prot · GT0915 · 2005-10-14 00:00:00 — Det sista ärendet har jag för lite kunskap om för att kunna kommentera. Det är ett annat utskott än det jag sitter i. Men vad gäller frågan om ifall borde sälja ut vill jag påpeka att det ju inte bara är jag utan utskottet som har uttalat sig för att borde använda en del av sin skog för att underlätta ett skogsskydd som de små skogsbrukarna ska utföra. Det ska vara utbytesskog och så vidare. Det är absolut inte så att vi underkänner de små, enskilda skogsbrukarna, tvärtom. Däremot måste staten på något sätt lägga ut en målsättning som vi sedan jobbar efter allihop. De små, enskilda har visat sig bäst på det. De stora bolagen, inklusive , har inte följt de direktiv som staten har lagt ut. 118 () replik: Det var en ordentlig rallarsving mot de frivilliga avsättningarna som vi hörde , bland annat med en direkt hänvisning till Holmen Skog. Det är ju en allvarlig anklagelse. Jag upplever att man inom det bolaget också har ett stort miljöengagemang. , den statliga skogen, nämndes egentligen bara undantagsvis. Vilken lösning ser ? Är det reservat för alla som gäller, eller ser möjligheter att fortsätta med frivillig avsättning också och alla de andra alternativ som står till buds? 119 () replik: Orsaken till att jag nämnde Holmen särskilt är att jag var där och tittade, och jag blev så förfärad över vad jag såg. Men de som jag var ute och promenerade med sade att inte är bättre. De är sämre. Och SCA är inte bättre. Alla de här stora skogsbolagen för ett roffarskogsbruk. Det är beklämmande att se. kommer jag inte ihåg frågan. 120 () replik: Jag ville bara upprepa frågan till . (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Men replikreglerna gäller.) Min fråga var om reservat var enda lösningen eller om ser att frivilliga avsättningar och andra civilrättsliga avtal och möjligheter också kan få vara lösningar. 121 () replik: Ursäkta att jag tog ifrån dig din repliktid. Som jag ser det är reservat en del av lösningen. Andra delar finns också, och där är frivilliga avsättningar och avtal med den enskilda naturligtvis jätteviktiga. Men de frivilliga avsättningarna är ju bara ett naturvårdsverktyg om de sköts på rätt sätt. har skogsbolagen hemlighållit sina frivilliga avsättningar. Det är inte det börjar komma ut hur det ser ut. börjar alltså gå ut och titta, och det är skrämmande saker man ser. De sparar inte det som har naturvärde utan de sparar det som har ett lågt värde för virkesproduktionen, alltså det som är improduktivt. Man sparar alltså det som är improduktivt och det som borde vara naturliga hänsyn enligt skogsvårdslagen. Det är beklämmande när man ser kartor över det som har sparats. Om man inte grät skulle man skratta. Man har sparat den tunna hinnan utefter bäckar och sjöar som frivilliga avsättningar. Det är egentligen inte tillåtet, men det är så det ser ut. 122 (): tillämpar vi EU:s nya jordbrukspolitik. Mycket arbete har lagts ned på att genomföra reformen på ett sådant sätt att vi värnar om det svenska jordbrukets konkurrenskraft och den levande landsbygden. Jag tycker fortfarande att det var klok politik att genomföra reformen , men jag är också medveten om att förändringarna innebär påfrestningar på ett antal jordbruksföretag. Men jag kunde också konstatera att det inför reformen fanns en mycket konstruktiv ton i artiklar och inlägg i lantbrukspressen. Den öppenhet man där gav uttryck för ger goda förutsättningar för att det svenska jordbruket ska kunna ta vara på de möjligheter som finns. Vid sidan av primärproduktionen har det också vidtagits åtgärder inom förädlingsledet som förbättrar möjligheterna till ökad lönsamhet. Vad är det då som påverkar jordbrukets framtid? Kan svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion bli konkurrenskraftiga med de omvärldsförändringar som sker? Naturgivna förutsättningar genom klimat och geografi, låga arrende- och markpriser, relativt små enheter, en hög andel träda samt ett ökat gap mellan avräkningspriser och priset på insatsvaror