prot · GS0963 · 2005-01-25 00:00:00 — Visst ska det finnas kvalitetskontroll, men inte begränsningar och stopp. Jag vädjar till : Tänk till en gång till, så att vi får en större mångfald och mera egenkraft i sjukvården! Stopplagen är förkastlig och något väldigt dumt. Jag hoppas att vill ge svar på om det inte går att tänka om. Det är bra att få besked om att förslagen om den högspecialiserade vården kommer i vår. Det tackar vi för. Jag hoppas att det blir så också. säger att hon ska fortsätta stödet till primärvården och garantera alla en fast läkarkontakt. Här finns en viss självkritik i svaret. Det är en hel del kvar att göra. Jag tar mig själv som exempel igen. Jag har haft olika läkare varje gång jag har gått till vårdcentralen cirka tre . Här kvarstår en hel del arbete. Det behövs fler allmänläkare, eller husläkare, som vi säger i . Av om den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården framgår följande: En mer bekymmersam utveckling kan ses bl.a. när det gäller läkartätheten i primärvården, möjligheten för medborgarna att välja sin fasta läkarkontakt, utvecklingen av mångfalden av vårdgivare och för äldre med psykisk ohälsa. Det är långt kvar att förverkliga det löfte som gav om att förstärka primärvården. Det finns väldigt få konkreta förslag i det svar jag fick. Det behövs ett nationellt husläkarsystem till exempel, det av läkarorganisationen förordade Protos som skulle kunna göra ett försök i något landstingsområde och som skulle vara smidigt att ge engagemang. Är villig att göra några sådana försök? 65 (): Det här är frågor som engagerar många människor, också oss här i . Därför vill jag passa på att gå in i och ställa några frågor i den här debatten. Det första jag vill fråga gäller resurserna till kommuner och landsting. drogs ju resurser in under pågående budgetår. Jag vill fråga: Kan garantera att det inte blir så , att man plötsligt krävs på neddragningar eller att man får minskat bidrag till kommuner och landsting? Den andra frågan gäller vårdköer som har engagerat inte minst de borgerliga partierna . Vi vet att väldigt många, inte minst äldre som får symtom på en demenssjukdom, inte får en utredning. I det prioriteringsbeslut som tog 1997 var det tydligt och klart att både personer med kroniska sjukdomar och personer med nedsatt autonomi skulle finnas i prioriteringsgrupp 1. Då är min fråga till : Vad har regeringen gjort för att detta ska vara en verklighet för medborgarna ute i landstingen? Det tredje jag vill ta upp är olika alternativ. Jag blev också glad när jag läste på första sidan: Privata och alternativa vårdgivare återfinns framför allt inom primärvården. Enligt min mening kan dessa vårdgivare bidra till en bättre och effektivare sjukvård genom att införa nya idéer om hur sjukvården kan bedrivas. Då är min fråga: Varför skulle inte alternativa vårdgivare också kunna inspirera den slutna vården precis på samma sätt? Vi har ju sett olika enkäter som har gjorts bland de personalgrupper som arbetar inom den slutna vården; läkare, sjuksköterskor och undersköterskor. Där finns en stor majoritet för att det bör finnas olika alternativ. Hur tror att vi ska få kvalificerad personal till hälso- och sjukvården om man inte tar hänsyn till detta? Vi hävdar också att kvaliteten bara blir bättre för alla om man har olika alternativ. Det är lite skrattretande att konstatera att det stora problemet för regeringen tycks vara att man inte ska ha vinstintresse. När vi tittar på nästan alla landsting har de sannerligen inte så mycket vinster. Många landsting går med förlust. De har alltså ett budgetunderskott. Varför är man plötsligt så rädd att det ska bli stora vinster när det drivs i alternativa driftsformer när verkligheten är en annan? 