prot · GS09126 · 2005-05-25 00:00:00 — Naturligtvis kan man säga att det här är ett ingrepp i äganderätten. Ja, det är det väl enligt någon definition jag ska inte jäva det påståendet i sig. Men det är ett mycket motiverat ingrepp i äganderätten därför att det tillgodoser vitala konsumentintressen. Det tillgodoser också möjligheten att faktiskt se de public service-program som SVT sänder ut. Med detta har jag, herr talman, försökt klargöra vad diskussionen egentligen handlar om. Den handlar alltså om att den som är hyresgäst i ett kabelförsett bostadshus ska ha samma möjligheter att titta på tv till samma kostnad som den som bor i villa eller i ett icke kabelförsett hyreshus och där man kan sätta upp en antenn på balkongen eller vad man nu kan göra. Alla vi som bor i villa har ju en möjlighet att titta på tv som är bra och korrekt från många synpunkter, medan den som bor i ett hyreshus där ägaren har sålt ut tv-distributionen till ett kabelnät inte ska kunna se på public service-tv och . Eventuellt löper vederbörande risken att betala för någonting. Ett bifall till propositionen säkrar också de här hyresgästernas situation och tittarmöjligheter. Dessutom har de avtal träffats som den här propositionens lagstiftning förutsätter, något som är väl känt för alla som deltar i den här debatten. På det sättet kan den här lagstiftningen träda i kraft så som det är tänkt och tillgodose de vitala intressen som finns, dels när det gäller att kunna titta på public service-tv och , dels från hyresgästens synpunkt. Den som är avskärmad från utsändningen via en kabel har faktiskt också möjlighet att välja vilka av SVT:s program vederbörande ska titta på utan särskild kostnad. Jag har alltså, herr talman, väldigt svårt att förstå hur våra samarbetspartner visserligen är vi, kd och c överens om digitaliseringen faktiskt inte kan yrka bifall till propositionen i de här avseendena. Det leder ju till den situation för hyresgästerna som jag beskrev. Jag föreställer mig att ni har en och annan väljare också i hyresgästkollektivet vars önskemål borde tillgodoses. Beträffande där vidaresändningsskyldigheten upphör i och med att digitaliseringen är genomförd vill jag säga att det var en eftergift i de diskussioner vi hade mellan oss fem partier som är för digitaliseringen på det sätt som har beslutat. Det är bra med det samarbetet. Jag har uppfattat att det samarbetet kommer att fortsätta även om vi har olika meningar om hur mycket som ska kunna ses via vidaresändningsskyldigheten. Toias talar väldigt mycket om konkurrens på lika villkor och om att marknaden ska bestämma. ska också hyresgästerna bestämma. Men hyresgästerna skulle kunna bestämma mer om ställde upp på vårt resonemang. Då har också de en större och bättre valfrihet, liksom andra personer har. Jag ska inte falla in i resonemangen om bland annat Socialdemokraternas mediepolitik. backar vi in och vet varken ut eller in eller ingenting. Och ibland är vi rigida och har en fast uppfattning. Teracomutvecklingen har väl snarare tillhört den kategorin, och det där var ju från början med på, så sådana karakteriseringar av partierna kan man väl alltid avstå från. Om man får sätta tilltro till inträffade allt gott på medieområdet som det efter 1976 varit borgerlig regering. Jag är väl inte alldeles säker på att det är en korrekt historiebeskrivning på den punkten. I varje fall är det väl en och annan lokalradioägare som djupt ångrar att han köpte sändningstillstånd för en kvarts miljon kronor under ledning. Det var väl inte det bästa som inträffade för privatradion i det här landet, men det går väl snabbt att dra en glömskans slöja över de problemen. , herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i det betänkande som föreligger samt avslag på de reservationer som är knutna till betänkandet. Jag vill också uttala en förhoppning om ett bra utbyte av den här vidaresändningsskyldigheten för dem vilkas önskemål tillgodoses genom det här beslutet, alltså för de hyresgäster som finns i ett stort antal fastigheter i det här landet och som i annat fall om man skulle följa de borgerliga partierna skulle avskärmas från delar av public service-utbudet. 