och stort beroende av EU-ersättningar som minskar ger oss en bild bilden av en sektor med lönsamhetsproblem. Men det finns också en annan bild en bild som visar oss en hög arbetsproduktivitet, pågående strukturförändringar, exportframgångar, nya affärsidéer och ett starkt förtroende hos de svenska konsumenterna. En annan styrka som det svenska jordbruket kan visa upp är satsningarna på miljöanpassade och långsiktigt hållbara produktionssystem som också tar hänsyn till etiska aspekter. Därtill ska läggas den kreativa samverkan som finns mellan näringsforskning, medicinsk forskning och livsmedelsindustriell verksamhet som redan har resulterat i ett antal högkvalitativa produkter. Men vi vet också att konkurrensen på en alltmer öppen livsmedelsmarknad kommer att öka. vet vi fortfarande inget om det finansiella perspektivet , men att det väntar ytterligare budgetrestriktioner runt hörnet kan vi nog vara säkra på. Dessutom väntar vi på sockerreformen som inte är klar. Detta är ju faktorer som kan påverka jordbruksföretagens kalkyler. Viktigt för livsmedelsföretagen om de vill växa är att försvara sina positioner på hemmamarknaden men också att öka sina exportsatsningar och exportandelar. Här tror jag att det krävs insatser på flera fronter, och det kan handla om till exempel: ökad förädling och utveckling av nya attraktiva livsmedel, lyhördhet för nya konsumtionsmönster och värderingar, förmedling av mervärden i den svenska maten, exportsatsningar, att söka nya användningsområden för lantbrukets produkter, till exempel förnybar energi etanolproduktion och sådant samt att få en harmonisering av EU:s livsmedels-, djurskydds- och miljöregler, givetvis utifrån vår nivå. Jordbruks- och livsmedelssektorn själva har ett stort ansar för sin egen framtid, men givetvis spelar den förda politiken en stor roll. En stark samhällsekonomi är mycket viktig för utvecklingen av vårt näringsliv, och den gångna tioårsperioden har präglats av låg ränta, låg inflation och en hög tillväxt. Detta ger även den gröna näringen draghjälp i sitt utvecklings- och omställningsarbete. Jag tänkte avsluta mitt anförande med att beröra jordbrukets betydelse för sysselsättningen och välfärden i vårt land. Det kan vara bra att ibland bli påmind om detta. Vi vet att andelen sysselsatta inom jordbruket har minskat . Trots detta får vi inte glömma bort att jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin sysselsätter 140 000 personer, vilket innebär av landets sysselsättning. av råvarorna som förädlas kommer direkt från den svenska primärproduktionen. Den gröna näringen om man räknar in primärproduktionen, förädlingsledet och underleverantörer står för av sysselsättningen och lika mycket av bruttonationalprodukten. Som en jämförelse kan jag peka på den bransch som jag själv kom ifrån innan jag kom hit till , nämligen bilindustrin. Den står för av bruttonationalprodukten, och vi vet ju hur viktig den är. Summa summarum: Jag tror på den gröna näringen. Jag tycker att det finns tecken på att vi är många som har en samsyn på att det svenska jordbruket skulle kunna spela en större roll på en växande marknad och som en viktig kraft för att bevara och utveckla en levande landsbygd. 123 () replik: talar väl om den gröna näringen, om företag och sysselsättning. Då skulle det vara intressant att höra om delar åsikten att enmans- och fåmansföretagen har den allra största betydelse för hela tillväxt och för landsbygdens utveckling. Om svaret är ja, varför försvåras då deras möjligheter? 124 () replik: Enmansföretagen och småföretagen över huvud taget är ryggraden i svenskt näringsliv, självklart är det så. Men de är inte den allenarådande faktorn när det gäller utveckling av välfärden och sysselsättningen. En lika viktig faktor är att vi har en stabil ekonomisk politik som kan skapa förutsättningar för att enmansföretagen och småföretagen ska kunna verka på en växande marknad. 