prot · GT0916 · 2005-10-18 00:00:00 — Det leder till att man avfolkar dessa kustsamhällen. Jag ska inte lägga till några ytterligare frågor. Finansministern kan då få tid på sig att svara på de frågor som redan har ställts om finansministern ser problemet och den fråga som ställde. Vad ska vanliga människor spara in på för att kunna betala fastighetsskatten? 57 (): Med risk för att en del av den debatt som jag nu vill föra redan har förts innan pausen, då jag inte hade möjlighet att vara med, vill jag ändå beröra några frågor. Det var inte så länge sedan vi hörde finansministern här i kammaren presentera sin ekonomiska politik. Jag hörde hur finansministern talade om att vi har råd med än det ena, än det andra. Men någon ska ju betala. Något ska säkra de inkomster som gör att finansministern anser sig ha råd. Det är då naturligt att lyssna till finansministerns inlägg här tidigare om stabila skattebaser. Det är någonting som jag förmodar känns tryggt för finansministern att söka. Men stabila skattebaser i finansministerns tappning är instabila för medborgarna. Det är ändå grunden att medborgarna känner att de har makt, möjligheter och rådigheter över sitt liv. Det gör att människor kan växa och att vi kan få välfärden att fungera, eftersom människor vågar ta initiativ, satsa, jobba med företagande och utveckla hela vårt samhälle. Bygger man in osäkerhet på osäkerhet för medborgaren är det en instabilitet som förlamar i stället för utvecklar. Den här skattebasen, fastighetsskatten, är orättvis. Den tar inte hänsyn till bärkraft hos den enskilde fastighetsägaren. Okej, säger finansministern, men vi har ju begränsningsregler. Men om vi ska ha bärkraft skulle man ha en annan ordning än vad som gäller med dessa begränsningsregler. Ingen kan ju betala skatt med takpannor. hade vi en finansminister som talade om att man fick väl gå ut och låna för att betala skatten. Och jag har hört att människor i den här regionen har lånat. Jag hörde häromsistens om en familj som hade lånat , därför att man hade hoppats att man skulle kunna få en förändring så att man skulle kunna bo kvar men såg nu inte längre den möjligheten. Då var det kanske ändå banken som ägde bostaden som man betalade denna skatt för. Jag hörde finansministern här tala om stora villor, herr talman. Men i den här regionen handlar det inte om stora villor. Måhända att det handlar om stora villor i andra delar av landet. I mitt gamla hemlandskap till exempel skulle man kunna få en jättestor villa utan att det skulle vara en belastning. Men i den här regionen kan det handla om ett radhus i eller en villa hemma hos mig i . Det som finansministern inte verkar se är vilken effekt detta får på integrationen och för människors möjligheter att bo i hela till exempel. Jag utgår från att tydligt har redogjort för hållning i den här delen. Men jag hörde, herr talman, att finansministern efterfrågade vad alliansen vill. En sak är väl alldeles tydlig, som jag hoppas att finansministern har hört, att alliansen vill avskaffa fastighetsskatten . Det är en riktig och viktig linje och ett besked till väljarna. Sedan får man se stegen. Det som vänsterkartellen har sagt, herr talman, är att man har råd. Man har gett det ena löftet efter det andra och en och annan begränsningsregel som inte åker rutschkana utför utan snarare klättrar uppför i takt med värdestegringarna. Det är en helt annan väg att vandra, herr talman. 