66 Statsrådet (): Det blir mycket diskussion om de privata alternativen. Det tycks som om både och ser det som en huvudfråga inom vården. Låt oss diskutera det då. Först vill jag säga till att jag inte tycker att privata alternativ inom vården är något hot mot kvaliteten. Det är inte heller någon garant för kvalitet. Som jag sade i en tidigare interpellationsdebatt tror inte jag, och det finns inte heller några belägg för, att skillnaden mellan om den är offentligt utförd eller utförd i någon annan regi i sig skulle innebära en kvalitetsskillnad i den vård man ger. Vi har skillnader i kvalitet, men det beror huvudsakligen, menar jag, på andra skillnader, inte i huvudsak på om det är en privat eller offentlig vårdgivare. , vi har privata alternativ även i sjukhusvården. De är välkomna även där. Däremot är det en annan fråga om vi ska sälja de befintliga landstingsägda sjukhusen. Vi arbetar med ett lagförslag som säger att man får göra det under vissa omständigheter. Man ska komma ihåg att det är olika frågor. Om man säger ja till att det finns privata alternativ är det inte självklart att man anser att all offentligt driven sjukvård ska säljas ut till privata aktörer. Fler aktörer kan gärna komma in på banan. Vi kommer också förmodligen att behöva fler som agerar inom sjukvårdens område. Däremot menar jag, till skillnad från mina debattörer, att det är självklart att verksamheten måste regleras. Vi måste ha ett gemensamt ansvar för den gemensamma sjukvården. Vi måste reglera finansiering, tillgänglighet, kvalitet och tillsyn. Det är alla möjliga olika frågor som självklart ska regleras. Det skapar ibland särskilda svårigheter när det är en privat aktör. Till exempel kan det handla om en viss typ av myndighetsutövning. En läkare kan ha en viss plikt att anmäla vid ett tvångsomhändertagande eller något annat. Vad händer då när just den läkaren arbetar som entreprenör och inte är anställd? Det finns en rad frågor som självklart behöver regleras. Det ställer särskilda krav när det handlar om privata aktörer. Det menar jag att vi kan klara av, och det arbetar vi också med. Det är inte någon oöverstiglig fråga. Till vill jag säga att jag helt och hållet delar uppfattningen att primärvården behöver utvecklas. Jag tycker att det inte är tillfredsställande när det gäller möjligheten att ha en egen fast läkarkontakt. Där behöver vi bedriva ett utvecklingsarbete i samarbete med landstingen. Jag har sagt tidigare i mediala debatter i fråga om ett nationellt husläkarsystem att det är något man kan tänka sig att pröva. Men det förutsätter naturligtvis att det finns landsting som är intresserade av att pröva frågan. Eftersom det är landstingen som är huvudmän för sjukvården kan staten inte pröva ett eget system utan att ha sjukvårdshuvudmännen, eller åtminstone några av dem, med sig i den typen av försöksverksamhet. Vi måste ha en dialog med landstingen om hur vi ska utveckla detta. Till vill jag säga att resurserna till kommuner och landsting var väsentligt högre än de som var året innan. Där var det ingen sänkning. När det gäller demensvården bedrivs prioriteringsarbetet i förhållande till den nationella vårdgarantin, som bland annat tar upp sådana frågor, nu i full fart inom kommuner och landsting. Där är det här en viktig fråga. Regeringen har bland annat initierat att nu arbetar med riktlinjer just för demensvården och där den här typen av överväganden mycket väl kan komma med. Men det är en fråga som ansvarar för. 67 (): Det är bra att säger att man gärna vill pröva. Protossystemet har läkarorganisationerna förordat. Därför tror jag att det är lättare att få igenom det. Därför var det mitt förslag att man skulle försöka med det. Vad gäller om det är skillnad på privat och offentlig vård är det bra med mångfald. Det är det som är vitsen med det här, att man har många olika alternativ och att de stimulerar varandra. Jag tycker att det är lite tråkigt att man inte ska kunna sälja den vård som finns utöver det som redan är gjort. Men det fanns en liten ljusning i vad jag hörde mot vad jag har hört förut. Det är lite bättre än det som står i svaret. Vårdgarantin infördes av den borgerliga regeringen men avskaffades av Socialdemokraterna 1997. är den på väg att införas igen, enligt . Kommer den då