prot · GS0994 · 2005-03-22 00:00:00 — Det leder till att fler människor kan få göra fria val. Hur avser den att agera när det gäller detta? Hur pass ofta bjuder den in reformförespråkare från ? Jag ska slutligen säga att jag tycker att debatten har varit klargörande i så mån att regeringen verkligen står bakom och aktivt försöker driva resolution . Men jag tycker också det är svagt att vi inte inom EU kan vara ännu tydligare när det gäller detta. Det gäller att ställa krav på Hizbullah och att sätta en deadline för dem. Annars är det för terroriststämpling. Det måste finnas stora krav på att snabbt bli ett rumsrent politiskt parti. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:383 om terroristbekämpning 14 Utrikesminister (): Sermin Özürküt har frågat mig om jag avser att uttala någon kritik mot det, som hon har uttryckt det, politiskt grundade justitiemordet mot de fem kubaner som avslöjat terrororganisationer verksamma i , om jag i mina kontakter med avser klargöra hur ser på förhållandet mellan terrorbekämpning och folkrätt samt om jag på något sätt avser att agera mot för dess stöd till terrorverksamhet mot grannlandet . Domen i det aktuella fallet har, som jag har meddelat, överklagats. Läget i den processen är oförändrat. Enligt tillgängliga uppgifter väntas ett besked om överklagandet . Den legitima kampen mot terrorismen är en angelägen uppgift för hela världssamfundet, och den har den fulla stöd. Det är en grundmurad svensk uppfattning att den kampen ska bedrivas med full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten. Det är något som jag betonar i alla bilaterala samtal som rör terrorismfrågan. har också kritiserat för olika aspekter av deras sätt att bekämpa terrorismen. Regeringen arbetar mycket målmedvetet med frågor som rör värnandet av rättssäkerheten. Ett exempel på detta var det seminarium om rättssäkerhet och terrorism som anordnade . En uppföljning, anordnad av det luxemburgska ordförandeskapet i EU, äger rum i . Där ska olika aspekter av sanktioner belysas, både hur EU kan samordna sig bättre, hur sanktioner kan effektiviseras och hur rättssäkerheten kan stärkas. deltar aktivt, och vi kommer då att ta tillfället i akt att föra fram våra tankar om bättre former för överprövning av beslut om att lista terrorister och andra. har drivit frågan om ökad rättssäkerhet vid användandet av internationella sanktioner, framför allt sådana som riktar sig mot terrorism. har till exempel framgångsrikt verkat för att få fasta procedurer för hur personer ska kunna avföras från sanktionslistor och även varit delaktigt i att möjligheterna att få undantag från sanktionerna, till exempel av humanitära skäl har förbättrats vid såväl FN- som EU-sanktioner. När det gäller arbetet inom EU kan särskilt framhållas att kontinuerligt arbetar för att EU:s sanktionsinstrument ska förses med tydliga kriterier för vilka som kan komma i fråga för sanktionerna. Jag vill också framhålla att mycket aktivt driver frågan om ökad rättssäkerhet i FN:s sanktionssystem och att vi nu har ett starkt stöd för vår uppfattning, vilket också återspeglas i FN:s högnivåpanels reformrapport som förslår ett förfarande för överprövning av säkerhetsrådets beslut att föra upp personer på sanktionslistor. 15 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Det är ett omfattande svar. Men det finns vissa delar där jag skulle vilja ha lite mer handfast information. Först vill jag klargöra bakgrunden till interpellationen. Det är en fråga som jag ställde till utrikesministern om selektiva terroristbekämpning. I frågan klargjorde jag händelseförloppet med de fem kubanerna. De brukar kallas så i världspolitiken. Såvitt vi vet hölls ett möte i mellan kubanska regeringsföreträdare och FBI, det vill säga den federala polisen i . Vid mötet överlämnade kubanerna en omfattande dokumentation rörande terroristisk aktivitet som planerades från . arresterades de fem kubanerna i . De var anklagade för att ha försett med information om terrorism och blev