prot · GT0953 · 2005-12-16 00:00:00 — Jag måste kommentera oro för att alliansen inte i detta läge kan enas om det kommunala utjämningssystemet. Vi är fyra olika partier och det tänker vi förbli. Vi har en väldigt stark gemensam politik när det gäller huvudfrågan, nämligen jobb och sysselsättning. borde vara mer bekymrad över att regeringsunderlaget i v och mp går här ute i korridoren och funderar på om de ska rikta misstroendevotum mot regeringen som helhet och mot utrikesministern. Det är ett större bekymmer än att alliansen inte kommer överens om ett kommunalt utjämningssystem. 41 () replik: Det där sista bekymrar mig inte så mycket. Jag är stolt över många delar i vår kommunala verksamhet och över hur vi tar hand om våra invånare i alla kommuner och landsting. Det är ju ofta olika majoriteter. Det tycker jag att vi kan vara stolta över. Men nöjd ska man inte vara. Då har man ju stannat. Vi vill förbättra och förnya där det går. Jag vill rekommendera er att läsa skriften om det nya utjämningssystemet. Där framgår tydligt vikten av att vi har ett utjämningssystem. Man påtalar hur det skulle se ut om vi inte hade det kommunala utjämningssystemet. Den kommun i landet som har högst skattekraft är . Där har man av medelskattekraften. har lägst skattekraft. De har av skattekraften. Om man inte hade någon utjämning skulle man i behöva betala av sina inkomster i kommunalskatt mot i för att få samma service. Vi har utjämningssystemet för att utjämna mellan de kommuner i landet som har väldigt goda förutsättningar och de kommuner som har det besvärligare. Det är då väldigt bekymmersamt att de borgerliga partierna är så oense. Jag var ju besviken och hänvisade till , men om man mer och mer går i moderat riktning blir jag än mer bekymrad. 42 () replik: Visst ska det finnas utjämning. Det tror jag att alla partier här i kammaren är överens om. Det vi inte är överens om är hur den exakta utformningen ska se ut. Det tror jag att alliansen kommer att lösa när vi tar över makten . Det viktigaste är att det utjämningssystem vi har måste främja tillväxt. Det viktigaste är att det utjämningssystem vi har främjar sysselsättningen och inte sätter hinder för tillväxt och sysselsättning. Vi vet att det som behövs för att säkra en god kvalitet och goda resurser till de här områdena är att vi får fler arbetade timmar, fler människor i produktionen, färre människor i utanförskap och fler människor som har jobb. Plusjobben tar upp och kallar det för ett väsentligt bidrag till att öka sysselsättningen. Jag skulle vilja fråga : Hur många promille utgör detta? Jag tror att man skapar 12 000 jobb på det sättet. Kommunerna har 1 112 000 jobb . Hur många promille blir 12 000? Hur mycket kan det förstärka? Tror att satsningen på plusjobb ska ge fler elever chansen att klara skolan? Ett av huvudproblemen i den kommunala verksamheten , tillsammans med äldreomsorgen, är att alldeles för många elever inte får chansen att lära sig läsa, skriva och räkna ordentligt. Vi satsar väldigt mycket pengar på skolan i . Vi är ett av de länder i som satsar mest pengar på skolan, men vi får ut alldeles för lite av det. Det beror förmodligen på att vi satsar pengarna fel och att vi har systemfel i verksamheterna. Jag tror att man hade kunnat få ut mycket mer av de pengar vi satsar på skolan om vi hade satsat mycket tidigare. 43 () replik: Jag håller med såtillvida att eftersom vi satsar så mycket pengar på skolan är det viktigt att vi får ut så bra verksamhet som möjligt. Det behövs också ökad lärartäthet, och det är därför vi nu tillför mer pengar. Med mindre klasser blir det lättare att ha bra undervisning. Kommuner och Landsting har sagt att ekonomin ser bra ut framöver. Man måste naturligtvis se över kostnader och göra förändringar för att behålla detta. Vi ser att kommuner och landsting kommer att få problem framöver. Många fler blir äldre, och man måste ta hand om dem. Vi vet också att många går i pension och att vi behöver