prot · GS09141 · 2005-06-16 00:00:00 — Vi anser att vi borde utarbeta ett nytt studiestödssystem som skulle bygga på att bidrag och lån utgör vardera av totalbeloppet. Studiestödssystemet är viktigt för att komma till rätta med den sociala snedrekryteringen till högre studier. En annan viktig insats för att göra högre studier mer lättillgängliga är utbyggnaden av den högre utbildningen runtom i vårt land. Tyvärr har inte trygghetssystemen för de studerande förstärkts på samma sätt som högskolan har byggts ut. är studenterna i princip uteslutna ur trygghetssystemen eftersom de saknar sjukpenninggrundande inkomst. Detta skapar självfallet otrygghet och gör att många ungdomar från studieovana miljöer väljer att inte studera vidare, även om de har goda förutsättningar för att utbilda sig. Det beslut som vi ska ta är alltså ett steg för att underlätta för fler att bedriva högre studier. Livet för studerande med barn blir lite lättare. Men vi vill ta ett större grepp. Det är därför som vi i den reservation som jag yrkade bifall till efterlyser en bred parlamentarisk studiesocial utredning där även de studerande är väl representerade. En förutsättningslös analys av studenternas studiesociala situation bör ligga till grund för hur de i större utsträckning ska få del av det trygghetssystem som vi arbetande har. Till slut vill jag ta upp ett par andra problem. Ett sådant är studenter med studielån i flera nordiska länder. Studenter som är i den situationen har kontaktat mig. hade de nordiska studiemedelsmyndigheterna under en överenskommelse om att ta hänsyn till om en person hade studielån i ett annat nordiskt land när man fastställde återbetalningstakten i det egna landet. Av någon anledning har denna överenskommelse upphört , och det kan förstås drabba den enskilde hårt. Har man inte så hög inkomst kan det bli besvärligt att betala studieskulder till två länder utan någon samordning. Jag tycker att det finns skäl att stärka det nordiska samarbetet på många områden och inte minst ta sådana här hänsyn och försöka finna en ny överenskommelse. Ett annat problem som drabbar en del personer är att de har lån i två eller tre olika studiemedelssystem. Därmed blir återbetalningstakten väldigt hög. Särskilt drabbar det dem som har en lång utbildning men inte motsvarande hög lön. Det är ingen tillfällighet att antalet personer som inte har betalat sina studieskulder har ökat med hos kronofogdemyndigheten . Från sida menar vi att de här effekterna borde utredas och lämpliga åtgärder för att underlätta för de här personerna läggas fram, så att det inte blir ett så tungt återbetalningskrav på personer med lån i flera olika system. 107 (): Det är ingen överdrift att säga att vi lever i ett kunskapssamhälle. Bland mycket annat innebär det att alla behöver en god grundutbildning utan återvändsgränder och dessutom tillgång till kontinuerlig kunskapsutveckling, eller annorlunda uttryckt: Det livslånga lärandet är en realitet. För att förverkliga det livslånga lärandet behövs goda förutsättningar för kunskapsinhämtande, och då är ett bra studiestödssystem en viktig förutsättning. har, inte minst i ett internationellt perspektiv, ett bra studiestödssystem. är det inte bättre än att det kontinuerligt behöver förändras och förstärkas. Det får ske i den takt som samhällsekonomin tillåter. Den proposition som vi nu behandlar, Förstärkning av studiestödet, har redan berörts i olika delar. I den tas ytterligare steg för att förbättra de studerandes villkor. Det gäller framför allt på två områden. Dels föreslås införande av tilläggsbidrag för studerande med barn, dels handlar det om ett förstärkt studiestöd för äldre. Båda förändringarna har länge varit efterfrågade, och det är glädjande att regeringen och samarbetspartierna nu kan ta dessa angelägna steg till förbättringar. Alla vet att studerande med barn har svag ekonomi. Det förslag som lämnas förbättrar situationen för denna grupp . Förslaget innebär att studerande