prot · GS0987 · 2005-03-09 00:00:00 — 14 () replik: vet mycket väl att vi inte bedriver någon statlig lönepolitik. Det gör varken ni eller vi. Men ansvaret faller tungt på arbetsmarknadens parter. Det står helt klart vad gäller lönefrågorna och lönediskrimineringen. I utredning, som generaldirektören redovisade 2003, står att den stora lönediskrimineringen inte finns i samma grupper och samma skikt, utan oftast mellan olika grupper. Utredningen har kommit , och jag har inte hunnit läsa den. Men visst måste också staten ta sitt ansvar, och jag tror att de signaler som går fram också gör att man kommer att göra det. 15 () replik: Det är med imponerande hänförelse som talar om hur viktigt det är med rätt lönepolitik. Gång på gång hörde vi i anförandet här hur viktigt det är att män och kvinnor ska tjäna lika. Jag högaktar verkligen för detta. Men det är inte så länge sedan som vi fick information om hur löneläget ser ut på det egna . Hur är det egentligen med den reala lönepolitiken i regeringens eget kansli? Vi har ju fått signaler om att det absolut inte råder någon jämställdhet på det löneområdet. Riksdagskanslierna här i vårt eget hus har en betydligt bättre och jämnare lönepolitik. Det var min ena fråga. Jag vill också aktualisera den sanning som jag själv lever ganska nära. Jag har nära kontakter med distriktssköterskor som har jobbat inom den offentliga sektorn och som fortfarande går på någon form av skamlön. Med nuvarande regering förhindras de dessutom att starta egna företag inom vårdsektorn. Jag vill ha ett svar från på frågan om hur man på ett bättre sätt ska kunna få jämlikhet genom att stoppa detta. 16 () replik: När det gäller statens lönepolitik vill jag hänvisa till vad jag har sagt. Jag hoppas att signalsystemet når fram. Som svar på fråga två om de offentliganställdas löner vill jag säga en viktig sak, nämligen att det finns all anledning att fundera över det. Det har jag också försökt säga i mitt tal. vill jag också påminna om att vi i den förra budgeten avsatte åtskilliga miljarder till den offentliga sektorn, vård, skola och omsorg, för att ge möjligheter att rätta till skevheter bland annat i lönediskussioner. Men har den offentliga sektorn haft bekymmersamma år som inneburit att man kanske har gjort andra satsningar. Det är hög tid att arbetsmarknadens parter, och inte minst arbetsgivarna, tar det ansvar som vi har gett dem. 17 () replik: Låt mig återkomma till den sista frågan. Hur ser på möjligheter för distriktssköterskor och andra inom den offentliga sektorn att starta egna privata distriktsvårdcentraler och liknande för att möjliggöra en bättre service och en bättre verksamhet för de patienter som bor närområdet och få lite mer makt över sin egen lön? 18 () replik: Jag tänker inte ge mig in i en privatiseringsdebatt på en halv minut. Det är fullständigt omöjligt, och det är inte rimligt heller. Jag vill bara nämna den frihet som finns när det gäller själva lönediskussionen. När man i undersökning efter undersökning frågar svenska folket svarar de absolut flesta att de trots allt är nöjda med den verksamhet som bedrivs i den offentliga sektorn. Men det finns problem. Jag är medveten om det. Det är oftast en resursfråga, och mer resurser till den offentliga sektorn är också en viktig del i detta. Vård i livets slutskede 19 (): Det finns ämnen som vi inte så gärna talar med varandra om. Ett sådant ämne är döden. Filosofen säger att vi ofta ser döden som någonting som drabbar andra men inte oss själva. Ändå vet vi att vi alla ska lämna detta liv. Vi vet också att i ökar levnadsåldern och de svåra sjukdomarna får nya behandlingsmetoder. Det kan då förefalla besynnerligt att vårt välfärdsland inte kan hjälpa alla så att deras sista tid blir så bra som möjligt. Det finns forskningsresultat som visar att svårt sjuka och döende patienter fortfarande har ont och lider i onödan trots att av dem skulle kunna vara smärtfria. kom förslaget att alla svenskar ska ha rätt till lindrande vård eller som vi också säger palliativ vård. Men så har det inte blivit i praktiken. Det finns stora regionala skillnader i landet. Man undrar varför KVH inte finns tillgänglig för alla som önskar det. KVH betyder kvalificerad vård i hemmet. Läkare och annan sjukvårdspersonal besöker regelbundet den svårt sjuke. Att få vara kvar i hemmiljö nära sina anhöriga och få den omvårdnad som behövs borde vara en rättighet för alla och inte vara beroende av bostadsort. En annan viktig del av den palliativa vården är det som vi kallar för hospis. Där ges ett värdigt slut på livet med eget rum, lugn och ro och