att bli en lagfäst rättighet enligt hälso- och sjukvårdslagen, vilket vi i hoppas? Det är viktigt att det finns tillräckligt med resurser, precis som sade tidigare. Vi hoppas också att det ska finnas mångfald och valfrihet för patienterna i förslaget. Vad kommer avtalet mellan regeringen och att innehålla? Vad kommer att ingå i vårdgarantin, och vilka prioriteringar kommer att tillämpas? Jag tror det är frågor som många patienter undrar över. lovade också att se över sjukvårdens organisation. Det skulle göras i samarbete med de fackliga organisationerna och arbetsgivarna. Någon sådan dialog kom, vad jag vet, inte till under tid. I stället kom han med förslaget om stopplag som kritiserades av de fackliga organisationerna. Det blev ingen dialog utan tvärtom. Det blev sämre relationer. Något samarbete blev det inte mellan sjukvården och företagen. Det tycker jag är tråkigt. Vi hoppas att det ska lätta. Det stopptänkande som finns nu är inte bra. När det gäller valfrihet till sjukvård inom EU har ju sagt att Regeringsrätten har slagit fast att patienter som bor i har rätt till vård i andra länder på hemlandets bekostnad om vissa villkor är uppfyllda. Det står också i svaret att det pågår ett arbete inom för att se över hur den svenska lagstiftningen ska anpassas. Det har sagts tidigare att man ska öppna för gränsöverskridande vård. När, , kommer den här valfriheten för svenska patienter till vård inom EU? Det fick jag inte något svar på. 68 (): Jag har några ytterligare frågor. Det är väldigt bra att jobbar med frågan om demenssjuka. När kommer deras kartläggning att vara klar? Det är inte enbart en huvudfråga för att ta bort hinder för att man ska kunna driva vård inom alternativa vårdformer. Det handlar inte minst om att det är hög tid att också ha förtroende för de folkvalda landstingspolitikerna. De är ju också folkvalda i ett allmänt val. är inte jämförbart med . är knappast jämförbart med . De landstingspolitiker som finns nära och i länet måste ha möjlighet att arbeta för att uppfylla hälso- och sjukvårdslagen på det sätt som de anser bäst. Det är min nästa fråga: Är det riktigt sjyst att sätta stopplagar och tala om för landstingspolitikerna att de ska uppfylla hälso- och sjukvårdslagen, men att de inte får göra si och så? Om de fattar tokiga beslut blir de väl inte omvalda? Det känns lite fel när man nu har folkvald församling. När kommer propositionen om den nödvändigtvis måste komma när det gäller vinstintressena? Jag vill också fråga om skulle kunna tänka sig att anta det borgerliga förslag som finns i vår vårdgaranti , nämligen en lagändring i hälso- och sjukvårdslagen om vård . 69 Statsrådet (): Låt mig först säga något om alternativ och privata aktörer inom vården. Vi har redan många privata aktörer. av dem som arbetar inom primärvården är anställda och jobbar för en privat entreprenör. Detta är ingen marginell verksamhet. Det är en stor del. Det är inte något problem att vi inte har entreprenörer inom vården. Det har vi, och det fungerar i allmänhet bra. Det kan gå åt båda håll. Det kan minska. Det kan öka. Det får man ta ställning till lokalt utifrån de aktörer som finns där. Man kan inte säga att vi inte har privata entreprenörer, och man kan inte heller säga att det inte fungerar. Här tar, menar jag, landstingen sitt ansvar på ett bra sätt. När det gäller sjukhusen, , är det lite annorlunda. Där finns det anledning för staten att gå in och reglera i vissa delar. Det gäller till exempel universitetssjukhusen. De är inte bara en angelägenhet för de landsting där de ligger utan en nationell angelägenhet där det finns anledning att ha nationella regler. Det gäller också om man fattar beslut om sina sjukhus som kraftigt kommer att kunna påverka vården för invånarna på sådant sätt att det också påverkar andra landsting. Det gäller till exempel om ett landsting bara har ett sjukhus och säljer det. Det ser annorlunda ut när det gäller sjukhus som är väldigt stora och väldigt dyra och kompetenskrävande enheter. Där