125 () replik: Den ekonomiska politiken beror ju just på att enmansföretagen har möjlighet att blomma och utvecklas. Det har framförts kritik och synpunkter från många människor och företagare om att man saknar en dialog, en kommunikation med myndigheter och med beslutsfattare. Upplever att det är ett problem? I så fall: Hur ska ni kunna åtgärda det? 126 () replik: Mig veterligen pågår det ständiga samtal och diskussioner om hur man ska kunna underlätta för de mindre företagen. Det gäller bland annat diskussionerna om 3:12-reglerna. På finns det en grupp som samverkar med näringen och diskuterar regelförändringar. Så det pågår väldigt mycket kring detta. 127 () replik: I sitt anförande försöker att förmedla en framtidstro för det svenska jordbruket. och den har ju också ett ansvar för att marken brukas och näringen utvecklas framöver. Då är det mycket konstigt att också , den socialdemokratiska regeringen och samarbetspartierna förbereder att införa ett indirekt näringsförbud för de näringar som verkar på landsbygden. Jag skulle vilja veta varför det är bättre att bli beroende av import med sämre djurhållning och införa ett indirekt näringsförbud i än att behålla en så väl utvecklad näring som pälsnäringen är. Min andra fråga är: Vad står näst på tur, ? 128 () replik: Såvitt jag vet finns det inget sådant ärende på gång till , och skulle det komma något får vi väl behandla den frågan då. Då ska också få veta var jag står i den frågan. 129 () replik: Man börjar nästan tro att och inte vill kännas vid den verklighet som de med det förslag som är på gång har skapat för en hel näring som står och darrar. , det är nog vettigt att man som regeringsföreträdare och en del av majoriteten i riksdag talar om var man står i den här frågan. Och som sagt: Är det viktigare att vi är beroende av import med sämre djurhållning än att vi kan ha en fortsatt stark näring i ? Vad står näst på tur, ? 130 () replik: Återigen, om ärendet kommer upp ska vi diskutera det vid det tillfället. kommer jag inte att stå här och göra några utfästelser till över huvud taget. 131 () replik: nämnde i förbigående i sitt anförande den sockerreform som håller på att manglas fram genom EU-systemet. Den och svensk socialdemokrati har varit starkt pådrivande för att den ska gå längre än vad som är annonserat från kommissionen, vilket skulle få dramatiska konsekvenser för sockerbetsproduktionen, inte minst på och och i men också i . Den socialdemokratiska gruppen i utskottet har gjort uttalanden där man kräver att regeringen kämpar för att den kompensation som utlovats ska gå tillbaks till näringen. Jordbruksministerns svar har varit fluffiga, spunna och ganska formlösa, som sockervadd ungefär. Jag skulle önska en mer koncentrerad och tydlig linje från regeringen i frågan. Har något besked att ge till de svenska sockerbetsodlarna på den här punkten? 132 () replik: Som sagt, sockerreformen är under behandling och det ska väl komma någon form av inriktning om någon månads tid, får vi hoppas, från ordförandeskapet. Det är riktigt att vi i s-gruppen i miljö- och jordbruksutskottet har haft synpunkter på det här. Vi har samma synpunkter fortfarande. Jag är öppen för en diskussion om att behålla en gårdskoppling i stödet, åtminstone i den del som inte härrörs till överkompensationen till följd av jordbruksreformen som genomfördes . 133 () replik: I frågan, som ännu inte är någon riksdagsfråga, hade i alla fall en åsikt, till skillnad mot i tidigare frågor. Men frågan är inte vad tycker här. Vilket svar ger jordbruksministern den socialdemokratiska gruppen i utskottet? Är det lika fluffigt, oformligt och omöjligt att förstå som det hon ger till de brukare som är djupt oroliga för sin framtid och möjlighet att driva sina företag? 134 () replik: Jag tänker inte svara för jordbruksministern här. Jordbruksministern får själv avgöra vilka svar hon ska ge i frågan, och hon lär säkert svara längre fram eller . Låt oss återkomma när det blir diskussions- och reformdags. 