nyanställa. Det är många utmaningar. Desto bättre är det att vi ser att landets kommuner ser bättre ut och att kommunernas ekonomi ser bättre ut. När det gäller plusjobben menade jag att de är viktiga för dem som har varit arbetslösa länge och kommer in på arbetsmarknaden. Det var på så sätt jag menade att de är väsentliga. Vi ser nu att sysselsättningen börjar öka och att arbetslösheten börjar minska. Du ska se, , att nästa gång vi debatterar ser det betydligt bättre ut. 44 (): Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet i sin helhet. Under mina i har utjämningssystemet blivit en följetong när vi behandlat utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. För dem som lyssnar vill jag först beskriva varför slår vakt om utjämningssystemet. För oss handlar det om solidaritet och rättvisa. Det handlar om att hålla ihop i det här landet. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet har stor betydelse för att skapa likvärdiga förutsättningar i hela landet. Det är kommuner och landsting som ansvarar för stora delar av den offentliga verksamheten. kan förutsättningarna för att klara dessa uppgifter variera kraftigt mellan olika kommuner och landsting. Det som skiljer kan till exempel vara hur många höginkomsttagare som bor i kommunen. Många med höga inkomster ger större intäkter till kommunens budget. Det som skiljer kan också vara ålderssammansättning, social struktur och geografiska förhållanden. Utjämningssystemet syftar till att garantera alla kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Inkomstutjämningen ser till att alla kommuner och landsting har ungefär samma inkomstmöjligheter, oberoende av genomsnittsinkomsten i kommunen. i skatteuttag ska med andra ord ge ungefär lika mycket per invånare i alla kommuner. Kostnadsutjämningen gör att de kommuner och landsting som av strukturella skäl har höga kostnader på grund av många barn, många äldre med mera, kompenseras för det. Man kan alltså säga att om man har det bra ställt får man mindre pengar från staten. Det är den enkla utgångspunkten för utjämningssystemet. Jag har en del siffror som kanske är mindre aktuella än dem som tog upp, men de kan vara intressanta ändå. Det finns en jämförelse mellan i som behövde ta ut för att upprätthålla standarden, och kommun i där det skulle räcka med en kommunalskatt på . Det är en skillnad på . tog upp skillnaden mellan kommun och . Om jag inte hörde fel handlar det om skillnad, om inte det kommunala utjämningssystemet fanns. En sådan skillnad i landet är inte rättvis. Rika människor ska inte ha lägre skatt än de fattiga. Utan ett kommunalekonomiskt utjämningssystem riskerar den kommunala beskattningsrätten att urholkas och den kommunala självstyrelsen att försvagas och bli betydelselös för en mängd kommuner. säger att de vill förändra systemet för att stödja välstånd. De vill ha ett nytt utjämningssystem som ska både stimulera ekonomisk tillväxt och ge tillräckliga statsbidrag till kommuner som har otillräcklig skattekraft. De vill förändra dagens system genom att minska utjämningen så att kommuner med många höginkomsttagare får behålla mer och kommuner med många låginkomsttagare ska få ha kvar den nivå på statsbidrag som de har . föreslår därför att 1,8 miljarder av statsbidragen går till de rikaste kommunerna. Det är i stort sett hela skillnaden mellan vad och vi i majoriteten satsar till kommunsektorn. Hela den skillnaden ger man till de rikaste kommunerna. Detta menar skulle rätta till de mest snedvridande och tillväxtfientliga inslagen i dagens system. Rättvisa och solidaritet i värld är snedvridande och tillväxtfientlig. Genom att minska utjämningen vill något mildra de skadliga effekterna som utjämningssystemet ger upphov till. Rättvisa och solidaritet ger i värld skadliga effekter. menar att dagens system leder till orimliga följder för medborgarnas situation och för kommunernas och landstingens ekonomi. Systemets konstruktion sägs vara ett hinder för utveckling i