ställda inför rätta. De är dömda för att ha skaffat information om exilkubanska högerextremistiska organisationer. dömdes till två gånger livstid plus . dömdes till livstid plus . dömdes till livstid plus . dömdes till och till . Enligt många demokrater i är fallet med de fem kubanerna en juridisk skandal. Det är en skandal eftersom de amerikanska myndigheterna arresterade de fem kubanerna som hade skaffat information om terroristerna i stället för att arrestera terroristerna. Händelsen är ett typiskt exempel på selektiva terroristbekämpning. Det torde dock strida mot internationell lag att bedriva terroristisk verksamhet riktad mot andra länder oavsett hur kritisk man må vara mot dem. Hela historien är ytterst olustig eftersom den stat som förklarat sig vara terrorismens främsta fiende själv på sitt territorium tillåter terrorverksamhet riktad mot ett grannland. Därför undrade jag vilka initiativ regeringen tänkte ta för att de terrorgrupper som riktar sig mot ska ställas inför rätta och för att de som avslöjat dessa ska försättas på fri fot. Det är sammanfattningen av interpellationen. Konkret om rättsfallet fick jag veta att vi skulle avvakta vad överklagandet av domen resulterar i. Både regeringen och vi har avvaktat, men ingenting har hänt. Därför interpellerade jag om fallet med avsikt att skaffa fram ytterligare information om regeringens ställning och dess tagna initiativ i frågan. I svaret säger utrikesministern att enligt tillgängliga uppgifter väntas ett besked om överklagandet . Min tolkning av de orden är att regeringen fortfarande avvaktar fallet. Därför skulle jag vilja fråga ministern om vi kunde få en uppdatering av fallet med de fem kubanerna. Vad har den amerikanska regeringen vidtagit för åtgärder förutom att utfärda straffrihet för dem som planerade terrorverksamhet riktad mot ett grannland? 16 (): Min avsikt är inte att gå in i detalj på just . Jag vill snarare be om ett litet förtydligande. I utrikesministerns svar står det att har kritiserat för olika aspekter av deras sätt att bekämpa terrorism. Jag vill börja med att säga att EU och angriper terrorism på helt olika sätt. har ju förklarat att de är i krig mot terrorism. Det är deras anledning, så att säga. Vi gör någonting annat. Vi bekämpar och motverkar terrorism i sig, fenomenet som sådant, och försöker på alla sätt skydda oss mot detta. Det gör visserligen också, men de säger öppet att de är i krig. Det är egentligen ett väldigt farligt spår vi är inne på när vi gör allt för att skydda oss. Vi stänger våra gränser; det är ökade kontroller och sådana saker. Det vet alla som har varit ute och rest. Det är en tragisk utveckling när vi i stället borde ha ett öppnare och friare samhälle med mer och ökad globalisering. Tyvärr är det dock en realitet att det ser ut så här . Jag skulle vilja fråga dels om man lite grann kan specificera på vilket sätt vi kritiserat för olika aspekter, dels en betydligt allvarligare fråga hur vi arbetar i och hur den arbetar inom EU för att bekämpa roten till terrorism. Det är ju egentligen den vi måste komma åt. Den stora frågan är ju: Vad händer med de terrorister, så att säga, som inte är födda , som föds nu och kommer att vara det ? Hur motverkar vi detta på ett djupare plan? Det är ännu viktigare än att försöka skydda oss och stänga våra gränser eller, som , förklara öppet krig mot terrorismen. 17 Utrikesminister (): I mitt svar till Sermin Özürküt betonar jag att kampen mot terrorism har den fulla stöd. Det gäller naturligtvis alla former av terrorism. Det aktuella fall som Sermin Özürküt tar upp handlar dock inte om terrorism riktad mot utan om personer som dömts för brottslig verksamhet i . Dessa fem personer, varav två är amerikanska medborgare, dömdes i en öppen amerikansk domstolsprocess där försvarsadvokaterna hade möjlighet att påverka sammansättningen av juryn, vilket också utnyttjades av de åtalade. De fem avtjänar nu sina straff och behandlas som och har samma rättigheter som andra fångar. När det gäller