finns det anledning att ha vissa nationella regler. Vårdgarantin kommer att börja gälla . kommer vi att ta beslut om en sådan överenskommelse. har anslagit 700 miljoner särskilt för genomförandet av detta. Bedömningen från kommuner och landsting är att det är resurser som räcker för att åstadkomma en vårdgaranti om . Låt mig sedan säga något om valfriheten för vård inom EU. Min bedömning är att den valfriheten redan finns. Vi har den. Vi kan behöva vissa kompletterande förändringar i våra egna regelsystem för att de ska passa ihop, men valfriheten finns. Den finns ur tre aspekter. Dels finns möjligheten att remitterar patienten till ett annat land. Då betalar självklart hela kostnaden. Dels kan patienten söka förhandstillstånd. Om man får det beviljat betalar man vårdavgifter som om vården gavs i . Det regleras sedan med faktura från det land där vården utförs. Dels kan patienten söka vård i ett annat EU-land utan förhandstillstånd. Där har rättsutvecklingen i EU klargjort att patienter har en fördragsgrundad rätt att söka vård i annat EU-land och i efterhand få ersättning från den egna . I detta fall betalar patienten för behandlingen när den ges och begär ersättning för gjorda utlägg i efterhand. Försäkringskassorna runtom i landet behandlar ansökningarna. Ansökningarna får inte avslås om det gäller sådan vård som i skulle ha bekostats genom det allmännas försorg samt om behandlingen anses uppfylla kraven på god vetenskap och beprövad erfarenhet. Detta gäller i EU, och det är därmed också det som gäller i . Det behövs alltså inga nya förslag som vi behöver anta i för att valfriheten inom vårdområdet inom EU ska uppfyllas. 70 (): Det låter bra. hoppas jag att också den anpassning som sker på blir klar snart. Primärvård och privat vård är något som vi har diskuterat och som vi kommer att diskutera ända tills vi tar beslutet om stopplag. Vi kanske fortsätter att diskutera det . Jag tror att det är viktigt att vi inte har någon skrämselpropaganda om att privatvård är farligt. I min hemkommun, , har PRO haft en kampanj om att man inte ska gå till det privata därför att det är så gräsligt och de bara suger pengar. var det en tant som var hos det privata. Hon hade gått dit . Hon hade trott att det var en offentlig vårdcentral. Hon sade: Snälla doktorn, lova att aldrig göra denna privat. Då svarade han: har faktiskt gått privat . Det är skrämselpropaganda. Det är 1 ½ år kvar på perioden. Vi hoppas att mycket av det som har sagt ska bli klart också blir klart innan perioden är över. Släpp sjukvården loss! Var inte så rädd. Det finns en fantastisk kompetens inom sjukvården, men den måste få en annan självbild, en annan organisation och en mångfald. Hinner få de här tio reformerna i hamn innan perioden är över, som lovade? 71 Statsrådet (): Självklart fullföljer jag de löften som regeringen har utställt innan jag tillträdde. Självklart fortsätter regeringen den politik som vi har börjat driva. Men det är också självklart att jag delvis har min egen agenda. Det är ett privilegium för en minister att kunna prioritera bland sina frågor. Ja, jag kommer att fullfölja det regeringen har utställt att göra, men det kommer också att märkas att jag är en annan person än . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2004/05:264 om placeringsort för det nya nationella rådet för organ- och vävnadsdonation 72 Statsrådet (): har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ till att det nyinrättade nationella rådet för organ- och vävnadsdonation blir placerat i . finns inte någon instans som har ett övergripande ansvar för att verka för tillvaratagande av organ och vävnad för transplantation. Det nationella rådet får nu en sådan uppgift. Rådet ska vara en central kunskapsbank i donations- och transplantationsfrågor samt ha en opinionsbildande roll och svara för att allmänheten får en kontinuerlig information om organdonation och om vikten av att så många som möjligt tar ställning i donationsfrågan. Det nationella rådet inrättas inom , och rådets uppgifter har beslutats genom en ändring av instruktion. Ordförande och ledamöter i rådet tillsätts av regeringen, men det ankommer på att närmare utforma rådets organisation. Jag förutsätter att följer de lagar och förordningar som kan vara aktuella i det här sammanhanget och tar de hänsyn som krävs. 