ett antal regioner med stark tillväxtpotential. Bland annat, menar , hämmas bostadsbyggandet. talar också om att utjämningssystemet måste främja de välståndsbildande krafterna. Det ska uppnå genom att utjämningsgraden sänks. Alltså: De rikaste kommunerna ska få mer och de fattiga mindre. Med mer orättvisa och mindre solidaritet vill förändra utjämningssystemet för att skapa mer tillväxt i landet. säger sig vilja ha ett rättvist skatteutjämningssystem. Det skulle man få genom att ta större hänsyn till storstadsregionernas merkostnader. Det är ju ett faktum, som jag såg i SCB:s redovisning , att med gällande kommunalekonomiska utjämningssystem är de åtta kommuner med högsta bidragsbeloppen kommuner som räknas som storstäder eller större städer. Alltså har vi redan genomfört det. Exempelvis säger att kommuner som ökar bostadsbyggandet får små förtjänster i form av ökade skatteintäkter när befolkningen ökar. Detta skulle vara en konsekvens av utjämningssystemet. Här kommer det intressanta. som vill göra utjämningssystemet mer orättvist säger de att de vill ha ett system som minskar de stora klyftorna. Det är fullständigt motsägelsefullt, som jag läser det i alla fall. Slutligen kommer , som tidigare gjort sig känt som småkommunernas främsta vapendragare. vill också de göra utjämningen mer orättvis så att de stora och rika kommunerna ska få mer på de fattiga kommunernas bekostnad. kritiserade syn på utjämningssystemet. Det var för övrigt som kritiserade . kan man knappt skilja på retoriken mellan och . sade i en reservation att ett utjämningssystem som skapar likvärdiga förutsättningar för alla kommuner att bedriva verksamhet är en viktig förutsättning för tillväxt och livskraft i hela landet. Det är därför nödvändigt att försvara de grundläggande principerna i skatteutjämningssystemet. talar om att det finns tillväxthämmande inslag i utjämningssystemet. har bytt fot, precis som sade i sitt anförande och sitt replikskifte, och vill ytterligare minska utjämningsgraden i det nya kommunalekonomiska utjämningssystemet som trädde i kraft . Det har för övrigt förändrats jämfört med det gamla på det sättet att vi har tillgodosett kritik. vill gå ännu längre. Det är med sorg i hjärtat som jag kan konstatera att offrar allt tal om regional balans på regeringstaburetternas altare. 45 () replik: Jag kan lugna med att den nidbild hon målar upp här är helt felaktig. Det vi har begärt är att man ska göra en ny översyn av hela skatteutjämningssystemet eftersom det finns faktorer för de små kommunerna i glesbygd och för stora kommuner som man måste se över. Vi har inget bra utjämningssystem . Grundprincipen, att hela ska leva, ligger fast hos oss. En annan fråga, som är på remiss till våra kommuner, är stödet till byggnation av mindre lägenheter än . Där förordar man från majoritetens sida att tillväxtcentrum, som , och , ska få ett bidrag med per kvadratmeter om man bygger den här typen av bostäder. Det får däremot inte övriga bygder i landet som också har behov av att bygga. Det här är intressant eftersom regeringens utredare av byggsektorn har kommit fram till att det inte kostar en krona mer att bygga i än det kostar i . Också näringen är överens om att det är på det viset. I stället finns det en marknad i där man spekulerar i markkostnader. Det är uppenbarligen den man från majoritetens sida vill gå in och subventionera. Anser att det överensstämmer med den ideologi hon står för? Det här är en form av omvänd utjämningspolitik. 