frågan om en ny rättegång kommer att hållas är det givetvis någonting som den amerikanska domstolen helt och hållet avgör. I länder som och med demokratiska statsskick kan inte rättsprocesser påverkas av den politiska makten. Till vill jag säga att jag är lite förvånad över frågan när har kritiserat sätt att bekämpa terrorismen. Det trodde jag var en av de mest belysta frågorna . Det är inte så länge sedan vi hade en mycket inflammerad diskussion om fångarna på , för att nämna ett exempel, då framförde kritik mot att på det viset hålla människor fångna utan att de får sin sak rättsligt prövad. Den frågan har också prövats i amerikansk domstol, och deras högsta domstol har konstaterat att detta strider mot internationell rätt och mot egen lagstiftning. Det vi kräver är att och alla andra länder i den viktiga kampen mot terrorism följer internationell rätt och den humanitära rättens krav. När det gäller att angripa terrorismens orsaker, roten, handlar det om den breda insats som jag i många sammanhang haft anledning att försöka redovisa och som utgör en central del av EU:s arbete, det breda sättet att agera för att undanröja det som är grogrunden för bland annat terrorism. Även hela reformarbetet inom FN, som är aktuellt och diskuteras, utgår bland annat från hur vi kan bekämpa terrorismen som ett gemensamt hot vi har i världen. Det är hela bredden av åtgärder för att förbättra förutsättningarna för utveckling av demokrati och rättsstaten. 18 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Det är ett faktum att vi alla är överens om terroristbekämpningens vikt och värde i hela världen. Jag vill betona att jag har stor respekt för utrikesministerns klargörande och hennes juridiska kunnande absolut! Jag är dock inte övertygad om att regeringen gjort vad som skulle ha gjorts. Jag är övertygad om att regeringen borde vara tydlig när det handlar om den selektiva bekämpning och kamp mot terrorismen som står för. Det räcker nog inte att konstatera att vid olika tillfällen har kritiserat för olika aspekter av deras sätt att bekämpa terrorismen. Det vore önskvärt att veta hur denna kritik har bidragit till fallet med de fem kubanerna. Det är min fråga. 19 (): Jag frågade inte utrikesministern när utan hur när det gällde aspekter på terroristbekämpning. Det var inte explicit Guantánamobasen jag talade om heller. Vi har inga meningsskiljaktigheter där. förklaring här är ju, som jag sade, att har startat ett krig mot terrorism, och därigenom har man en annan syn på Guantánamobasen som vi alla fördömer. Utrikesministern säger att det handlar om en bred insats när det gäller roten till terrorism och att det är viktigt med reformarbetet i FN. Jag håller fullständigt med om detta. Men jag tycker ändå att den kan vara mycket tydligare när det gäller demokrati och när det gäller att ställa krav på diktaturstater. Vi talade ju i en tidigare interpellationsdebatt om att ställa krav på och på precis sådana stater där terrorism kan ha, eller har, sin grogrund. Här tror jag inte att det hjälper med bara en snäll dialog från EU, utan till denna dialog måste vi koppla mycket tydliga krav på ökad demokrati. 20 Utrikesminister (): Vi har inte haft anledning att med företrädare för ta upp rättegången mot de fem personerna eftersom det handlar om en brottsprocess som vi i inte har haft anledning at ha synpunkter på. Till vill jag bara säga att jag tror att både och EU är mycket tydliga när det gäller kampen för demokrati och vårt sätt att agera mot odemokratiska stater. 21 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Jag tackar utrikesministern för klargörandet. Efter att ha lyssnat på svaret skulle jag önska att utrikesministern tog ett trovärdigt initiativ för att överklagandeprocessen för de fem kubanerna ska påskyndas. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:412 om FN:s kommission för mänskliga rättigheter och 22 Utrikesminister (): har ställt ett antal frågor till mig vilka alla berör agerande i för mänskliga rättigheter med anledning av brott mot mänskliga rättigheter och humanitär rätt i begångna av utländsk trupp. Låt mig inledningsvis framhålla att arbete för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter är ett för mig och regeringen högt prioriterat område. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna och för demokrati speglar förhoppningar om en värld där människor kan leva fria och trygga, utan fruktan och nöd. FN:s kommission för mänskliga rättigheter är ett viktigt internationellt forum för att uppmärksamma och fördöma systematiska och omfattande övergrepp av de mänskliga rättigheterna. har emellertid en alltmer konfrontatorisk hållning i hos en lång rad länder inte bara försvårat en saklig behandling av MR-situationer utan även gjort behandlingen av vissa tematiska frågor inflammerad. Alltfler länder med bristande respekt för mänskliga rättigheter sitter i kommissionen. De blockerar viktiga sakfrågor och använder verktyg för politiska syften som inte har med omsorgen om mänskliga rättigheter att göra. verkar för att relevans för en integrerad och resultatorienterad MR-politik stärks. verkar för att samtliga länder fullt ut ska samarbeta med FN:s mekanismer för mänskliga rättigheter. Ett stärkt samspel med övriga delar av FN-systemet eftersträvas i uppföljningen av kommissionens initiativ. Landresolutioner är ett av verktyg. Men som högkommissarien för mänskliga rättigheter framhöll när hon öppnade kommissionen är vår uppgift inte att fokusera enbart på de resolutioner som antas utan framför allt på hur vi förbättrar MR-situationen på marken. Där måste vi använda flera instrument, inklusive vår och EU:s bilaterala dialog, vår säkerhetspolitik och vår utvecklingspolitik. Det arbete som tematiska rapportörer gör för att påtala övergrepp är viktiga i det arbetet och ges aktivt svenskt stöd. är inte medlem i MRK. Det påverkar i viss utsträckning möjlighet till nationella initiativ, men inte vårt aktiva arbete inom EU för att få till stånd positioner som stämmer överens med svensk MR-politik. De här ansträngningarna fortsätter oförminskade. talade jag inför för mänskliga rättigheter. Jag valde att fokusera på icke-diskrimineringsprincipen och att alla människor är lika i värde och rättigheter. Vad gäller situationen i gör regeringen tillsammans med övriga EU-medlemmar bedömningen att det med utgångspunkt från 1546 från och de genomförda valen finns en gemensam uppgift att, under irakiskt ägarskap, verka för demokrati och mänskliga rättigheter i . Det är nu angeläget att skapa förutsättningar för FN att spela en central roll och i samarbete med irakierna bidra till att den politiska processen leder fram till ett säkert, enat och demokratiskt . FN:s engagemang är det bästa sättet att bidra till att folk kan åtnjuta de mänskliga rättigheterna. I utvecklingsstrategi för prioriteras stöd till demokrati och mänskliga rättigheter. Jag har starkt kritiserat de övergrepp som amerikanska soldater har gjort sig skyldiga till i . Pentagons senaste rapport från om missförhållanden vad gäller behandling av fångar stärker kritiken. Jag anser det oerhört viktigt att alla ansvariga personer ställs inför rätta och välkomnar att sådana processer har inletts. Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att sådant beteende inte förekommer. Det finns ett absolut förbud mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling. 23 (): Tack, utrikesministern, för svaret! har det gått anföll . Skälet till kriget var att avväpna , alternativt demokratisera landet. Det riktiga skälet vet bara de som startade kriget. Min interpellation, herr talman, handlar inte om detta. Min interpellation handlar om det som gör mig och många upprörda. Den handlar om alla de brott som har begåtts och begås mot humanitär rätt och mänskliga rättigheter i . Med min interpellation vill jag bryta den världsliga tystnaden kring övergreppen mot de mänskliga rättigheterna under den pågående ockupationen av . Jag vill ge röst åt alla irakiska fångar i