med ett barn erhåller extra för fyra veckors heltidsstudier. För andra barnet erhålls ytterligare och från och med tredje barnet per barn. Bidraget gäller till och med det kalenderår barnet fyller . Bidraget införs , det vill säga . Beträffande åldersgränsen i studiestödet gäller i princip en 50-årsgräns för rätt till studiestöd. Samma gräns gäller för dem som studerar med rekryteringsstöd. vet vi att kraven på kompetensutveckling i princip ställs under hela yrkeslivet. Det är därför angeläget att kunna höja den nuvarande åldersgränsen ytterligare. Med liggande förslag höjs åldersgränsen från till för rätt till studiemedel och rekryteringsbidrag. Den så kallade lånetrappan flyttas från dagens till . Dessutom ska lån som redan är återbetalda inte tas med i beräkningen när rätten till nya studieveckor prövas. Förslaget innebär också att den som är eller äldre ska kunna få studiemedel i om det finns särskilda skäl, alltså utöver det generella systemet. Sammantaget innebär dessa förslag ytterligare förbättrade möjligheter till livslångt lärande. Det stärker såväl individens möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden, eller behålla sin plats där, som arbetsmarknadens förutsättningar att få tillgång till kompetent arbetskraft. Låt mig säga några ord om oppositionens ställningstaganden. Som vi redan hört säger nej till såväl barntillägget som de höjda åldersgränserna. I en av sina reservationer säger de att det moderna samhället ställer krav på kompetensutveckling under hela livet, men sedan sägs i samma reservation nej till höjd åldersgräns. Av det får man väl dra slutsatsen att tycker att 50-årsgränsen är den gräns vi ska ha. Som vanligt i politik ska man ha bra villkor för vissa, men inte för alla. Övriga borgerliga partier ställer sig bakom förslagen om barntillägg och höjda åldersgränser och det är bra dock med undantaget att fråntar de arbetslösa och funktionshindrade som studerar med rekryteringsbidrag rätten till barntillägg. Detta är i någon mening logiskt om än sakligt beklagligt. har ju numera, liksom , föreslagit brutala nedskärningar i vuxenutbildningen samt stora försämringar i studievillkoren för dem som studerar på gymnasial nivå. Denna politik fullföljer de nu i fråga om rekryteringsbidraget och barntillägget. Sammantaget kan vi säga att det inte finns någon samlad politik från den allians som eftersträvar makten från och med . är emot, och för och delvis för. I detta betänkande finns 31 borgerliga reservationer. Det finns ingen fyrpartireservation, däremot fyra trepartireservationer där man bland annat föreslår en utredning och ytterligare 27 reservationer som spretar åt olika håll. Av dessa 27 borgerliga enpartireservationer står för hälften. Av detta kan man få intrycket att står för en helt annan studiestödspolitik än regeringen och övriga partier. I själva verket ser man, när man läser budgetmotionerna, att , liksom , i allt väsentligt står bakom regeringens politik på det här området. I budgeten föreslog regeringen 21,9 miljarder till studiestöd och 43 miljoner mindre. I budgeten , den som vi nu lever med, var skillnaden exakt densamma, det vill säga minus 43 miljoner i budget. Detta torde stå i viss kontrast till det anförande vi just hörde från . Hur kan det komma sig att man har 13 reservationer när man ligger så nära regeringspolitiken? Jo, presenterar en önskelista som kräver mycket stora ekonomiska insatser. Jag ska nämna några. Det gäller bland annat ett nytt studiestödssystem generösare än tilläggsbidrag, lika för alla i såväl studiestöd som rekryteringsbidrag kostar utökad åldersgräns kostar hälften bidrag, hälften lån kostar avskaffande av fribeloppet kostar studiemedel i samband med graviditet och föräldraskap kostar karenstid inom studiemedelssystemet kostar inackorderingstillägg kostar trygghetssystemens anpassning till studerande kostar. Om man sedan läser motionen, och inte bara reservationen, kan man se att i sin studiestödsmotion