46 () replik: Jag upplever att försöker försköna bilden av vad centerpartister faktiskt står för när det gäller det kommunalekonomiska utjämningssystemet och tar upp saker och ting som handlar om byggnadssektorn och vilka kostnadsdrivkrafter som finns där. Det står ingenting om att ni vill ha en översyn på grund av faktorer för glesbygd och storstäder i er reservation. Reservanten, i det här fallet , säger: Jag anser att det finns tillväxthämmande inslag i det nya system för kommunalekonomisk utjämning som trädde i kraft . Det står så. Det står ingenting om småkommuner och storstäder. Dessutom står det att vill sänka kompensationsgraden i skatteutjämningssystemet från till . På så sätt kan man reducera de belopp som kommuner vars skattebärkraft ligger ovanför den garanterade nivån skjuter till systemet. Alltså har , som i alla fall jag har uppfattat har varit lite småfolkets representant, nu helt bytt sida, och det är det som faktiskt gör mig ledsen. När det gäller de frågor berörde hörde jag lite dåligt för jag kände mig så upprörd över det som ni har gått igenom när det gäller kommunalekonomisk utjämning. kanske kan upprepa det han sade så får jag lyssna ordentligare. 47 () replik: Vad gäller de tillväxthämmande åtgärderna finns det alltså vissa kommuner där man kommunalpolitiskt sett lyckas öka tillväxten men då får man också en ökad avgift till systemet. Det här måste vi se över. Det gynnar ju inte tillväxt i samhället. Det måste vi se över som vi vet att många småkommuner inte får den utjämning som de egentligen skulle behöva. Det är alltså fel i båda ändarna. Därför har vi sagt att hela systemet måste ses över. Det blev inget bra resultat av den senaste översynen på det här området. Vad gäller byggsidan innebär det konkret att om det finns behov av byggnation får man inte i min hemkommun eller i de här i statliga bidrag när man ska bygga hyresrätter. De pengarna hamnar i tillväxtcentrum som och liknande där det behovet egentligen inte finns på samma sätt. Jag tycker att man borde stimulera hela om man ska ha ett sådant här system, eftersom man går in och stimulerar en spekulation i markpriser mer än själva byggsidan. Notera att regeringens egen utredare har sagt att det inte kostar en krona mer att bygga i än det gör någon annanstans och detta ställer också näringen upp på. Då är det intressant, eftersom det här är en form av omvänd utjämning, att få veta hur ni ser på det här. Departementsskrivelsen ska vara besvarad . 48 (): Jag ska erkänna att det här inte är mitt expertområde. Däremot brinner jag för kommunalekonomiska utjämningssystem eftersom jag tycker att de är bra. Vad jag förstår är inte frågan helt avgjord eftersom det finns en departementsskrivelse. Jag vill faktiskt passa i frågan. Jag kan faktiskt inte svara. Det finns säkert behov inom tillväxtområden där man behöver satsa särskilt på byggandet av bostäder på grund av att det inte har skett tidigare, av politiska skäl, inte bara av spekulativa skäl marknadens skäl. Det talas om att det tillväxtskapande skulle vara hämmande. nämnde att vi i majoriteten har misskött oss i fråga om att skapa tillväxt i hela landet. Det var intressant att se ett papper jag minns inte exakt, men jag tror att det kom från SCB där det framgick att den största ökningen av tillväxten i landet sker i och . är fortfarande ledande. Det är intressant att staten, , kommer att satsa över 6 miljarder för att bygga ett nytt pelletsverk i . Jag såg att när det gäller har högre skattekraft än till och med , vilket visar på att det finns en bild av att tillväxten skulle genereras och skapas i huvudstadsområdet eller i storstadsområdena. Men bilden är mer nyanserad. Jag är glad över att det inte är på annat sätt. Besinna er, . Återgå till era gamla, goda tankar om att stödja småkommuner och småfolket. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 4 § Statsskuldsräntor m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2005/06:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2005/06:1 delvis). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 9 §.) 5 § Avgiften till Europeiska gemenskapen Föredrogs finansutskottets betänkande 2005/06:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen (prop. 2005/06:1 delvis). 