det ökända , men även i andra, mindre kända fängelser. sker ständiga övergrepp. Det är inte ovanligt att kemiska glödlampor krossas mot människokroppar, att flytande fosfor hälls på fångarna, att det hälls kallt vatten på nakna fångar, att fångar slås med tillhyggen och annat och att fångar tvingas att beröra varandras könsorgan. Dessa är några få exempel på hur irakiska fångar förnedras av amerikansk militär. Detta har absurt nog även dokumenterats av militären själv som en sorts trofé. Det är när människor slutar att betrakta varandra som människor, herr talman, som ondskan tar plats och alla gränser överskrids. Förnedringen och tortyren blir möjlig. Jag vill även ge röst åt den irakiska civilbefolkningen, inte minst i . I angreppet mot , herr talman, som är en stad av Malmös storlek, har amerikansk militär inte bara förstört och jämnat staden med marken, utan här har man även använt otillåtna kemiska vapen som exempelvis senapsgas och andra frätande vapen som är förbjudna internationellt. Detta, herr talman, hämtar jag från doktor ash-Shayakli som arbetar på det irakiska hälsodepartementet. Han menar att staden fortfarande lider av effekterna från kemiska substanser och andra vapen som orsakar allvarliga sjukdomar framöver. Doktor ash-Shayakli har bland annat sagt att det han har sett under de undersökningar som gjorts i har fått honom att tro att allt han har hört om det angreppet har hänt. Vidare säger han att han inte utesluter att vapen med nukleära och kemiska substanser har använts, då allt levande är borta. Hundratals hundar, katter och fåglar har gasats ihjäl. Frågan är om vi någonsin kommer att få veta vad som egentligen hände i . Men en sak är säker, kommer alltid att förknippas med brott mot mänskliga rättigheter. Den här ockupationen har kostat över 100 000 civila irakier livet. Brotten mot mänskliga rättigheter och humanitär rätt i bör behandlas i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Jag tycker att det är märkligt att bara för att kontrolleras av världens starkaste militärmakt ska vi vara tysta i FN om övergreppen. måste höja sin röst när mänskliga rättigheter kränks genom grova och systematiska övergrepp. Det förväntar vi framför allt av oss själva men även av omvärlden. måste kräva att kommissionen återtillsätter en speciell rapportör för att bevaka och rapportera om övergrep i , precis det som fanns ända fram till . 24 (): Det är en mycket viktig frågeställning som interpellanten tar upp , om rättmätiga krav på mänskliga rättigheter, andra MR-frågor och internationell humanitär rätt. I går presenterades FN:s reformpaket, där bland annat kommissionen för mänskliga rättigheter kritiserades på grund av att där ingår diktaturstater som , och . föreslås i stället ett inflytelserikt råd där diktaturer inte ska få ingå. Men det problem som interpellanten tar upp är avsaknaden av omvärldens kritik när demokratiska stater bryter mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Det handlar bland annat om agerande i och . Men även kan räknas in i den skaran. Vi har internationella regler att rätta oss efter i krig, i fred och vid ockupation. Jag kan bara hänvisa till Genève- och Haagkonventionerna. Enligt den gemensamma artikel 3 är det förbjudet med tortyr, gisslan och avrättning utan domstolsförfarande. Och enligt artikel 33 är kollektiv bestraffning förbjuden. Det största hotet här i världen sägs vara inte det ondas ondska utan det godas tystnad. Enligt en artikel i dagens driver Carnegieforskaren tesen att det är svagheten som gör att så envetet håller fast vid diplomati och internationell rätt. Den som är stark måste agera, och den som är svag kan inte. Samma synsätt lär , näste FN-ambassadör, ha. Ska banden stärkas mellan och , ska Mellanösternproblematiken kunna lösas och ska FN kunna reformeras på ett klokt och framåtsyftande sätt krävs det att vi talar klartext och slår vakt om MR-frågorna, frågorna om de mänskliga rättigheterna. Är beredd att ytterligare ställa sig upp på alla barrikader och också kritisera de demokratiska stater som fortfarande bryter mot mänskliga rättigheter? 