73 (): Jag får tacka statsrådet för svaret, även om jag inte tycker att jag kan vara särskilt nöjd med det. när regeringens utredare presenterar ett antal statliga myndigheter som ska utlokaliseras till de fyra orter som tappat en massa arbetstillfällen i samband med det försvarsbeslut vi tog här kan man kanske tycka att den här frågan inte är så stor. Jag är också medveten om att antalet arbetstillfällen inte är särskilt stort när det gäller det nationella rådet. Min utgångspunkt är alltså inte att argumentera för ökad sysselsättning i , som interpellationen lyfter upp. Framför allt handlar det om betydelsen av att det nationella rådet för organ- och vävnadsdonation får en miljö som gör att rådet kan verka på ett kraftfullt sätt till gagn för hela landet. Jag är naturligtvis oerhört glad att fattade beslutet, på förslag av regeringen, att inrätta ett råd för organ- och vävnadsdonation. Jag har för övrigt följt frågan ganska länge, innan jag kom till bland annat som ordförande i . Jag har också agerat väldigt kraftfullt för att vi där skulle bygga upp och framför allt vidmakthålla ett transplantationscentrum som kan konkurrera på den internationella marknaden, vilket vi vet är viktigt för framtiden. är ett litet land, men på det här området är vi oerhört framgångsrika. Det är också i som denna utveckling har gått främst. Som jag skrev i interpellationen bedrivs av all organ- och vävnadstransplantation i landet i , i nära samarbete mellan sjukhuset och . Detta är min utgångspunkt i interpellationen. När vi nu diskuterar att skapa ett nationellt råd, vilket i och för sig har fått i uppdrag att göra, vill jag peka på betydelsen av att man också kopplar det dit där vi har en omfattande transplantationsverksamhet. Det är viktigt att rådet som ska följa verksamheten har en närhet till denna verksamhet, som det också har till uppgift att bedriva opinion för. Det är viktigt att man lyckas i opinionsarbetet så att fler människor är beredda att ställa upp och donera sina organ. ska det nationella rådet följa utvecklingen inom sjukvården. Det har alltså en koppling till vilken verksamhet som bedrivs inom transplantationsområdet. Jag tycker att den kompetens som utvecklats i borde kunna tas till vara på ett bra sätt inom organisation. har ju också en regional organisation med kontor i bland annat . Därför skulle detta inte vara någon stor svårighet. Inte heller skulle det behöva bli betraktat som någon utlokalisering utan mer som en lokalisering till den ort där vi har den mest omfattande verksamheten och därmed de bästa exemplen för att driva utvecklingen vidare och på det viset ge en bra miljö för det nationella rådet. 74 Statsrådet (): och jag har samma uppfattning om vikten av att kansliet för det nya nationella rådet för organdonation hamnar i en bra miljö och självklart har tillgång till rätt kompetens, särskilt som det är tänkt att vara en mycket liten fast personalstyrka. Man talade i propositionen om att det borde vara tre personer anställda. Med så pass få personer är förstås inte placeringen, precis som också säger, någon sysselsättningsåtgärd, utan självklart måste beslutet grundas på var man kan få den bästa miljön för att kunna bedriva arbetet på ett så bra sätt som möjligt. Det är precis den frågan som har till uppgift att ta ställning i. Detta ligger också nära bedömningen av högspecialiserad vård. Vi har där en utredning som har kommit med förslag, och jag räknar med att regeringen ska kunna ta beslut om en proposition om den högspecialiserade vården. Bland förslagen i den utredning som ligger till grund finns också att får i uppgift att definiera vad som är rikssjukvård och därmed också anledning att ta ställning till de olika aktörer som bedriver just högspecialiserad vård. Därför är min bedömning att är väl skickad att ta ett klokt beslut om var det nationella rådet för organdonation ska vara lokaliserat. 