58 Finansminister (): I min dagliga gärning som finansminister, och för den delen även som privatperson, möter jag väldigt många villaägare. Jag möter också bilister, företagare, barnfamiljer och pensionärer. Jag möter många krav på förbättringar. Det är min vardag. Och sist och slutligen ska dessa krav vägas av mot varandra. Det intressanta som har hänt när det gäller fastighetsskattedebatten är beskedet från den borgerliga alliansen att fastighetsskatten blir kvar om det blir en borgerlig regering. Det beskedet har den borgerliga alliansen lämnat samfällt. Problemet är bara att väljarna är i okunskap om på vilket sätt fastighetsskatten ska vara utformad under den kommande mandatperioden, därför att här spretar ju förslagen åt olika håll. Det är en typ av begränsningsregel från och det är ett kommunaliserande från . Det är inte ett besked utan fyra olika besked. Alldeles oavsett dessa utfästelser om att fastighetsskatten ska avskaffas är jag fullständigt övertygad om att om olyckan skulle vara framme och det blir en borgerlig majoritet i kammare, kommer ni att behålla fastighetsskatten. Vad än säger om att hennes ekonomkolleger har fel på just den här punkten kommer ni att lyssna till dem som säger att detta är en stabil skattebas som inte kan avskaffas , utan ni får fortsätta att tala i termer av . Det är det viktiga. Verklighetsbeskrivningen överensstämmer inte med de förslag som ni har presenterat här i . Då skulle ni ha kommit fram till att denna skatt som så vältaligt har beskrivits ha sådana förödande konsekvenser för än det ena, än det andra skulle avskaffas. Då skulle ni sätta avskaffandet av den här skatten först bland alla andra skatter som ska sänkas eller avskaffas, men det har ni inte gjort. Ni har inte ens lyckats komma överens om hur fastighetsskatten ska reformeras eller i vilken takt den ska reformeras. Det är det viktiga som har hänt . När det så gäller villaägarnas situation är vi socialdemokrater anhängare av ett fastighetsskattesystem som är utformat på ett sådant sätt att de med de minsta inkomsterna slipper bära en alltför tung börda av fastighetsskatteuttaget. Därför har vi en begränsningsregel som vi nu gör mer generös. Det förslaget ligger på bord. Det är ett tydligt besked till landets villaägare med de minsta inkomsterna. Landets villaägare vet dessutom att fastighetstaxeringshöjningen och därmed skattehöjningen slås ut , den så kallade dämpningsregeln. Men, som sagt, det intressanta som har hänt i den här debatten är alliansens besked att fastighetsskatten blir kvar, men på vilket sätt kan ni inte redovisa. 59 (): Jag konstaterar att finansministern avfärdar paret i , som jag talade om tidigare, som särintresse. Det är ett av mina intryck från den här debatten. Jag tycker att deras fråga var berättigad. Vad ska de göra? Ska de låna pengar för att kunna bo kvar, ska de sälja eller vad finns det för andra råd som finansministern kan lämna till det här paret? De lever nu under ett ständigt hot om att tvingas sälja sitt fritidshus och flytta från sin invanda miljö. Jag tycker att de har all rätt i världen att kräva ett svar, och frågan har jag ju ställt här . Jag kan konstatera att de inte fick något svar och inte heller vi som engagerat oss i den här debatten och alla andra som har lyssnat på den, för jag tror faktiskt att det är många som har gjort det. Det här är en fråga som engagerar oerhört många människor och som innebär en påtaglig påverkan på vanliga människors dagliga liv. Men det är där det brister, herr talman. Det är där socialdemokratin brister. När det gäller vår ambition med fastighetsskatten är ambition mycket tydlig. Vi har sagt att fastighetsskatten ska bort. Vi inleder avvecklingen när vi sänker den . Och samma besked har finansministern fått från samtliga allianspartier här . Fastighetsskatten ska avvecklas. inte bort korten , ! Det här beskedet är oerhört tydligt här . Jag tycker att den här debatten visar att finansministern och socialdemokratin uppenbarligen saknar förmågan att sätta sig in i de fruktansvärda konsekvenser som fastighetsskatten får för alltfler människor just . Den förmågan saknas hos regeringen. Det är det tydliga budskapet från den här debatten. 