skriver att studenternas köpkraft skulle ökas jämfört med konsumentprisindex i förhållande . Det kostar ungefär 5 miljarder, kan jag säga upplysningsvis. Jag ser ingen reservation på denna punkt och är lite nyfiken på vad skälet till det är med tanke på de oerhörda önskningar och många reservationer som har. Vi kanske kan få ett besked. Det man frågar sig är: Var finns resurserna till allt detta, ? I vart fall finns de inte i budgetmotioner. Det är svårt att se dessa önskelistor som annat än luftslott. I själva verket skulle jag vilja säga att de här löftena inte är värda mer än papperet de är skrivna på. På den borgerliga sidan har vi alltså två partier, och , som vill ha stora nedskärningar av vuxenutbildningen. Vi har ett parti, , som skriver önskelistor utan täckning. Och vi har ett parti, , som både i skrift och i budget har en politik som ligger nära regeringens. Då undrar man: Var finns maktalliansens politik på det här området? Den framgår i vart fall inte av detta betänkande. Här framgår tydligt att borgerligheten är delad i två. Den ena delen vill rasera stora delar av svensk vuxenutbildning och därmed en del av studiestödet, vilket framgår av budgetmotionerna. Den andra delen stöder i stort sett regeringens politik både när det gäller volym och studiestöd. Jag ska ärligt säga att jag inte har några förhoppningar om att dagens debatt ska ge klarhet i vad som är maktalliansens gemensamma politik på detta område helt enkelt därför, herr talman, att det inte finns någon gemensam politik. Med detta ber jag att få yrka bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 108 AXEL DARVIK (fp) replik: Det betänkande vi debatterar heter Förstärkning av studiestödet. Jag undrar om anser att dessa ord ska gälla alla studenter. Det finns många studenter som har en mycket knapp ekonomisk situation, och då gäller det att göra något åt totalbeloppet. föreslår en höjning av totalbeloppet med . Det är en kompensation för den förlorade ekonomiska frihet som många studenter har drabbats av vid makten. Jag undrar också om man kan fundera på att göra dispensreglerna mer generösa, så att det inte slår till på det hårda och orättvisa sätt som det kan göra och som leder till att man inte kan fullfölja en utbildning som man har gått in på. Jag undrar dessutom över fribeloppsgränsen. Varför tycker att det är så bra att straffa de studenter som klarar av att sköta både ett arbete och sina studier, för att minska sin skuldsättning eller kanske just få en mycket önskvärd koppling till arbetsmarknaden som man studerar? Det är mina frågor, herr talman. 109 () replik: Först kan jag, när det gäller att prata om hela studentgruppen, säga att de förslag som ligger i propositionen gäller alla som har studiestöd och alla som har rekryteringsbidrag. Det Axel Darvik vill är att man ska utesluta dem som har de största problemen, de med lägst utbildning, störst motivationsbehov och sämst ekonomi, från rätten till barntillägg. Frågan bollas väl tillbaka. Sedan kan jag säga att Axel Darvik i sitt anförande bara pratade om studenterna på högskolan. Det förstår jag, därför att saknar politik när det gäller vuxenutbildningen. Jag förstår att man inte nämnde det över huvud taget. Det beror naturligtvis också på att när man pratar om höjning av totalbeloppet finansierar det genom att sänka ersättningarna i bidragsdelen till dem som läser på gymnasial nivå. drygt i försämring eller för dem som kvalificerar sig för en plats på arbetsmarknaden eller en plats på högskolan framöver. Det föranleder mig att ställa motfrågan: Hur ser ni på frågan om rättvisa i förhållande till studier när ni gör så stora nedskärningar i vuxenutbildningen och dessutom i studiestödet för de vuxenstuderande och i nivåerna också låter dem betala de förbättringar som ni har på studentsidan? Det vore intressant att höra syn på vuxenutbildningen och rätten till utbildning för att kvalificera sig för de här grupperna. När det gäller fribeloppet handlar det mycket om ekonomi. Vi har gjort en stor höjning från till i runda slängar 100 000 i fribelopp i samband med den reform som vi genomförde för . Som jag sade i inledningen återkommer vi på de punkterna i takt med att vi kan finansiera ytterligare förbättringar. 