har expansionen inte gått tillbaka trots att den då motiverades med att var ordförande i . Sedan har expansionen legat kvar, och den har fortsatt. Tittar man på den redovisning som regeringen själv gör ser man att enligt många av de egna kriterier som regeringen sätter upp för arbetsbelastning och motsvarande inom har arbetsbelastningen inte ökat. Inom ett antal olika ärendekategorier har tvärtom arbetsbelastningen minskat. Det är färre regeringsärenden än . Det är färre utredningar som lämnas i den här departementsserien, den så kallade Ds-serien. Det är färre diarieförda ärenden i . Det är några exempel. Inom flera av de andra ärendekategorierna ligger arbetsbelastningen i stort sett stilla. Det är väldigt svårt att mot den bakgrunden se att den expansion som sker på över huvud taget skulle vara motiverad. Då menar jag att om vi ställer krav ute i samhället i övrigt på att vi ska hålla igen och vara noga med utgifterna och på att det ska gå rätt och riktigt till, måste vi också våga rensa på de översta trappstegen, i den översta statliga byråkratin. Där ligger längst fram. Därför har vi under en följd av år föreslagit att det ska ske besparingar i . har vi lagt fram förslag om att anslagssparandet ska dras in. Det innebär en besparing på . Jag ber i det sammanhanget också att få yrka bifall till reservation 5, som de fyra allianspartierna står bakom. Ett exempel, fru talman, på hur byråkratin kontinuerligt ökar är EU 2004-kommitténs fortsatta existens. Den har fått förlängt mandat vid ett antal olika tillfällen. Det har lagts fram förslag från 2004-kommittén själv om att den ska bli en egen, ny, separat myndighet. Det är också ett exempel på hur myndighetsbyråkratin ständigt ökar. Vi säger nej till den nya statliga myndighet som ska skapas. Vi har också lagt fram en reservation tillsammans med om att den nuvarande 2004-kommittén inte ska få förnyat mandat. Den bör avvecklas vid utgången av 2005. Låt mig också mycket kort få ta upp några andra punkter som är viktiga i det här betänkandet. Det handlar för det första om presstödet, som vi från sida menar bör avvecklas. Presstödet infördes i en helt annan tid än den vi lever i . Det infördes i då det fanns ett par dominerande aktörer på de lokala och regionala tidningsmarknaderna. har vi en helt annan mediesituation. Det är mycket lägre trösklar för att yttra sig, få ut sitt budskap till medierna och få ut sitt budskap till allmänheten än det var när presstödet inrättades. Det är en historisk relikt, en anakronism som vi bör avveckla. När presstödet infördes hade man förhoppningar om att det skulle bidra till förnyelse och nytänkande inom tidningsbranschen. Det syftet har man inte uppnått. Tvärtom har presstödet konserverat tidningsmarknaden och inte lett till de effekter som man har önskat. Dessutom ser vi ett stort egenvärde i att ha en konkurrens och en tävlan också på tidningsmarknadens område därför att det leder till nytänkande som också utvecklar tidningsbranschen i förhållande till andra medier. Om vi ska behålla tidningsbranschen och bevara det tryckta ordet i dess egentliga mening, tror jag att det är viktigt att nytänkandet frodas och stimuleras inom tidningsbranschen, annars kommer det att tappa i förhållande till andra medier där denna konkurrens och detta nytänkande får frodas. Vi har också lagt fram förslag om att det bör inrättas en antifuskminister. Vi ser ett problem med överutnyttjande och fusk inom flera av våra socialförsäkringssystem. Vi tror att det vore nyttigt om regeringen tillsatte en sådan minister. Självfallet bestämmer regeringen på egen hand om sina arbetsformer, och därför har vi ingen reservation på denna punkt. Men jag vill ta tillfället i akt att ändå skicka denna uppmaning till andra sidan vattnet, till regeringen i , att fundera över om det inte vore en klok åtgärd att ha ett statsråd med särskild uppgift att se till att bekämpa fusket i socialförsäkringssystemen. har vi en reservation som handlar om att stärka HBT-kompetensen hos de anställda på våra ambassader och beskickningar runtom i världen. Jag tror att det är otroligt centralt att de som företräder oss runtom i världen på våra beskickningar har stora kunskaper i denna typ av frågor och att kan behålla sin ledande roll som ett tolerant och vidsynt land i dessa frågor. budgetförslag är en helhet. Därför har vi inga särskilda reservationer just när det gäller de enskilda delarna i de olika budgetposterna. Vi har ingen särmening där. Jag nöjer mig därför för tids vinnande med att yrka bifall endast till reservation 5. 3 (): fastställde de olika budgetramarna. Och vi hade så att säga en egen fördelning av ramarna. Som en konsekvens av detta har vi bara ett särskilt yttrande när det gäller hanteringen av de olika anslagen inom utgiftsområde 1. Men vi har också reserverat oss i några frågor. I vårt särskilda yttrande pekar vi på att det finns ett visst utrymme att dra in medel från presstödet. Det finns en buffert på ca 35 miljoner. Vi kan tänka oss att man drar in 25 miljoner av det. Dessutom vill vi satsa på ett anslag till de postdistribuerade tidningarna som har betydande svårigheter i och med Postens prispolitik, och den kan vi inte göra så mycket åt här i . Däremot kan vi ge ett stöd till de postdistribuerade tidningarna. Vi har föreslagit ett stöd på per exemplar. Vi föreslår också en mindre besparing på Datainspektionen. Vi har också synpunkter på utrikesförvaltningen, men jag ska inte fördjupa mig i dessa frågor. Utöver detta har vi också en reservation som handlar om anslagssparandet på . Och i likhet med de