60 (): När man lyssnar till finansministern låter det som om några av medborgarna, de som klarar sig under fyraprocentsspärren, inte har några bekymmer. Men jag känner många som lever med ganska små marginaler, som kämpat hårt för att få sin villa och för att få förverkliga sin dröm, men som känner att de äts ut. Hemma i hör jag många som funderar på om de ska flytta från Ronna och köpa hus hemma i mitt område till exempel. De säger: Nja, jag vet inte om jag kan, därför att det är det här med fastighetsskatten. På det sättet hindrar man människor från att förverkliga drömmar och få göra en boendekarriär, även om man har begränsningsregeln. Det finns egentligen två linjer i den här debatten. Den ena är vad alliansen har markerat: Fastighetsskatten ska avvecklas och med den utgångspunkten pressas ned. Det är en tydlig signal. Den andra signalen, herr talman, står finansministern och vänsterkartellen för: Fastighetsskatten är en stabil skattebas. Vi fortsätter som tidigare och den åker uppåt. Det är för att finansministern behöver skatter för att kunna hävda att han har råd med alla de löften som han vill betala med skatter och inte med tillväxt och jobb. Detta, herr talman, är vägvalet inför det kommande valet. 61 Finansminister (): Nej, , jag sade inte att villaägarna är ett särintresse. Det skulle aldrig falla mig in att dra alla villaägare över en kam. Villaägare är en väldigt brokig skara individer med väldigt olika förutsättningar. Vi socialdemokrater försöker uppmärksamma de villaägare som har de minsta marginalerna, de som är i störst behov av en begränsningsregel. Jag ska inte examinera om förslag eftersom han inte har rätt till ytterligare inlägg i debatten. Jag kan bara konstatera att det finns väldigt stora skillnader i synsätt när det gäller hur man bör begränsa fastighetsskatteuttaget mellan oss socialdemokrater och . Jag ska inte heller polemisera mot , men det finns olika förslag på bord om hur fastighetsskatten ska se ut. Det finns regeringens förslag och så finns det fyra förslag från de borgerliga partierna. I slutvoteringen kommer det att stå mellan regeringens förslag till begränsningsregel och förslag till begränsningsregel. Det blir mycket intressant att se hur kommer att ställa sig i den voteringen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2005/06:27 om studie om hushållsnära tjänster 62 Finansminister (): har frågat mig om jag är beredd att ompröva den rådande linjen kring avdrag för hushållsnära tjänster. Frågan är ställd med anledning av studie om hushållsnära tjänster, som hänvisar till. Jag har tidigare i ett flertal interpellationer förklarat att jag inte är beredd att vidta några åtgärder inom skattesystemet för att stimulera köp av hushållsnära tjänster. Inte heller det faktum att har presenterat en studie om hushållsnära tjänster ger mig anledning att ändra min uppfattning. Låt mig först upprepa mina argument för varför jag inte anser det vara prioriterat med särlösningar för vissa typer av arbetsuppgifter för att därefter kort, utan att gå in i några tekniska detaljer, kommentera studie. Frågan om särskilda skatteregler för hushållstjänster har enligt min mening inte samma prioritet som mer generellt inriktade åtgärder. Genom generellt inriktade åtgärder undviks snedvridningar av ekonomin och avgränsningsproblem. När det gäller skattesystemets utformning är regeringens huvudlinje att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud, sysselsättning och utbildning med brett inriktade justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster. Vid förändringar i skattereglerna är ambitionen, liksom vid skattereform, att skapa så enkla, neutrala och likformiga skatteregler som möjligt. Den pågående inkomstskatteomläggningen i och med kompensationen för den allmänna pensionsavgiften har medfört lägre skatter för alla låg- och medelinkomsttagare. Den privata servicesektorn är en viktig bransch som kommer att växa med eller utan skattesubventioner. Att med skattemedel styra vilken inriktning denna expansion ska ha anser jag vara direkt felaktigt. Särregler för enstaka branscher eller yrkesområden skapar alltid krångel och gränsdragningsproblem. Särregler är dessutom i allmänhet orättvisa: Varför ska de som jobbar i icke gynnade branscher betala högre skatter än övriga? Likaså: Varför ska man genom särskilda skatteregler av detta slag gynna konsumtion av hushållstjänster