75 (): På en punkt, , är jag inte lika övertygad när det gäller . Jag tycker att de i många stycken gör ett bra arbete och är viktiga rådgivare för sjukvården i landet. Men i den här frågan har jag faktiskt haft kontakt med och pratat med bland andra generaldirektören. Även om han inte ville ange sitt beslut fick jag en väldigt tydlig känsla av att man av administrativa skäl tycker att rådet ska ligga i . Det påstods också i det sammanhanget att den regionala organisation som har enbart ska handla om tillsynsärenden. Där fick jag alltså två argument som jag tycker talar emot det som är utvecklingen i landet. Vi har ju nätverksbaserat arbete inom väldigt många olika myndigheter. Det centrala är inte att man finns placerad i , utan man kan samarbeta med organ som finns utplacerade på andra håll runtom i landet. Därför tycker jag att det i denna fråga finns anledning att ifrågasätta . hoppas jag beslutet är ju ännu inte fattat, så det finns möjlighet att agera att agerar på ett sådant sätt att man tar hänsyn till andra faktorer och på det viset trots allt skapar den bättre miljö som jag upplever att man kan få i . Det nationella rådet är oerhört välkommet. har inom sin medicinska verksamhet drivit frågan att vi ska ha ett nationellt råd för hela landet, eftersom man upplever att det vore oerhört väsentligt, och också att det mycket väl borde kunna bli lokaliserat till . Jag har alltså den uppmaningen kvar. Även om jag vet att det är som ska fatta beslutet tycker jag att det är väldigt viktigt att i talarstol framföra ett väldigt tydligt budskap om att så bör ske. Om det nu inte gör det kommer vi nog att få en diskussion om att så fort får ett lokaliseringsuppdrag blir det alltid . Då kanske man i måste agera på ett annat sätt. 76 Statsrådet (): När det gäller lokalisering har liksom andra myndigheter att beakta de krav som ställs på verksamheten i fråga om regionalpolitiken. I sägs också att huvudregeln ska vara att nya verksamheter varken ska hamna i eller i andra storstäder. Detta är, så att säga, det som finns för att styra. Sedan är det till syvende och sist , myndigheten, som har att göra bedömningen. Som vi var överens om tidigare handlar det då om vad som är en bra miljö och var man kan bedriva ett effektivt och bra arbete med detta lilla kansli, som det kommer att bli. Det är ju så med självständiga myndigheter att de inte alltid tar det beslut man vill. Jag tycker dock ändå att detta är en bra princip. Jag tycker också att vi styr på ett rimligt sätt som det är . Jag avhåller mig alltså från att ha några synpunkter på var man bör lokalisera detta. Jag utgår från att kommer att ta ett klokt beslut och kunna försvara det. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2004/05:222 om dataspelsvanor hos barn och ungdomar 77 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att minimera de negativa följderna av barns och ungdomars dataspelsvanor. Jag delar oro för att barn och ungdomar spenderar alltför mycket tid framför datorspel av olika slag. tar upp flera olika viktiga frågeställningar kring detta, nämligen datorspel med olämpligt innehåll, spelberoende samt att stillasittandet framför datorn innebär en risk för övervikt och sjukdomar. Som påpekar finns det ingen särskild lag som bestämmer vad ett datorspel får innehålla. Datorspel omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen, YGL, vilket bland annat innebär att spelens innehåll kan bli föremål för prövning i efterhand när det gäller vissa brott. Enligt döms den som i rörliga bilder närgånget eller utdraget skildrar våld mot människor eller djur med uppsåt att bilden sprids eller som sprider en sådan skildring. Justitiekanslern inledde en förundersökning av om distributionen av datorspelet Postal 2 strider mot förbudet mot olaga våldsskildring.