110 AXEL DARVIK (fp) replik: Att det ligger på i runda slängar är i och för sig en överdrift. Men jag ska gärna svara på en del frågor som ställde. När det gäller just vår politik för vuxenstuderande har vi en tydlig ambition. Vi tycker inte att det ska vara naturligt att alla ska gå in på vuxenutbildningen, att så många ska slås ut från gymnasiet att de senare måste gå in i vuxenutbildningen. Vi har en politik som syftar till att alla ska kunna klara av gymnasieskolan, att inte en fjärdedel ska slås ut på vägen. Men de som behöver studera i vuxenutbildningen ska naturligtvis få lov att göra det. Där ska man ha ett delat ansvar. Vi säger att man ska ha en högre bidragsdel. Man ska ha bidrag och resten blir lån. Det tycker vi är en i och för sig generös uppdelning. Men man ska inte heller skapa några drivkrafter för att alla ska skjuta på sina studier eller tvinga studenterna att skjuta på sina studier. Det är naturligtvis bra om man studerar tidigt i livet. Vi har ju en annan politik, en politik som jag tror fungerar just när det gäller det livslånga lärandet. Vi har ett system där vi vill ha kompetenskonton, där staten, arbetsgivaren och individen gemensamt sparar ihop pengar för att man ska kunna kompetensutveckla sig. Det systemet står inte och bakom. I årets budgetförslag skrotar man det här, som faktiskt var en reell möjlighet att just kunna skapa ett livslångt lärande. är det så att om man har arbetat är det endast studiemedel som finns att tillgå. Det tycker jag är olyckligt. 111 () replik: Jag tycker att det är bra att Axel Darvik säger att har en tydlig ambition när det gäller vuxenutbildningen. Den ger sig verkligen till känna i motioner: en halvering av volymen och sänkning av studiestödet med 2 miljarder. Det är en tydlig ambition. Sedan kan man tycka att om man vill ha en tidig sortering i , om man vill ha en nivågruppering i gymnasieskolan, där vissa bara ska ha tvååriga utbildningar och andra ska vara förbehållna treåriga utbildningar, borde man från sida, som ett gammalt parti med stort intresse för utbildningsfrågor, åtminstone , ha sagt att vuxenutbildningen blir än viktigare i det läget för de grupper som inte får chansen i gymnasieskola. Det borde man gjort i stället för att säga att vi minskar volymen och minskar förutsättningarna för människor. Jag kan inte säga att jag tycker att sänkningen från till är en satsning på de vuxenstuderande. Det är mindre i bidrag. Jag kan inte se hur det skulle bidra till ett kunskaps- och kompetenssamhälle. avvisar rekryteringsbidraget med motiveringen att det inte är rättvist. Då undrar man, även om Axel Darvik inte kan svara , om kan reda ut om det finns någon insats för lågutbildade, någon för lågmotiverade, någon för arbetslösa, någon för funktionshindrade som är rättvis eller möjlig för när det gäller vuxenstuderande. Jag har inte hittat dem . Jag tycker att det är bra att har ambitionen att höja totalbeloppet. Men jag tycker att det är synd att man bara hittar finansieringskällor bland de grupper som är svaga i utbildningssektorn och på arbetsmarknaden. Det förtar en del av det positiva intryck som man skulle kunna ha utifrån förslagen. 