181 (m) replik: Jag vill bara kort säga till att det står i vår reservation att vi anser att vidaresändningsskyldigheten bör anses vara tillgodosedd genom att den begränsas till public service-kanalerna. Dessa uppfattar vi enkannerligen vara två och , men inte i första hand Kunskapskanalen, Barnkanalen och . Så enkelt var det med det. Vi vill inte förmena någon rätten att titta på och genom några ogina kabelnätsägare. 182 () replik: Det känns tillfredsställande att nu ställer upp bakom vidaresändningsskyldigheten. Det är delvis en alldeles ny position som har intagit. Jag är glad för det. Vi har två kanaler avklarade . Vi kanske kan ha en ny debatt så att ni så att säga kan kliva fram två kanaler till. Då är vi alldeles överens på den här punkten. 183 (m) replik: Det är de fyra programtjänsterna som vi således vänder oss emot. I enlighet med EG-direktivet, som var inne på i sitt huvudanförande, menar vi att det bara är det som oundgängligen är nödvändigt som i så fall ska kunna åläggas vidaresändningsplikt. Det bedömer vi att och är, men inte de övriga som innefattas i regeringens förslag. 184 () replik: Betyder det, , att ni underkänner Lagrådets ståndpunkt i de här frågorna? Det är i så fall intressant att till och med Lagrådet skulle ha fel. Eftersom fick en direkt fråga och har varit så hushållsam med tiden medger jag en mycket kort replik och i så fall även till . 186 (m) replik: Nej, vi underkänner inte Lagrådet i denna del. Däremot delar vi Lagrådets mening att ersättningsfrågan bör regleras tydligare än vad regeringen har gjort. Det har vi uttryckt i den reservation som jag dock inte har yrkat bifall till. 187 () replik: Ja, nu var det Lagrådets bedömning av EG-direktivet i förhållande till vidaresändningsskyldigheten som var den intressanta frågan. Jag delar uppfattningen att det borde komma till stånd en bättre lösning av ersättningsfrågorna vad gäller upphovsrätten och annat. Men det har, såvitt jag kan bedöma det, inte varit möjligt eller inte varit praktisk politik i det här läget. Där är jag gärna med på en förändring. 188 () replik: ställde frågor och reflekterade över antalet kanaler som ska omfattas av vidaresändningsplikt. Den enkla logiken bakom vårt resonemang är att kanaler som vi betalar via tv-licensen, som är public service-kanaler, ska omfattas av vidaresändningsplikt men inte några andra kanaler. Poängen med det förslag som regeringen lägger fram är att om vi bifaller regeringens och utskottets förslag innebär det att man tränger undan kommersiella aktörer som vill ägna sig åt att sända program om exempelvis sådana saker som kunskapskanaler, barnkanaler eller ägnar sig åt. Om vi betalar tv-licens och det går till public service ska vi kunna få del av det utan kostnad, men självklart inte av andra kanaler som vi inte har betalat för. Det är logiken bakom vårt resonemang. Vi pekar på att det handlar om att värna konkurrensen, att se till att ha lika villkor på de områden som handlar om sändning av kunskapsprogram, barnprogram och så vidare. Ytterst handlar det om att värna valfriheten. Om vi slår undan benen för olika aktörer minskar valfriheten för konsumenterna. får det att låta som att det finns några fria luncher, att om vi ökar antalet kanaler som har must carry-status med vidaresändningsplikt kostar det ingenting. Det blir jättebra för konsumenterna. Men förr eller senare måste någon betala. De som sänder ut dessa program kan inte ta betalt för de sändningarna, och någon måste betala. Ytterst är det konsumenten som betalar. vill jag ställa en fråga till : Vilka slutsatser drar av att majoriteten för digitaliseringen av nu smalnar betänkligt? 