föregående talarna ber jag att få yrka bifall till reservation 5. Jag ska tala lite grann om presstödet. har ju en något annorlunda syn på detta än och , vilket de föregående talarna har tagit upp. Vi tror att presstödet har stor betydelse för mångfalden i pressen och att det därmed har stimulerat yttrandefriheten. Det betyder inte att vi är rigida, utan vi kan tänka oss att man måste justera om och ha nya organisationsformer för presstödet. Vi har i vår motion pekat på ett par saker på detta område. Det gäller just stödet till storstadstidningarna som är oproportionerligt i förhållande till maximibeloppet för landsortstidningarna. Storstadstidningarna kan få ut ett stöd på ca 65 miljoner, medan maximistödet för landsortstidningarna är 15 miljoner. Vi menar att man borde göra en mjuk avveckling av storstadstidningarnas stöd . Det är stötande att förstatidningarna köper upp andratidningar med presstödet, eller också fusionerar man och behåller presstödet. Vi tycker att man även där skulle ha mjuka övergångsregler som gör att stödet avvecklas för denna typ av konstellationer. När det gäller anslagssparandet på brukar vi normalt sett föreslå indragningar på i storleksordningen 500 miljoner, och det kommer vi att göra i fråga om budgeten . Men har vi genom en överenskommelse mellan allianspartierna valt att satsa på att anslagssparandet på 560 miljoner dras in. Både och har utvecklat varför inte ska ha sådana enorma resurser som har tillförts . Jag ska därför inte fördjupa mig så mycket i den frågan. Jag ska också säga något om att vi har en annan uppfattning om än den som redovisade här och som även har. När man stoppade ratificeringsprocessen av det nya var det meningen att man skulle ta en tankepaus. Det var inte en paus från tänkandet, utan det var meningen att man skulle stimulera tänkandet om EU:s framtid. Jag tror att det finns ett stort behov av att stimulera den debatten utan att själv sätta agendan. Därför tror jag inte att har en väldigt stor betydelse men en liten positiv betydelse för att stimulera den här debatten. Det finns också synpunkter på ministerposter. Men det är, som var inne på, statsministern som själv avgör hur organisationen av ska se ut. Och vi har på den punkten ingen annan uppfattning, även om det finns önskemål här och var om att man ska ha vissa typer av ministerposter. 4 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 8 om HBT-kompetens i utrikesförvaltningen. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. Utgiftsområde 1 är inte det största och inte heller det som tilldrar sig mest uppmärksamhet i den offentliga debatten. Det kanske inte ens här i kammaren är det utgiftsområde som de ledamöter som inte sitter i ägnar den mesta tankemödan. I de diskussioner som har varit mellan , och regeringen om budgeten tror jag mig veta jag har personligen inte varit inblandad att detta utgiftsområde var ett av dem som klarades av snabbast. Så vad finns att diskutera här? En hel del, egentligen, med tanke på vad som finns här. Här finns, vilket redan har påpekats, de centrala institutionerna för den politiska demokratin, främst och regeringen. När vi nu beviljar anslag till dessa institutioner beskrivs det ibland i debatten som att politiker beviljar pengar till sig själva. Detta sätt att resonera eller uttrycka sig på förekommer i viss mån även bland oss som är förtroendevalda. Man säger att vi också måste hålla igen om vi nu ställer krav på andra delar av förvaltningen och så vidare. Jag menar att detta resonemang och sätt att uttrycka sig på måste avvisas, inte i den meningen att vi ska ställa lägre krav på effektivitet och god hushållning när det gäller demokratins institutioner. Det är inte det som jag menar. Men vi måste vara beredda att anslå och försvara de medel som vi anser behövs för att demokratin ska fungera. Då måste vi förstå någonting mer än att besluten fattas. Vi ställer här i , med rätta, höga krav på beredningen av ärenden. Det är krav som vi ställer på regeringen, men som vi också ställer på oss själva i utskotten. Den sakliga underbyggnaden av förslagen ska vara stark. Det ska vara en beredningsprocess där många får bidra med sina synpunkter och uttrycka sina intressen och så vidare. Det ska vara en beredning där det finns en öppenhet och en insyn genom remissförfarande och annat. Det ska finnas en möjlighet att efteråt granska hur beredningen har gått till, något som inte minst vi i KU tycker är viktigt. Det måste också finnas en möjlighet till ansvarsutkrävande utöver det formella ansvarsutkrävande som sker i varje val från medborgarnas sida. Det här ställer naturligtvis mycket höga krav på administration och på formerna för beslutsfattandet, krav som också innebär behov av relativt stora anslag relativt i förhållande till vad som krävs i en mycket mindre organisation men i förhållande till statsbudgeten naturligtvis fortfarande ytterst begränsade anslag. Det här måste vi vara beredda att försvara därför att det är centralt för demokratins funktionssätt. Jag vet att det finns en mängd andra faktorer som är minst lika viktiga, eller egentligen viktigare än anslagens storlek, vad gäller regering och riksdag; självfallet är det så. Men även detta är viktigt. Sedan vill jag helt kort göra ytterligare några nedslag i ärendet. Det är ingen nyhet att vi har olika uppfattningar om presstödet. Jag menar att detta icke på något sätt är överspelat. Det är fortfarande helt avgörande för att upprätthålla den relativt goda mångfald vi har på pressidan i . Utan presstödet skulle vi inte, vilket verkar tro, få mer konkurrens.