framför annan konsumtion? Det är trots allt de med högre inkomster som främst kommer att efterfråga denna typ av tjänster och därmed få del av skattesubventionen. Notera i detta sammanhang att det så kallade ROT-avdraget har en konjunkturpolitisk bakgrund, där avsikten är att mildra effekterna av den svaga utvecklingen på byggarbetsmarknaden. Några särskilda konjunkturpolitiska skäl för en stimulans av hushållstjänstesektorn finns enligt min mening inte. I ljuset av den demografiska utvecklingen och ett framtida arbetskraftsbehov inom främst offentlig sektor det vill säga vård, skola och omsorg anser jag att man bör vara särskilt försiktig med särregleringar av denna sort. Vad gäller studie vill jag inledningsvis välkomna denna typ av kvalificerade och genomarbetade bidrag till diskussionen. Jag finner studien kvalificerad i den meningen att analysen utgår från en nationalekonomisk modell och nyttjar denna för att utvärdera ett tänkt avdrag för hushållsnära tjänster i . Studien är genomarbetad i den meningen att i brist på svenska erfarenheter används tillgänglig statistik från andra länder för att göra utvärderingen så verklighetstrogen för svenska förhållanden som möjligt. Studien bygger på en rad antaganden, dels antaganden om hur reduktionen ska vara utformad, dels vilket är av avgörande betydelse i studien beteendeantaganden, det vill säga hur individer ändrar sitt beteende utifrån förändringar i skattesystemet. Studien visar på en ökad sysselsättning, minskad svart sektor för hushållsnära tjänster och att detta uppnås utan negativ budgetpåverkan. Jag säger inte att dessa antaganden på något sätt är felaktiga eller att regeringen har bättre information om beteendeantaganden, men jag måste ändock konstatera att dessa har en avgörande betydelse för de resultat som redovisas. Det är förvisso sant att förändringar i skattesystemet kommer att ändra individers beteende, men jag menar att det i fallet med överföring från svart till vit arbetskraft är mycket svårt att utifrån nuvarande kunskap mer exakt kunna säga i vilken omfattning detta kan komma att ske. Jag menar dock att oavsett vilka antaganden man gör om individers beteendeförändringar och, som ett resultat av dessa, vad den typ av studie som genomfört visar för resultat måste man ställa den principiella ekonomiska frågan om det är rätt att staten ska subventionera en viss form av sysselsättning. Mot bakgrund av mina argument ovan finner jag inte skäl för det. Jag är alltså inte beredd att vidta några åtgärder inom skattesystemet för köp av hushållsnära tjänster. 63 (): Väl mött, finansministern! Det har varit många timmar i kammaren . Det kanske börjar gå mot sitt slut. Vi verkar inte vara så många i den här debatten även om det här också är en debatt som har återkommit . Men vi byter ju ministrar, så det blir liksom ändå ny eld. Jag tror inte att jag har debatterat frågan tidigare med finansminister . Det har ju också varit lite olika ministrar ute och uttalat sig i den här frågan. Vissa har varit ganska positiva till hushållsnära tjänster, eller hushållstjänster. Andra har varit mer njugga i sin inställning. verkar tillhöra den senare kategorin att döma av svaret, som jag får passa på att tacka för. I svaret kan vi läsa att finansministern anser att , det statliga , beräkningar om att en sådan här skattesubvention skulle ge någonstans mellan 3 000 och 19 000 nya jobb, beroende på vilket scenario som är realistiskt, är osäkra. Han tror inte heller att de svarta jobb som bevisligen finns skulle bli vita genom en sådan här reform. Vad är då regeringens svar på detta? Vad är det man vill göra i stället? Som jag har tolkat det måste det vara plusjobben som på något sätt ställs mot vårt förslag. Vänsterkartellen har ju i budgetförslaget inrättat plusjobb, 20 000, som ska vara 2006 och 2007, . De är alltså av en tillfällig karaktär. De varar just över valet, av någon tillfällighet. Tanken är att långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna ska komma i fråga. Det