189 () replik: Majoriteten för digitaliseringen av har inte smalnat. Det är samma fem partier som står för den. Det hörde jag tydligt företrädarna säga. Det är bara önsketänkande från sida att det förhåller sig på det sättet. Det är inte problemet. När det gäller att man ska få se det man betalar för är det så att när jag betalar tv-licensen betalar jag för barnkanalen och Utbildningsradion och . talar om konkurrens på lika villkor och möjligheter. företräder väl konkurrens på lika villkor för dem som äger kanalerna, medan jag försöker företräda dem som ska titta på de här kanalerna. De ska också ha lika villkor att titta på. Det är det som vi uppnår med vidaresändningsplikten. Vi har alltså redan betalat. Jag tror inte heller på fria luncher, utan jag betalar för de fyra SVT-kanaler som jag nu kan se i min tv hemma. Jag vill fråga angående undanträngningseffekten: Vilken kanal tränger undan? Vem är det som inte klarar av att leva därför att visar debatter i och , partikongresser och annat? Vilken kanal är det som trängs undan? 190 () replik: Jag har lyssnat på debatten, och uppfattningen efter de inlägg som har varit kan inte vara någon annan än att stödet för Socialdemokraternas mediepolitik har minskat betänkligt. Det är svårt att undkomma. Det är naturligtvis en effekt av att kritiken mot Socialdemokraternas mediepolitik ute i landet har ökat. Jag är glad över att så har skett. säger att vi ska tänka på konsumenterna. Det är precis vad jag menar. Om vi har en väldigt omfattande vidaresändningsplikt innebär det att de som vill sända program och skulle vilja konkurrera med barnkanalen, kunskapskanaler eller inte har samma möjligheter att göra det. Det är problemet med vidaresändningsplikten. Man får en väldigt stor konkurrensfördel med att ha en vidaresändningsplikt på sin kanal, medan andra inte har det. Det är själva poängen. företräder en modell som i praktiken innebär att konkurrensen för dem som vill sända inom de här områdena sätts ur spel. Man slår undan benen för de aktörerna. Vi kan tycka av ideologiska eller politiska skäl att man ska slå undan konkurrensen, att man ska minska möjligheterna att ha olika aktörer som agerar på den här marknaden. Jag menar att om vi får flera aktörer som sänder barnprogram och kunskapsprogram och som konkurrerar på lika villkor är det till nytta för konsumenterna. Men menar att det är politikerna som är bäst på att tala om för människor vilka program de ska titta på eller vilka radioprogram de ska lyssna på. Jag delar inte den uppfattningen. 191 () replik: Den här propositionen innebär inte att vi talar om vilka program som folk ska titta på. Vi fixar till vilka program som det är möjligt att titta på. Det tycker jag är en utomordentligt viktig fråga. Sedan säger att det är politik och ideologi som bär upp mitt resonemang medan , som naturligtvis förespråkar fri konkurrens mellan olika kapitalägare som satsar på tv-kanaler och annat, inte bärs upp av ideologi och politik utan det är någon högre makt som driver de teserna. Beträffande frågan om stödet för digitaliseringen har smalnat eller ej får ursäkta, men jag tror mer på vad och säger i de frågorna än vad översätter det de i det här sammanhanget har sagt till. Sedan gäller alltså digitaliseringen av tv-utsändningarna mediepolitiken i stort. Det vet vi väl inte så väldigt mycket om, och där ser vi på olika sätt. Det ärendet finns inte på kammarens bord , och det finns inte heller någon proposition i vardande, såvitt jag vet, som innebär ett totalt mediepolitiskt grepp. Den debatten får vi förmodligen vänta med ett tag. Däremot kan jag få tillåta mig att konstatera att när det gäller uppslutningen kring public service och avgiftsfinansieringen i de beredningar som har pågått och som är föremål för regeringens överväganden finns det en mycket bred uppslutning kring public service, som dock inte innesluter och . 