112 () replik: Det är ett bra system, sade , och slog sig till ro och talade om att när ekonomin tillåter kan det hända saker. Problemet är bara det, herr talman, att när ekonomin tillåter är ett mycket gummiaktigt begrepp i socialdemokratins värld. ökar vänsterkartellen upplåningen för vårt land. Statsskulden skenar i väg , månad för månad enligt Socialdemokraternas ekonomiska planering. Syftet är förstås att gödsla ut valfläsket inför valet , att gödsla med lånade pengar, pengar som är lånade på kommande generationers konto för att ta hem en valseger genom at smeta ut pengar. Är det att ta ansvar, herr talman? Att se på ansvar på det sättet känns väldigt främmande för mig. Och är det bara att konstatera att studenterna tydligen inte är någon viktig grupp för , för när det kommer till kritan är det andra grupper som ska gödas för att ta hem den socialdemokratiska valsegern. Det, herr talman, är ingenting annat än ett mycket oansvarigt sätt att hantera statens ekonomi. Jag konstaterar också att inte på en enda av de frågor som jag ställde här i talarstolen har gett något svar, utan han viftar bort alltihop, precis som socialdemokrater har gjort i debatt efter debatt. Det vi kristdemokrater söker efter, och jag kanske ändå förhoppningsvis, möjligtvis kan få en öppning från och ett litet medgivande av att det är ett problem att pappor som är studerande diskrimineras. Ja, det är ett problem att studenter inte kan vara deltidssjukskrivna. Ja, det är ett problem att Låt oss göra någonting åt det i stället för att bara vifta bort problemen och strunta i den verklighet som många studenter lever i, herr talman. 113 () replik: Nej, jag viftar inte bort studenternas problem. Jag viftade bort kd:s politik för att komma åt problematiken. Efter att ha läst den motion som har skrivit tycker jag att det är smått patetiskt att höra prata om överord. Den lista jag läste upp tidigare, inklusive det du inte vågade reservera dig för, rör sig väl om kostnader i 10-miljardersklassen. Då tycker jag från min utgångspunkt att innan jag svarar på hur detta ska gå till borde gå hem till sin egen partigrupp och reda ut detta, göra sin hemläxa, komma tillbaka med ett finansierat förslag och redovisa hur har tänkt sig att finansiera de önskelistor som presenterar. Möjligen tycker man i riksdagsgrupp att det gör väl ingenting om man håller på med de här önskelistorna. Det kostar ju inget, och det är bra retorik. Men för trovärdighetens skull vore det bra om man ibland finansierade något av de förslag som man ställer ut löften om. Jag har sett att har de här önskelistorna i mångmiljardklassen, att finansiering saknas och att den budget som presenterar är lägre på studiestödssidan än den socialdemokratiska. Jag tycker att det känns lite förmätet att begära att jag ska ha lösningar på hur vi socialdemokrater och regeringen ska finansiera de önskelistor som kd har ställt upp när kd själv inte finansierar dem. vet jag inte hur länge har tänkt vara i , men jag skulle vilja ställa frågan: Vilket tidsperspektiv gäller för den här önskelistan och den mångmiljardsatsning man vill göra? Vilken bedömning gör och av när man tänker finansiera det? Och tror att han i samverkan med och , som vill ha betydligt mindre till studiestöd, kan finansiera denna lista inom ramen för alliansen? 114 () replik: Föga förvånande kom det inget hoppfullt svar om att problemen finns och att någonting borde göras åt dem. Inte ens det kan gå med på. Inte ens så långt kan han sträcka sig. Vi pekar från kristdemokratiskt håll på att detta, detta, detta och detta är problem . Dessa problem vill vi se över. Vi vill hitta en modell som långsiktigt gör det möjligt att studera på rimliga villkor i vårt land. När vi säger detta viftar bort det och tycker inte att det är någonting att diskutera. Å andra sidan är det väl inte så förvånande, herr talman. När vi kristdemokrater lade fram ett förslag om finansierat barntillägg något som skulle ha införts mycket tidigare om vi hade fått bestämma sade Socialdemokraterna nej för att nu tillsammans med sina stödpartier införa just det. Välkommen efter också , alltså! Det hade varit önskvärt med en mer konstruktiv ton . Å andra sidan blir det nu väldigt klart för dem som följer debatten att när vi kristdemokrater ser bekymren och vill göra någonting åt dem skyler över problemen och belånar kommande generationer för att lägga pengar på annat. Det är den socialdemokratiska prioriteringen, det och inget annat. Låt mig avslutningsvis ställa en