lindring av smärta och övriga symtom. Här är anhöriga välkomna när som helst. Här finns alltid en säng för den som vill stanna . Här finns livskvalitet trots sorgen och smärtan. Men antalet platser räcker inte till. Många får alltför ofta bli kvar på en vårdavdelning på sjukhuset. Det är inte värdigt ett välfärdsland som att det inte finns en nationell handlingsplan för hur den palliativa vården ska kunna slå igenom i landsting och kommuner. Vi behöver reflektera mer över detta. Vi behöver besluta om det som vi så gärna skjuter ifrån oss men som vi alla vet ändå är oundvikligt. Vi får inte överge dem som lever med svår smärta och ångest i livet. Det måste vara en grundläggande rättighet med valfrihet vid vård i livets slutskede. Det svåraste svåra måste bli så bra som möjligt. 20 () replik: Det är ett mycket viktigt område som har berört i sitt mycket engagerade anförande. Jag vill bara säga att jag tror att det är oerhört betydelsefullt att det får bli goda exempel från olika kommuner och landsting som får styra utvecklingen och sprida sig över landet. Jag tror kanske inte att det är så verksamt att nu upprätta en så kallad nationell handlingsplan. I läns landsting och i kommun har vi via landstingsrevisionen och kommunrevisionen jag är själv ordförande i kommunrevisionen i genomfört en studie av den palliativa vården i län. Den rapporten, som vi kommer att lägga ut på hemsidan, visar hur oerhört mycket det finns att göra på det här området. Den visar också hur stora framsteg som görs. Det mest belysande är väl att den palliativa vården i regel är väldigt koncentrerad till svårt cancersjuka. Den måste kunna innefatta betydligt fler indikationer. 21 () replik: antog rekommendationer om hur den palliativa vården ska organiseras. En bärande tanke är att smärt- och ångestlindringen ska integreras i all hälso- och sjukvård. Jag tror att det är viktigt, som säger, att man tar vara på de goda exempel som finns från olika håll i landet. Men trots allt måste det ligga på regeringens ansvar att förverkliga tanken bakom förslaget att alla svenskar ska ha rätt till lindrande vård . Då tror jag att det behövs en nationell handlingsplan som påtryckningsmedel för att det ska kunna fungera i praktiken. 22 (): Detta är självfallet ett oerhört viktigt ämne. Döden är en del av livet. Var och hur vi dör är för oss alla en oerhört viktig fråga. Det är inte så länge sedan som av alla svenskar avled på ett sjukhus eller på en vårdinstitution. Men har det faktiskt skett en dramatisk förändring. I allt ökande utsträckning kan man välja att få dö i sitt hem nära sina anhöriga. Det är inte så länge sedan som synen på smärtlindring var en helt annan än vad den är . Man betonade riskerna med smärtlindring snarare än möjligheterna. Palliativ medicin som ett ämne fanns inte vare sig i sjukvårdsutbildningen eller i forskningsvärlden. har vi en professur i palliativ medicin i det här landet. har vi en fortbildningsverksamhet på det här området som faktiskt är ganska omfattande. De som jobbar i den här vårdsektorn har ett mycket kvalificerat och svårt arbete. Utbildningen av personalen och personalkontinuitet är självfallet oerhört viktigt när det gäller den här typen av vård. Det är därför mycket glädjande att regeringen i årets budget har kunnat lägga fram ett förslag om en mycket stor utbildningssatsning för personalen i den svenska äldreomsorgen, Kompetensstegen, med många hundra miljoner som står till kommunernas förfogande för kvalificerad fortbildning av den egna personalen. Min förhoppning är självfallet att de svenska huvudmännen nu kommer att använda en betydande del av dessa pengar för att lära ut och fortbilda omkring den här oerhört viktiga frågan. Det finns, som redan sagts här, mycket goda exempel på utomordentligt bra vård i livets slutskede, men det går självfallet att göra mer. Många av dessa goda exempel finns i den statliga utredning om vård i livets slutskede som jobbade och där man gjorde en grundläggande inventering av vilka krav på organisation och kompetens som ställs för att kunna ha en så bra vård i livets slutskede som möjligt. Däremot tror inte jag att man kan lägga en nationell mall över hur organisationen av detta ska se ut. Det måste få variera efter geografiska förhållanden och många andra omständigheter som ser helt olika ut i vårt långa land. Det är en sak att bedriva kvalificerad palliativ vård i storstaden och en helt annan fråga hur man organiserar den i landsbygd. Grundläggande för att nå fram till att människor ska få en så bra och värdig död som möjligt är dock självfallet tillgången på personal som väljer att arbeta med de här arbetsuppgifterna. Svensk äldreomsorg måste rekrytera ganska mycket ny personal , och därför är löne- och kompetensfrågor för den här personalgruppen oerhört viktiga framöver. Därför hoppas jag att de många hundra miljoner som står till förfogande för kompetensutveckling av äldreomsorgspersonal bland annat kan användas för att stärka detta oerhört viktiga vårdområde. 