är ju positivt. har också tittat på plusjobben. De påstår men det kanske inte heller är att lita på eftersom finansministern inte verkar lita på statliga så värst mycket att två sådana här plusjobb kommer att tränga undan ett gammalt jobb. De fackliga organisationerna har också uttryckt en oro för detta. Om beräkningar stämmer härvidlag skulle det innebära att vi har 10 000 färre jobb efter 2007, när de här jobben ska bort. De innebär en statlig subvention på per dag och person om man tar ut hela beloppet. Det är ju en klar subvention av en viss form av sysselsättning, tycker jag nog. Mot detta har vi ställt det här förslaget, som innebär permanenta jobb som varar , där människor kan känna sig trygga om att ha ett fast jobb och en fast inkomst. Det ger möjlighet till ganska många nya företag. Personer som har en entreprenöriell läggning kan utan stora kapitalinsatser faktiskt starta företag. Det innebär, också här, att långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna kommer i fråga. De finska exemplen visar att så har varit fallet. De som står längst från arbetsmarknaden kan komma tillbaka den här vägen. Det visar också i sin rapport. Det skapar en helt ny marknad, som bara är svart i . För det är ju inte så att bara de med höga inkomster med vårt förslag skulle kunna köpa. Så är det i Socialdemokraternas . Det här skulle ge möjlighet för människor med lägre inkomster att också kunna köpa den här typen av tjänster i stället för att utföra dem själva. Nya jobb kommer att skapas. Det är osäkert hur många, men vi vet att nya jobb kommer att skapas. I av högkonjunktur men med en otroligt hög arbetslöshet vägrar att ens erkänna att det här skulle ha någon betydelse för en permanent sysselsättningsökning. Vad skulle kunna få att tycka att det här ändå vore ett förslag att tänka över? Hur många jobb skulle det handla om? 64 (): Precis som sade i sitt anförande är faktiskt denna debatt om hushållsnära tjänster en favorit i repris, och den kommer förmodligen, som såporna i tv, att komma i repris till innan detta riksdagsår är slut. Sedan vet vi inte vad som händer, men förhoppningsvis finns det en annan finansminister då. Kan inte finansministern visa mod och tala om att även en finansminister kan ha fel och kan komma på bättre tankar? Visst kan jag hålla med finansministern om att särregler i allmänhet inte är bra. Men ibland måste man göra undantag, nämligen när fördelarna vida överstiger nackdelarna, och det gör de i detta fall. Och det finns många fördelar, för samhället, för barnfamiljer, för äldre och framför allt för dem som utför dessa hushållstjänster utan någon som helst trygghet. Både finansministern och jag vet ju att de tjänster som vi talar om finns , men utförs de i det fördolda. Vi vet inte riktigt hur många det är som har svart städhjälp hemma. Det kanske är fler i än i min hemkommun . Dessa kvinnor i de allra flesta fall är det kvinnor som utför svarta jobb är inte försäkrade, har ingen arbetslöshetsförsäkring och tjänar inte heller in pensionspoäng för en tryggare ålderdom. Jag kan inte förstå att ministern och Socialdemokraterna så totalt nonchalerar dessa kvinnor som är några av de mest utsatta i vårt samhälle. Kan det månne vara därför att det är kvinnor som det handlar om? När det är ont om byggjobb alltså vita byggjobb, svarta finns inom en manlig bransch med en stor organisation bakom sig, då är ROT-avdraget inte långt borta. Men dessa kvinnor har inte någon organisation bakom sig över huvud taget. Men förhållandena är ganska lika få vita jobb, men en stor svart marknad. Jag tror tvärtemot vad finansministern tror, nämligen att om man kan få dessa hushållstjänster till en rimlig kostnad kommer fler svarta jobb att bli vita och vi kommer att få fler företag. Det innebär förutom en större trygghet för de personer som går från svart till vitt även att fler personer betalar skatt och att statskassan får mer pengar. Den beräkning som gjort vittnar ändå om att staten kommer att gå med vinst om förslaget