192 () replik: var väl optimistisk om det kommande fempartisamarbetet. Om man har ett samarbete har man det fullt ut. Man kan inte hålla på att åka slalom mellan olika partier. Det var därför som vi för vår del valde att lämna samarbetet. Beslutet om digitalisering ligger ju fast, men numera finns det inte någon bred enighet bakom genomförandefrågorna som kommer upp efterhand. Regeringen och parti kunde ha valt en annan linje. Jag vill bara ställa ett par frågor. talade varmt om valfriheten för hyresgästen/konsumenten. Men varför ställer man då inte upp på vårt krav på att man ska titta på ett vidare perspektiv där konsumenten skulle kunna få välja mellan marknät, satellit eller kabelnät? Det enda utredningsuppdrag som finns gäller ju bara programutbudet inom kabelnäten. Varför inte se på detta i ett vidare perspektiv? Det förvånar mig lite grann. Det borde ju ligga i intresse att vi har en valfrihet. Men man kanske baxnar lite inför ordet valfrihet. När det gäller att man betalar för fyra kanaler via tv-avgiften skulle man ha fått tillgång till dem ändå, åtminstone i de stora kabelnäten. Vi har ju alla haft mycket kontakter med branscherna. De skulle kunna ha löst detta, och folk hade fått sina kanaler. Det är inte tvunget att de måste ha must carry-status. Jag vill också fråga: Varför lägger man fram ett förslag om lagstiftning från när man säger att man ska utreda den kommersiella sidan vidare och sedan återkomma till ? 193 () replik: Beträffande den breda uppslutningen får vi väl se över tiden vad vi kan vara och vad vi inte kan vara överens om i olika sammanhang. I mitt politiska arbete utgår jag inte från att man är oense, utan jag utgår från att man ska kunna samla breda majoriteter kring olika politiska förslag. Det får väl diskuteras vartefter de frågorna kommer upp. När det gäller hyresgästernas valfrihet har jag egentligen inte någon annan uppfattning än . Det vore bra om man hade flera system. Man kan ju titta på tv via telefon, via bredband och så vidare. Jag har ingenting alls emot att den utvecklingen fortgår därför att jag har den uppfattningen att det monopol som på egentligen oklara grunder har tilldelats dem som har dragit ledningar genom fastigheterna är av ondo. Det har inte varit bra , och det är bra om det bryts upp den här vägen. Man har knappast våga angripa saken därför att det i olika sammanhang har framhållits att detta är en äganderättsfråga. Då vet vi med vilket darr på stämman som många diskuterar den saken. Men om teknikutvecklingen i sig leder till att äganderätten till omoderna kabelanläggningar i hyresfastigheter eller i andra fastigheter inte är särskilt mycket värda är jag inte den som kommer att gråta över det. Jag tror att den utvecklingen kommer ganska raskt. 194 () replik: Det var ett väldigt vackert tal till valfriheten. Då är det märkligt att och hans parti inte ställer sig bakom vårt krav på en utredning om detta. Men jag ska återvända till frågeställningen om de kommersiella kanalerna och must carry. Regeringen säger och det har inte utskottsmajoriteten haft några invändningar emot att man ska återkomma till den frågan. Men lägger man fram ett lagförslag om att det bara ska finnas fyra SVT-kanaler i must carry-systemet från . Är inte det ett inkonsekvent synsätt på det hela? svarade inte heller på frågan: Varför måste , kunskapskanalen och barnkanalen vara must carry eftersom det torde vara ganska klart att de ändå skulle nå ut till konsumenten? Och vilken syn har på de små kabelnätens problem med att de nu måste nyinvestera för att klara av att leva upp till det förslag som regeringen har lagt fram? 195 () replik: Beträffande SVT, public service och 2008 är det den socialdemokratiska uppfattningen att det kommer att vara motiverat även efter 2008 att SVT-kanaler omfattas av vidaresändningsplikt om inte teknikutvecklingen har lett fram till en annan situation i de fastigheter som är beroende av kabel-tv. Beträffande en utredning om att stärka hyresgästernas ställning finns det faktiskt ett par utredningar som är under beredning i . Jag för min del har gjort den bedömningen att det kanske inte hade varit så alldeles lätt att träffa de avtal som var förutsättningen för detta om vi i hade markerat att vi egentligen vill angripa kabel-tv-ägarna ganska rejält. Jag