135 (): Jag tänker prata utifrån ett perspektiv som handlar om think global, act local. Jag kommer från , kommun. Jag vill passa på tillfället att berätta för er att det går jättebra för , mycket beroende på alla de satsningar som görs i malmfält, inom biltestverksamhet, universitet, etcetera och en besöksnäring som blommar. Det går i stort sett bra för flertalet kommuner. Men det finns några kommuner som har det tungt: , och . Det är kommuner som har haft skogsnäringen som sin huvudsakliga inkomstkälla. Vi känner alla här till de enorma strukturrationaliseringar som skett . Det är rationaliseringar som naturligtvis har varit alldeles nödvändiga för att vi skulle kunna behålla en konkurrenskraftig skogsnäring. Baksidan är ändock att inland förlorat en mängd jobb i bland annat de här tre kommunerna. Jag tror att skogen och allt vad den kan bidra med kommer att vara en av våra viktigaste framtida näringar som kommer att bidra till vårt framtida välstånd. Skogen är enligt mitt sätt att se det en ekonomisk tillväxtfaktor med miljösatsningar som också ger tillväxt. Miljösatsningar och ekonomisk tillväxt är ömsesidigt beroende av varandra. De är varandras naturliga förutsättningar och går hand i hand. Så har vi, herr talman, den alltmer hotande växthuseffekten som gör sig påmind. Koldioxidens tillväxttakt måste bromsas upp. Här har vi allihop ett stort globalt ansvar. Det finns nya rön om hur man effektivt kan binda koldioxid och på så sätt väsentligt sakta ned växthuseffekten. För det första är det nu känt bland många världskända forskare på området att de norrländska skogarna har en särskilt unik förmåga att binda koldioxid. Det fungerar så att när man aktivt brukar skogen leder det till att mer koldioxid kan tas upp av växtligheten i fotosyntesen, vilket leder till att koldioxidhalten i atmosfären minskar och vi får en så kallad kolsänka. Jordmånen blir med detta betydligt rikare på näringsämnen. Beräkningar har gjorts som visar att den skogliga tillväxten kan öka med . Men man måste naturligtvis tillföra aktiva planteringsmetoder, röjningar och avverkningar i olika faser av skogens tillväxtperiod. För det andra bör vi skapa ekonomiska förutsättningar för att aktivt bruka skogarna långsiktigt. Det är angeläget att vi får acceptans för att räkna kolsänkor som en av många faktorer i miljöväxlingar. För det tredje genererar det naturligtvis betydligt mer jobb om vi brukar skogen mer aktivt. På det sättet får man också en större mängd biomassa ute i skogen som faktiskt är en möjlighet att utveckla ny bioenergi. I pågår just nu ett så kallat fullskaleförsök där man kommer att testa detta. I projektet finns en mängd aktörer med: , , skogsägare, , , , , Billerud och även . har unika möjligheter att ta ett rejält globalt ansvar för att sakta ned växthuseffekten, och i det här fallet i de norrländska skogarna som har denna särskilt unika förmåga. Jag har förväntningar om att regeringen och ställer sig bakom det projekt som startas upp i . 136 (): Jag tyckte att de sista orden vi hörde från talarstolen var en bra inledning till detta område som mer kommer att handla om just miljö. För mig är det oerhört viktigt att i miljöfrågor verkligen balansera på tre ben om vi ska ha en hållbar utveckling. Det handlar om en balans mellan det ekonomiska, det sociala och det miljömässiga om vi ska finna framgång i det vi arbetar med. Likadant är det en viktig förutsättning för mig att se till att miljöarbete i mycket stor utsträckning sker internationellt, eftersom det är internationellt som miljöpåverkan uppkommer och också ger effekter. Är det någonting i detta internationella arbete där kan vara med och bistå och sprida våra kunskaper, så är det just i de tre globala utmaningarna i form av livsmedelsförsörjning, vatten och energi, för var och hur detta ska produceras är det som blir nyckelfrågor för miljön. Då tycker jag att ibland företräds av en regering som har en dubbelmoral. Man stänger uppenbarligen kärnkraft i för att hellre importera från . När jag, herr talman, var i stallet , för miljöfrågor kan ju också vara väldigt lokala var det en ung kille som sade till mig när jag