23 () replik: var det vi lade fram den statliga utredningen vård vid livets slut. Jag hade förmånen att arbeta i den kommittén, som präglades av mycket stor samstämmighet. I princip lade vi fram ett enigt förslag. Jag och många borgerliga politiker har dock i interpellationer och frågor undrat: Varför kommer det ingen proposition? Det verkar som om regeringen har stora byråar med nycklar där man låser in viktiga förslag som faktiskt verksamheten väntar på. Det finns mängder av människor som när vi lade fram utredningen trodde att nu skulle man få verktygen ute i landet, men regeringen har inte gjort någonting. Det beklagar jag. Jag beklagar det mycket djupt, för det fanns många goda förslag som man kunde ha lagt fram direkt. Min fråga till är: Varför prioriterar man inte vård i livets slutskede? 24 () replik: Tvärtom, vård i livets slutskede prioriteras, bland annat genom den massiva satsning som jag berättat om från talarstolen med många för kompetensutveckling av den personal som jobbar med detta. Att utveckla vården i livets slutskede kräver ingen ny lagstiftning. Det kräver inte den typ av åtgärder som kan stå för. Det kräver åtgärder från huvudmännen, både kommuner och landsting. Det kräver forskningsinsatser är mycket outvecklat eller outforskat på detta vårdområde. Det kräver att all vårdutbildning får ett ökat inslag av kunskapsförmedling på det här området. Allt detta är sådant som är fullt möjligt att göra utan ändringar av nu gällande lagstiftning. 25 () replik: Jag måste ändå fråga varför regeringen tillsätter ett antal utredningar om man ändå inte har tänkt använda de förslag som kommer. Sedan gäller ju vård i livets slutskede tyvärr inte bara äldre människor som kommunen har ansvar för utan alla åldrar. Det var det som var så viktigt i vår utredning: Det spelar ingen roll vilken diagnos man har, utan man har rätt att få en värdig vård. Då handlar det om att man inte bara har kroppsliga behov utan också andliga och sociala behov som skulle kunna genomsyra att man får en tryggare vård. Jag tycker absolut att regeringen i det här fallet har negligerat behovet av regeringsförslag. 26 () replik: Det är många huvudmän som har läst den här utredningen, tagit till sig de här exemplen och använt de experter som deltog i det här arbetet för att titta över sin egen organisation och sin egen verksamhet på det här området. Självfallet jag har ingen delad mening med om detta ska denna möjlighet finnas oavsett ålder och oavsett vilken indikation eller sjukdom man har. Det finns också flera exempel i det här landet på väldigt god hemsjukvård för mycket svårt sjuka barn som tyvärr kanske kommer att avlida alldeles för . Detta är alltså ett kunskapsområde där vi har spridning på kunskaperna. Men vi är ännu inte i mål; det ska jag hålla med om. 27 (): vill inte sänka alkoholskatterna. Däremot vill vi sänka införselkvoterna av alkohol. Under alla omständigheter skulle vi vilja ta till vara den kunskap som faktiskt finns om hur vi skulle kunna informera och förebygga på ett effektivare sätt för att minska alkoholskadorna. Som bekant har alkoholkonsumtionen i ökat ganska dramatiskt , och därmed har alkoholskadorna gått upp. Som jag tolkar har också våldet mot kvinnor ökat . Det finns nyktra män som slår, men det är mycket vanligt att en berusad man slår. Huvudskälet till den ökade konsumtionen av alkohol är som bekant att priset har sänkts. Trots det, som det ser ut, vill den socialdemokratiska regeringen sänka priset på sprit i hela landet genom att sänka skatterna på alkohol med kanske , detta så snart som Socialdemokraterna vinner en riksdagsmajoritet för saken. kan man fråga sig. Socialdemokraterna vill detta trots erfarenheterna från , som vi nu har hunnit samla på oss lite grann. sänkte alkoholskatterna med i genomsnitt och har därefter fått en 10-procentig ökning av drickandet. Man har därmed också noterat ökad misshandel, ökad rattfylla och mer fylleri generellt. Det är i och för sig färre som åker fast i tullen. En del av den illegala hanteringen i har man alltså kommit åt. redovisar man att de som åker fast i tullen för illegal hantering försöker smuggla desto större kvantiteter. Inte så få