annan mycket konkret fråga till . Vi får se om han klarar av att leverera något svar på den. Återbetalningsreglerna i det nya studiemedelssystemet har lett till att många människor hamnar i kläm. Många människor faller mellan stolarna. Ministrar har talat om att detta kanske vi eventuellt gör något åt . Min fråga är: Har verkligheten hunnit i kapp så pass mycket att han är beredd att medge att detta har blivit ett problem? har medgett det och lagt fram en rapport till regeringen med förslag på vad som borde kunna göras. Har beredskap att åtminstone sträcka sig så långt denna dag? 115 () replik: Konstruktiv syn, var det. Jag måste säga att på den borgerliga sidan, om man nu får säga så när är med, finns den kanske minst konstruktiva synen just hos . Önskelistorna är längst, men konstruktiv syn saknar jag. Jag tycker att i större utsträckning räckte ut handen för en konstruktiv syn när det gällde studiestödet än vad gör. Sedan kan jag inte låta bli att nämna att trots retoriken och de storsvulstiga orden stöder ju till den socialdemokratiska studiestödsbudgeten år ut och år in. När det gäller finansieringen går det bra att läsa i betänkandet. Jag tror att kammaren kan ta till sig budgetmetod: I den budget vi fastställer finns aldrig satsningarna, utan de finns året efter. Gäller det 2003 finns de i budgeten , gäller det 2004 finns de i budgeten och gäller det 2005 finns de i budgeten . Det går att läsa också i det betänkande vi nu har framför oss. Den budgettekniken från är känd, och det är ändå på marginalen som förslagen finns där. Att det finns problem med studiestödssystemen sade jag redan i inledningen. Jag sade också att vi jobbar med de frågorna i den takt det finns ekonomi att göra det. Vi ägnar oss inte åt att skriva ofinansierade önskelistor, utan vi kommer till med propositioner och förslag. Här föreligger två förslag på 450 respektive 250 miljoner. Jag tror att har större problem med att få samsyn kring detta på den borgerliga sidan än vad vi har haft bland samarbetspartierna. När det gäller återbetalningsreglerna har jag läst betänkandet jag tror att också har gjort det och där står att en del av de problem som gäller återbetalningsreglerna finns med i den här propositionen. Det andra är att regeringen har sagt att man är beredd att återkomma för att ytterligare förbättra den situation som rättmätigt kritiserar när det gäller återbetalningsreglerna. 116 (): besökte jag i . Där träffade jag . är och arbetslös . avslutar nu i dagarna sina folkhögskolestudier och vill välja en ny väg att färdas. Hon har blivit intresserad av något som har förändrat henne: Hon har hittat fram till skönlitteraturen. vill bli folkhögskolelärare, men av studievägledaren har hon fått veta att hennes ålder gör det omöjligt för henne att studera med studiemedel som hon skulle behöva. Det var vid detta möte verkligen underbart att få berätta för och hennes kamrater att kommer att fatta ett beslut om att höja åldersgränsen för rätten till studiemedel och rekryteringsbidrag från 50 till och att nedtrappningen ska påbörjas först . kan nämligen förverkliga sin dröm. Samarbetspartierna har också ytterligare kunnat förbättra vuxnas möjligheter till studier genom att studerande som är eller äldre undantas från veckogränserna om det finns särskilda skäl. I de fallen ska studiemedlet kunna utgå i . Genom förslagen till förstärkning av studiestödssystemet för äldre kommer alltfler att få möjlighet till utbildning och livslångt lärande. Fler kan hitta nya vägar att färdas. Som tidigare verksam folkhögskolelärare vet jag hur mycket det här kommer att betyda för väldigt många människor. oss i har detta varit och är en hjärtefråga. När jag har läst de borgerliga partiernas motioner har jag också blivit glad över att det råder så pass stor politisk enighet med ett undantag, och det är när det gäller själva grundprincipen att utbildning inte enbart är en avgränsad fråga för ungdomar utan en del av en livslång process.