gick förbi där han stod och mockade: Kan man inte göra något vettigt av den här skiten i stället? Då tänkte jag att det är precis det man kan göra. Men han gav ju också uttryck för något som ligger i botten hos människor. Det är drivkraften att vilja göra någonting bättre och drivkraften att vilja ta ansvar som är så viktig hos människor. Just till honom kunde jag säga att i , som jag kommer ifrån, håller ridhuset på att samarbeta med växthuset, som ligger tvärsöver vägen, för att ta vara på den stallgödsel och den metangas som finns för att göra värme till tomatodlaren. Det är ju en annan fantastisk drivkraft, att ekonomin kan finnas i botten med ett ansvarstagande och det sociala, att kunna göra skillnad i sin vardag. Där ser jag en stor fara för om man ser det lite större. För när jag tittar på investeringsbenägenheten för svenska företag i offentlig eller privat regi så ser jag att den är låg. Den är oerhört låg. Den är mycket lägre än i EU-länder i övrigt. Det tror jag kan bli kontraproduktivt för teknikutveckling och miljöarbete i . Varför är det så här? Jag har förstått att den miljölagstiftning som vi har i faktiskt ibland kan vara en bov när företagsamheten ska investera och utvecklas. Vi har en miljölagstiftning som har visat sig vara otydlig, ineffektiv och kostsam. Och låt mig ställa en fråga: Varför ska det vara rimligt att få transportera en nytillverkad dator till ett företag men när datorn har tjänat ut ska den återvinnas, och då räknas den som avfall där det ställs särskilda krav? Varför kommer det inte en förbättring när det gäller tillståndsplikten som underlättar för företag och för myndigheter? Hur kan det vara möjligt att det främsta miljöarbetet just nu i ligger på , som har ett hundratal utredningar, och att vi inte kommer fram längre? Det finns en annan sak som jag tror vore negativ om man ska räkna in balansen med det ekonomiska och sociala för att det också ska bli miljömässigt hållbart. Det är att det just nu finns en diskussion i bland regeringsföreträdande partier om att det inte är mer av transporter som vi ska ha. Snarare vill man förbjuda, fördyra och beskatta. Jag tycker att det borde gå att transportera mera men att se till att tekniken blir bättre och utsläppen mindre. Jag tycker att det finns en dubbelmoral även här, när det finns partiföreträdare som vill införa förbud mot stadsjeepar men där partiernas ledare själva ska tillåtas ha en. Jag tycker att det är förödande att man för att få behålla regeringsmakten inför trängselskatter i . Jag tycker att det är fånigt att man nu kommer med en lagstiftning om att alla bränslestationer ska erbjuda ett alternativt, förnybart bränsle, för det leder inte till konkurrensneutralitet. Det hade varit bättre att se till att de som redan har det här åtminstone hade kunnat sätta upp en skylt så att man visste att det var där man skulle åka in och tanka. Jag hoppar mellan stort och smått, men det är lite grann det som också är miljöfrågans kärna om vi ska kunna förstå problemet . Det finns dock två andra saker som jag har lovat att ta upp här som har oerhört stor betydelse för som välfärdsnation, som har oerhört stor betydelse för att människor ska kunna verka socialt och också där spelar ekonomin en roll. Det ena är att regeringen ännu inte har kommit till skott när det gäller strandskyddsreglerna. Kommun efter kommun vill underlätta möjligheterna att bo och verka nära vatten. Uppenbarligen ska det gå bra för vissa regeringsföreträdare att få bygga och bo nära vatten, men man säger nej till i stort sett alla andra kommuner som ber att få utveckla den delen. Dessutom finns det en stor fara i fråga om respekten för äganderätten, där man hellre vill förstatliga mark än se till att enskilda får fortsätta vara de som vet bäst hur marken ska vara. Det tycker jag också är en dubbelmoral. Ska vi klara utmaningen måste balansen mellan det ekonomiska, sociala och miljömässiga hänga ihop. Där brister tyvärr regeringen . 