tror att det hade varit otaktiskt och oklokt att bete sig på det sättet. Samma resonemang kan man också föra när det gäller upphovsrättsersättningen. Det hade varit att kasta in bensin i en ganska komplicerad situation. Jag hoppas att det får en lösning också . Jag delar uppfattningen att det inte kan vara korrekt att bara för att man omvandlar en digital signal till analog ska det uppstå en ny ersättning. Man kan ju faktiskt tänka sig att denna analoga signal omvandlas till digital igen och då skulle det i logikens namn bli en ny ersättning igen. Detta håller ju naturligtvis inte för en ordentlig analys. 196 () replik: Visst ska vi som ser på SVT:s program och betalar en avgift så långt möjligt ha samma utbud. Men fram till dess att hela det analoga nätet är nedsläckt kommer vi att leva i en miljö där avgiften som vi betalar ger olika programutbud. I den analoga miljön ger den ettan, tvåan och Utbildningsradion. I den digitala miljön får man med regeringens förslag ytterligare två programtjänster, barnkanalen och . Utifrån vår horisont hade det varit rimligt att se hela perioden som en övergångslösning. Det är svårt att förstå varför man från regeringen och från majoriteten här i kammaren i det här skedet verkar vilja staka ut den framtida vägen när det gäller must carry. har vi inte grunderna för det framtida mustcarry. Vi har inte skäl för att säga att vi ska utöka mustcarry till fyra programtjänster. Jag kan bara konstatera att när det gäller samarbetet låter det på som att det fortsätter, och det var inte det jag sade. Jag sade att vi håller fast vid att digitaliseringen och nedsläckningen ska genomföras , som har sagt. Det hoppas jag att också alla andra här i kammaren hör. Det finns fortfarande en bred majoritet kring den grundinställningen. 197 () replik: Jag ska uppehålla mig vid det sistnämnda allra först. Jag har också uppfattningen att vi är överens om att digitaliseringen ska genomföras enligt den plan som finns. Det är det som vi primärt har samarbetat om. När det gäller följdbesluten har vi kommit på olika linjer. Vi får se vad vi kan hålla fast vid i andra frågor som kan bli aktuella. Jag vill återigen peka på att det i Publicservice-beredningen och annat också finns en bred enighet mellan de fem partierna som utgör grunden för digitaliseringen. Beträffande antalet kanaler som det ska vara möjligt att titta på är det vår bedömning och uppfattning att de fyra aktuella kanalerna är de som man betalar för via tv-licensen. Då är det också rimligt att man får möjlighet att titta på dem. Den skilda miljön mellan digital och analog blir ju inte annorlunda mellan den som bor i hyresfastighet och kablad om jag får uttrycka det på det sättet och den som har en villa som får lösa sitt tv-tittande på ett annat sätt. Det som , och möjligen också föreslår är inte heller någon lösning på problemet. Jag tycker att det snarare förvärrar problemet än underlättar det. Därför är den proposition som vi tillstyrker det som bäst tillgodoser tittarintresset i de hus som är kablade. 198 () replik: Låt mig säga att jag inte blir förvånad över att tycker att hans förslag är bäst. Men vi har en ganska likartad syn, att vi inte för eller den kommersiella kanalen ska peka ut någon färdriktning för framtiden därför att det är för många frågor som är uppe för diskussion. Varför ska vi då peka ut färdriktningen när det gäller public service?Där har vi också många frågor som är uppe för diskussion. Det är finansieringsfrågorna, det är public service-utredningen som ännu inte har landat. Därför vore det rimligt att den här kammaren inte pekade ut någon ny färdriktning, gav ut nya förmåner eller möjligheter och gav bilden till tv-tittarna att så här kommer det att bli. Vi har ju inte, herr talman, i den här kammaren tagit ställning där. Vi tycker från vår sida att det är att gå bakvägen in i frågorna att ge en lösning i den delen i ett sådant här lagstiftningsförslag. Det anser vi inte är rimligt. Det rimliga hade varit, vilket kanske inte förvånar någon, att man höll fast vid vad som gäller och inte vidgade must carry-statusen utan såg den minimalistiska ingången i det här ärendet för att lösa uppgiften att klara att börja släcka det analoga systemet . 