25 Utrikesminister (): Jag vill först säga att jag tycker att det är oerhört bra att vill ge röst åt dem som utsätts för tortyr, övergrepp och annan förnedrande behandling. Deras röst måste ljuda, och det är vi som är mot den typen av övergrepp som har ett ansvar för att ge dem röst som själva inte har det. Det är viktigt att vi uppmärksammar den här typen av övergrepp som ofta sker i namn av terroristbekämpning. Det är oacceptabelt. Vi är för en aktiv, stark och engagerad kamp mot terrorismen, men den måste ske med respekt för den internationella folkrätten och den humanitära rätten. Vi får inte vara tysta när sådana övergrepp sker. Till vill jag säga att vi inte är tysta. Och vi gör ingen skillnad när övergreppen görs av länder som är demokratiska och i princip är rättsstater. Tvärtom har vi anledning att reagera ännu starkare när länder som vi är överens med om vilka regler som ska gälla ändå ibland överträder dessa regler. Det tiger vi inte om. Vår kritik är tydlig och klar. Det sker nu en demonstration uppe på åhörarläktaren. Jag ber därför utrikesministern att vänta tills vakterna har fört ut demonstranterna. 27 Utrikesminister (): Jag vill också påminna om att rättssäkerhetsfrågorna, frågor om tortyr och också frågan om summariska avrättningar behandlas i MRK, ofta genom tematiska initiativ. Och har lagt fram resolutioner om till exempel utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar. Och det finns en specialrapportör i dessa frågor. När det gäller fråga om reformeringen av MRK föreligger det förslag i den högnivåpanel som kom med förslag till generalsekreteraren. Där föreslås det att man ska öppna MRK för alla länder och att var och en får en röst precis som i generalförsamlingen. Även om det inte skulle innebära att alla problem får sin lösning så understryks genom det förslaget att alla medlemsstater har ett ansvar för att främja och respektera de mänskliga rättigheterna, och MRK:s trovärdighet och legitimitet skulle öka menar panelen. har vi fått generalsekreterarens förslag som är annorlunda. Och vi har anledning att fördjupa oss i och diskutera på vilket sätt vi tror att reformeringen av MRK bör äga rum för att säkerställa att den återfår den starka ställning som den måste ha i kampen för de mänskliga rättigheterna. 28 (): Jag vill poängtera det som utrikesministern konstaterar, nämligen att det faktum att inte är medlem i kommissionen i viss utsträckning påverkar våra möjligheter att agera. Men procedurreglerna ger också icke-medlemmar rätt att lägga fram resolutionsförslag. Det finns inget hinder att hålla anföranden och delta i konsultationer. Jag hoppas därför att utrikesministern tar det i beaktande. Jag vill också nämna vad den amerikanska människorättsorganisationen har visat i sina senaste rapporter. Det är mycket allvarliga övergrepp mot mänskliga rättigheter som har begåtts av Alaui-regimen som har tillsatts av . Detta inkluderar tortyr. Och Human Rights Watch konstaterar att inget har gjorts för att bestraffa de ansvariga. kan inte komma ifrån sitt ansvar för detta på grund av den faktiska kontroll som man har över . FN:s tillförordnade högkommissarie konstaterar också på s. 35 i sin rapport att det internationella samfundet således har lämnats i en situation där det inte finns någon internationell övervakning av mänskliga rättigheter i dagens . Och det är väldigt allvarligt. Det är uppenbart att detta är en högst otillfredsställande situation. Det finns förslag från både högkommissarien och mänskliga rättighetsorganisationer om att kommissionen åter ska tillsätta en rapportör eller annan lämplig mekanism för att övervaka och rapportera om mänskliga rättigheter i . Det är väldigt angeläget. Därför tycker jag att bör kunna ta till orda om . Jag vill nämna att jag vid min förra interpellationsdebatt om ställde en fråga till utrikesministern om hon trodde att det någonsin kommer att bli fred i .