137 () replik: Även i tycker vi att det är viktigt att balansera på olika ben när det gäller miljöfrågor. Vi tycker kanske att kantrar över på ett ben, nämligen det ekonomiska. Jag har hört under debattens gång att har pratat ganska mycket om dubbelmoral. Jag ser ju inte som ett speciellt grönt parti. När jag tittar på de motioner som finns i budgetsammanhang nu kommer vi kanske att få en mer detaljerad budgetpolitik senare noterar jag att om en majoritet avsätter lite till så tror jag att säger att det räcker med 2,5 miljarder. Kan man egentligen föra en vettig miljöpolitik med de resurser som lägger fram förslag om? Tror verkligen att det går? 138 () replik: Ja, det tror jag uppenbarligen eftersom jag faktiskt har varit med om att lägga fram de förslagen. Låt mig ta ett exempel. Det har varit uppe tidigare i debatten. Om vi tar bort, om man bara räknar i kronor och ören, nästan , , från området biologisk mångfald, så gör vi inte det för att vi tror att miljön ska bli sämre. Vi gör det för att vi inte vill förstatliga mer mark i den takt som parti vill. Vi tror ju på att enskilda människor bättre kan företräda sin egen mark och vårda och värna den. Jag tycker personligen att det är mer bortkastat att använda till ett försök i som människor inte vill ha och som kommer att försvåra för det sociala livet och arbetslivet, alltså att man inför trängselskatter. 139 () replik: Jag ska återgå till det här med dubbelmoral. tog upp det här med miljölagstiftning. Vi har en diskussion om Reach, som jag ser som ett otroligt viktigt reformpaket. Men jag är väldigt orolig för hur till exempel den konservativa gruppen i har agerat. är jag också lite orolig för de diskussioner som finns i . undrar jag: Hur ser som ordförande i på Reach? Anser du att vi ska ha en tydlig lagstiftning som sätter höga mål? 140 () replik: Jag tycker att det är bra att vi har en harmonisering inom EU när det gäller till exempel kemikalier, och jag tycker att det är bra att vi ska ha Reach. Jag tycker att det är mycket värre när man går före i nationellt, vilket parti vill, för att ha ytterligare särregler som förhindrar och fördyrar för företagande i och rentav gör att företag flyttar någon annanstans. Jag vill att vi ska ha en tydlig lagstiftning. Den ska gälla i hela EU, och det ska vara en bra lagstiftning. 141 (): Jag tycker att ni borde satsa mycket mer pengar på miljövänliga bilar och industrier för vi måste bekämpa växthuseffekten. Om glassiärerna smälter så kommer alla städer vid kusten att bli mycket översvämade. Det blir ju inte så kul om vi förvandlas till levande kolbitar. Tacksam för svar. Så mycket mer skulle inte behöva sägas. Ingen av oss vill ju ha en utveckling där och generationerna efter honom ser kolbitstillvaron närma sig eller bli verklighet. Alla vill vi ju bekämpa växthuseffekten även om vi kanske har lite olika uppfattningar om hur det bäst bör ske, och kan ske. är och bor i utanför . Det fick jag reda på när jag ringde för att fråga honom om det var okej att använda hans brev i mitt anförande. Han tycker att det är jätteviktigt att vi hjälps åt för att hindra den uppvärmning av jorden som hotar livsvillkoren för växter, djur och människor. Det är, herr talman, inte bara , , som tänker och agerar. ser vi hur en mycket stor medvetenhet om problemen och en massiv vilja att vara med om att förhindra en förödande utveckling växer fram. har ställt frågor till svenska folket om växthuseffekten. Det visar sig att varenda kotte känner till växthuseffekten och att tycker att det är viktigt att göra något åt klimatförändringarna. Sju av tio svenskar tror att de själva kan göra något för att bromsa växthuseffekten. Och de kan absolut tänka sig att köpa energisnåla hushållsapparater och köra bil på ett mer bränslesnålt sätt. Och åtta av tio kan tänka sig att betala mer för en vara eller en tjänst om de vet att tillverkaren arbetar för att begränsa växthuseffekten. Nästan alla tror att det kommer att bli mer viktigt för företagen att engagera sig i minskade utsläpp. Jag tror att en verklig folkrörelse är på gång.