49 (): Vi ska nu debattera finansutskottets betänkande FiU5. Det är utgiftsområde 27 i budgetpropositionen som handlar om avgiften till Europeiska gemenskapen. Det handlar om precis vad det heter, nämligen avgiften till Europeiska gemenskapen. I budgetpropositionen föreslår regeringen att för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen att vi i godkänner och tilldelar de pengar som regeringen föreslår men också att vi i uppdrar åt regeringen att ansvara för de uppdrag och åtaganden som följer av EU-budgeten för . Vi har behandlat två motioner i betänkandet. I det här betänkandet finns inte några reservationer, men det finns två särskilda yttranden. Med det, herr talman, lämnar jag över till debatt i ärendet. 50 (): Regeringen skriver att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom Europeiska unionen. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. handlar det om som vi betalar till EU. skriver att varje skattekrona ska användas effektivt. när det ser ut som att vi kommer att bli en av de största kanske den största nettobetalarna är det klart att detta är oerhört viktigt. Men när det gäller de resurser som kommer tillbaka verkar principen inte vara lika viktig för regeringen. Regeringen utnyttjar nämligen budgetmedel relaterade till EU och de EU-stöd som kommer i syfte att kringgå utgiftstaket och reglerna för budgetprocessen. Detta är tyvärr inget nytt. Man väljer att utnyttja EU-ersättningar till de svenska jordbruksföretagarna i budgetreglerande syfte. Det är helt oacceptabelt. För att regeringen ska klara utgiftstaket väljer man att betala ut delar av EU-ersättningarna under fel kalenderår, det vill säga även om de gäller detta år. Det här är inte regeringens pengar. Det är böndernas egna pengar, som var och en har ansökt om själv. Men återigen sker det i budgetreglerande syfte. handlar det om att 7,8 miljarder ska gå tillbaka till bönderna i . Regeringen har skickat vinken till ansvarig myndighet att betala ut endast 2,1 miljarder innevarande år och vänta med resterande del till . Detta är självklart förödande för den enskilda företagaren. Slutet av kalenderåret är en utgiftstyngd period för jordbrukarna då inköp av förnödenheter, inte minst för växtodlarna, är en stor utgift under oktoberdecember. Nötköttsproducenterna ska vänta på de sista intäkterna från ett slaktat djur. Totalt sett innebär regeringens budgetförslag att ungefär 6 miljarder kommer att senareläggas för . väntas det vara en siffra på ungefär 5,7 miljarder som väntas till . Det är enorma resurser. För svenska jordbruket handlar det om hela nettoinkomsten. Det är orimligt att en enskild yrkesgrupp, bönder, ska få ta huvudansvaret för att statsbudgetens utgiftstak ska hållas. Vilken annan yrkesgrupp tvingas acceptera att intäkterna inte betalas ut vid rätt tillfälle för att regeringen ska klara utgiftstaket? Inom jordbrukspolitiken pratar vi ofta om likvärdiga konkurrensvillkor till våra omkringliggande länder, inte minst från den här talarstolen. De flesta partier brukar tala sig varma för detta, inte minst jordbruksminister. Men återigen får danskarna ett företräde. Ett exempel: valde den borgerliga regeringen i att till stor del betala ut de EU-stöd som gäller för alla som har lämnat in korrekta ansökningar i rätt tid. För dem handlar det om 5 miljarder. Jag hoppas att under den här debatten få svar på varför denna enskilda yrkesgrupp återigen ska vara en yrkesgrupp som får arbeta i budgetreglerande syfte för en sittande regering. 51 (): EU är väldigt viktigt. Det är avgörande för och för att EU finns och att vi är medlemmar. Vi pratar sällan om allt det goda vi får ut av medlemskapet i EU. Det kanske inte passar just , men jag tycker att det är viktigt att vi då och då säger att EU behövs för miljön, freden, säkerheten och mer. Det är bra för att vi är medlemmar i unionen. Men EU behövs inte för allt. menar att EU bör fokusera mer kraft där kraften verkligen behövs och hålla sig undan från saker där ett europeiskt perspektiv inte alls behövs, det vill säga saker som kan skötas bättre på nationell nivå, regional nivå, nivå eller till och med av individerna själva. Vår bedömning är att avgift