199 () replik: Det är väl naturligt att jag anser att min uppfattning är den korrekta och den bästa. Jag utgår från att och andra debattörer tycker att deras respektive uppfattningar faktiskt också är de bästa. Det blir rätt svårt att vara politiker om man bara ska företräda den näst bästa uppfattningen eller den tredje bästa uppfattningen i olika frågor. Beträffande tiden efter var det så att från regeringens sida ville man skriva även för längre fram i tiden eller i varje fall en kommersiell tv-kanal med must carry-status. Det var mer korrekt uttryckt. Det var inte , utan man kunde tänka sig andra. Det ville inte våra samarbetspartner, och då ändrade regeringen sig på den punkten. Tacken var inte så där alldeles överväldigande då förstås. Sedan måste man då fråga sig: Tror , som varm anhängare av public service och Public service-beredningens arbete, att det hade varit bra för public service att vi hade kunnat stå här och säga att efter vet vi faktiskt inte riktigt vad som händer med vidareutsändningen av public service-kanalerna? Hade det varit en bra lösning? 200 (): Först ska jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Som siste talare har man ju fördelen att dels kunna förbereda sig lite grann, dels kanske slippa att gå in på alla de detaljer som redan har avhandlats. sade att den här frågan egentligen är ganska enkel, och så är det självfallet. Dock på väg fram till denna insikt är det väl en och annan av oss som ibland har känt att vi inte har haft hundraprocentig koll på alla juridiska och tekniska detaljer i digitaliseringsfrågan. Men jag tror ändå att det stämmer att det som vi nu har att ta ställning till inte är så oerhört komplicerat. Det har redan vittnats om hur vi till en början hoppades på en ganska bred politisk majoritet kring de här frågorna. Jag tyckte att de diskussioner som vi hade gick förhållandevis bra. Det gjordes kompromisser och konstruktiva eftergifter, om jag får använda det uttrycket, från alla inblandade i de diskussionerna. Men på slutet var det någonting som hände, och det gick inte att nå ända fram. Vi hade väl lite spekulationer kring det, i alla fall hade jag det. Det här skedde i ett läge där den så kallade borgerliga alliansen höll på att formera sig på olika sätt. Jag misstänkte väl kanske att samarbetet mellan Socialdemokraterna, med och inte riktigt passade in i alliansbildningsprocessen. Men jag måste uppenbarligen ha haft fel, därför att det är ju inte någon borgerlig allians som möter oss i reservationerna. Här har fyra partier lyckats reservera sig på fyra olika sätt på samma hemställanspunkt. Det är ju skickligt med tanke på det begränsade område som den här lagstiftningen ändå täcker. Från reservanternas sida vill man inte ge must carry-skyldighet för så många som fyra public service-kanaler. Man argumenterar, delvis åtminstone, utifrån begreppet nödvändig samhällsinformation. Det skulle då vara två kanaler. säger att egentligen är det nog bara en kanal men att vi av historiska skäl får acceptera två. Men om man nu ska ha en minimalistisk inställning till vad som är nödvändig samhällsinformation, borde man väl egentligen gå ännu längre. Vad är det som är nödvändig samhällsinformation? Är det i Rapport och Aktuellt? Nödvändig samhällsinformation är väl meddelande till allmänheten om att krig har utbrutit och en del varningsmeddelanden i händelse av större katastrofer. Det är nödvändig samhällsinformation. Men det är klart att väldigt mycket av det som visas i två kanaler, ettan och tvåan, inte i strikt mening är nödvändig samhällsinformation. Jag tror att det är lika bra att inse att bakom de olika ställningstagandena till antalet kanaler som ska omfattas av must carry ligger något olika inställningar till public service över huvud taget.