om hushållsnära tjänster går igenom. Jag tror också att statskassan har pengar att hämta genom att till exempel föräldrar får mer tid till att göra saker tillsammans med sina barn i stället för att dammsuga och städa toaletter. slits en småbarnsmamma hårt av allt dubbelarbete också en småbarnspappa förstås, även om det fortfarande tyvärr är så att det är kvinnorna som utför det mesta hushållsarbetet hemma med kanske sjukskrivning som följd och ökade kostnader för samhället. Det måste vara mycket bättre, både för barn och för föräldrar, att åka till djurparken i i stället när man är ledig. Även äldre har behov av sådana tjänster i hemmet som de vid en biståndsbedömning kanske inte har fått hjälp med. Det är tjänster som den redan hårt dubbelarbetande mamman som jag talade om förut annars kanske måste göra åt sin mamma eller pappa. Jag ställer samma fråga som ställde : Kan finansministern tänka sig att tänka om och ha modet att våga göra någonting nytt i denna fråga och kanske få en skatt uppkallad efter sig? 65 Finansminister (): Nej, , det är inte jag som tycker att beräkningar är osäkra, utan det är självt som säger det. Man säger att beräkningarna i rapporten är synnerligen osäkra och resultaten styrs helt av vilka antaganden som görs. De bör således ses som räkneexempel avseende möjliga effekter och inte som en uppskattning av de mest sannolika effekterna. Det är ett citat från . Den visar för övrigt på tre olika alternativ. Och i det alternativ som jag bedömer som mest trovärdigt kommer det att skapas omkring 3 000 jobb som skatten på övriga varor och tjänster måste höjas. Då menar jag att det är bättre att satsa resurserna inom just vården, skolan och omsorgen, vilket jag bedömer skulle medföra att mer än dubbelt så många jobb skulle skapas. Att subventionera privat sysselsättning i en specifik bransch är en dyr åtgärd med liten effekt på sysselsättningen. Och jag tar mer än gärna debatten om huruvida vi ska subventionera privat sysselsättning, det vill säga städhjälp i hemmet, eller förbättra kvaliteten inom eller äldreomsorgen. När det gäller frågan om svartarbete inom sektorn har jag även på denna punkt vid ett flertal tillfällen besvarat frågor om förhållandet mellan hushållsnära tjänster och svartarbete. Jag har bland annat svarat att det inte finns några enkla samband mellan förekomsten av illegalt arbete och skatternas nivå och att det inte heller är det illegala arbetets andel av en sektor som ska vara avgörande för skattetryckets nivå. Frågan om ROT-avdraget kommer från tid till annan upp i debatten. Jag kan bara upprepa det som jag sade i mitt förra svar, nämligen att det var en konjunkturpolitisk åtgärd. Vi har inget ROT-avdrag . Vi behöver inte ha det därför att det är full sväng i byggsektorn, inte minst beroende på den goda ekonomiska politik som regeringen bedriver. Jag har heller aldrig någonsin hört att ett system med subventionerade hushållsnära tjänster skulle ha något slags konjunkturpolitisk verkan avgränsad i tiden, utan det är ett permanent system. Det som jag inte förstår när jag debatterar den här frågan, om det så är med liberaler eller kristdemokrater, är att det är jag som ska behöva sjunga marknadsekonomins höga visa. Jag är emot subventioner av privat sysselsättning. Jag är förvånad över att en folkpartist som ändå står bakom den stora skattereform som vi genomförde , då vi skulle utradera undantag och då vi skulle ha ett likformigt och enhetligt system för att värna de breda och stabila skattebaserna, nu pläderar för undantag som kommer att skapa gränsdragningsproblem, och som kommer att innebära att vi skapar ytterligare en lapp på det lapptäcke som skattesystemet därmed riskerar att bli. Men, som sagt, jag kan inte förstå varför vi ska subventionera privat sysselsättning och att jag som socialdemokrat ska behöva erinra mina borgerliga kolleger om nödvändigheten av att låta marknadsmekanismer gälla även på detta område. 66 (): Jag tror att finansministern hoppar över ett tankeled här.