till EU skulle kunna sänkas rejält om man satsade EU:s kraft där EU:s kraft verkligen behövs. Framför allt handlar det om att avveckla jordbrukspolitiken och göra om den i grunden. är läget ett annat. Jordbrukspolitiken finns kvar, och EU-avgiften för del är ganska hög. Förmodligen blir den ännu högre . Vi får väl se vad helgens förhandlingar leder fram till. När man betalar mycket i avgift är det naturligtvis också viktigt att se vad vi får tillbaka, hur återflödet ser ut. Det är det som den här debatten förmodligen handlar om. Det är viktigt att vi drar nytta av det som kommer tillbaka och att vi sköter det på ett bra sätt. De borgerliga partierna har ett gemensamt särskilt yttrande om regeringens sätt att utnyttja EU-ersättning till de svenska jordbruksföretagen. Problemet har år varit att ersättningarna har använts till att klara utgiftstaken. När det har varit för lite utrymme under utgiftstaken har man valt att skjuta utbetalningarna till . Det är naturligtvis oacceptabelt. Eftersom tidigare noga har berättat hur detta sköts tekniskt och vilka effekter det får tänker jag spara kammarens tid med att inte utveckla detta ytterligare. 52 (): I samband med finansutskottets betänkande nr 2 talade vi här i kammaren om den statliga banken och dess konkurrensvillkor. Här har vi precis det motsatta. Här får alltså landets bönder agera bank åt staten, och det är naturligtvis fullständigt oacceptabelt. Vi har kritiserat detta från den borgerliga alliansens sida, och vi kommer att fortsätta att göra det. Jag tänkte dock ta upp en annan sak, nämligen att detta betänkande och denna debatt ligger väldigt rätt i tiden. Just nu pågår ju toppmötet i där frågan om EU:s långtidsbudget 20072013 diskuteras. Vi har en ganska stor samsyn bland partierna i runt den svenska positionen. Vi vet inte exakt vad den svenska positionen är eftersom förhandlingarna pågår, men det är tre punkter som vi har enat oss kring. Den första punkten är att hålla nere den totala nivån. Det är också det som finns i vår motion. Vi ska satsa på att det ska vara , att det ska vara en rättvis fördelning, att merparten av detta ska gå till de nya medlemsländerna och att vi ska hushålla med resurserna. Det andra punkten handlar om att säga nej till den globaliseringsfond som ett antal länder vill inrätta. Den är kontraproduktiv och felaktig i varje del. Jag går inte in på varför det är så, men vi är helt eniga om det i den här kammaren. Den tredje punkten vi är överens om är att det bör föras in en omförhandlingsklausul så att vi i praktiken går in och ser över strukturen på hela EU:s budget. har vi ett låst läge där skapar allianser, med bland annat , för att slå vakt om jordbruksstödens nuvarande omfattning och utformning. En stor grupp medlemsländer tycker att detta inte är bra utan att vi behöver få en ökad marknadsmässighet, inte minst för att främja tredje världens jordbruksproduktion på ett rimligt sätt. Jag vill bara säga att detta har gått i rätt riktning såtillvida att det förslag som föreligger innebär att man över perioden är nere inte fullt på men på . är man dock nere på . Jag tror inte att vi kommer att komma längre, men det är en utveckling i rätt riktning. Låt oss gemensamt hålla tummarna för att det till slut ändå blir ett avgörande eller senast ! 53 (): Avgiften till Europeiska gemenskapen är ingen partiskiljande fråga. Vi har en avgift. Den är hög, men vi får vackert betala den. Däremot är det en partiskiljande fråga hur vi använder och hanterar de medel som kommer tillbaka från EU. Det borde inte vara det, tycker jag, men det har blivit det. Regeringen låter nämligen år lantbruksföretagare vara något slags budgetregulator. Man betalar ut den ersättning som hör till innevarande år under påföljande år. Precis som påpekade är det 5,7 miljarder som borde betalas ut i novemberdecember som betalas ut . Det sorgliga är att detta inte är någon besparing. Pengarna ligger ju och väntar i . Dessa ersättningar är till EU-medel.