i ångrar sig också och skulle vilja höja skatten på alkohol igen. Socialdemokraterna vill sänka skatten i och därmed fullt medvetet, vill jag påstå, öka drickandet och ta de skador detta medför. Är det egentligen av näringsskäl? redovisade faktiskt ganska öppet att för dem var det av näringsskäl man med öppna ögon tog de ökade skadorna. Vill Socialdemokraterna detsamma och ge upp de folkhälsopolitiska ambitionerna? Förespråkarna för skattesänkningar på alkohol talar om kompenserande åtgärder men väljer att inte låtsas om att de kompenserande åtgärderna för att motverka skadorna av dagens konsumtionsnivå inte förslår. Vi vet att bara en liten del av de uppskattningsvis 200 000 barn som lever med missbrukande föräldrar får hjälp, trots att vi har kunskap om bra metoder för att komma åt att hjälpa de här barnen. Vi vet genom en avhandling av vid att vi inte når fram till gravida i nödvändig omfattning för att förhindra att alkoholskadas. Det föds ungefär hundra barn i med grava alkoholskador, trots att vi även på det området vet hur vi skulle kunna nå gravida på ett tidigare stadium för att förhindra alkoholskador på fostret. Vi har även uppmuntrats av studier vid om vad som är effektiv information, inte till ungdomarna men väl till föräldrarna. Föräldrarna ska helt enkelt ingå pakt och teckna avtal om hur man ska mobilisera föräldraauktoriteten. Det har empiriskt visats att det sänker alkoholdebuten för de unga. Man minskar berusningsdrickandet. Men dessa positiva åtgärder kompenserar inte en skattesänkning eftersom vi vet att de inte kompenserar dagens konsumtionsnivå. Varför då sänka skatterna på alkohol? 28 (): och jag är tämligen överens om en alkoholpolitik som strävar efter minskade skador och ökad trygghet, som hindrar utslagning, utanförskap och ytterligare drogmissbruk. Jag tror att och jag är rätt överens om att vi har en bit kvar, att det är stora skador i samhället på grund av alkoholen. Vi ser att en stor del av våldsbrotten är relaterade till alkohol. Vi ser att sociala klyftor och ungdomars inkörsport till grövre droger mycket går via alkohol. Det finns alltså starka skäl att begränsa alkoholkonsumtionen. Vi har historiskt sett varit framgångsrika. är vi satta under hårdare press av internationaliseringen som tar sig uttryck i införselregler, men som också tar sig uttryck i ändrade attityder och levnadsvanor. Det kräver desto mer av politiken. Där tror jag att jag och , kristdemokrater och socialdemokrater, är överens. Om man ger en ärlig bild av den förda regeringspolitiken tror jag faktiskt att det är en politik som efter de förutsättningar som finns har försökt leverera. Vi har jobbat med regler för marknadsföring. Vi har förebyggande arbete via . Vi har gett uppdrag till myndigheter. Vi har en proposition på gång om illegal alkoholhantering. Vi har i utskottet tagit initiativ för att begränsa folkölsförsäljningen till minderåriga. Vi jobbar med en införselutredning som snart kommer med väldigt starka och skarpa förslag. Vi jobbar på EU-nivå för att införa miniminivåer på skatter och för att begränsa de fria införselkvoterna. Då kommer vi till den fråga ställer. Varför vill man sänka skatterna? Nej, vi vill inte sänka skatterna. Men och mitt problem är ju att skatterna de facto redan är sänkta på en väldigt stor del av den svenska alkoholmarknaden, den som sker via införsel från andra länder. Det är klart att vi måste fundera på hur vi kan möta detta. En del är de internationella åtgärderna. En annan del är att fundera på hur Systembolagets position i det här systemet blir. Det finns ju en intellektuell debatt inom de partier som vill se en restriktiv alkoholpolitik där man funderar på hur detta ska ta sig uttryck. Men problem borde inte vara omsorgen om socialdemokrater som vill se en restriktiv alkoholpolitik. problem borde ju vara att han i grund och botten vill regera med ett parti som vill något helt annat, ett i grunden alkoholliberalt parti, ett parti som vill göra betydligt större skattesänkningar än vad som krävs till följd av internationaliseringen, ett parti som vill minska verkningarna av åldersgränsen som hindrar langning, ett parti som vill avskaffa det monopol som för en ansvarsfull försäljning. Det är utan tvivel så att de som skulle vara en allians är djupt splittrade. Då kunde vi förvänta oss att man skulle jobba lite med frågan. Man har ju sagt att man ska gå till val på en gemensam plattform, visa vad man vill. Och så har man gett direktiv till arbetsgrupper. Det är mycket riktigt som ni kan tro. Alkoholpolitiken nämns i de här direktiven exakt lika mycket som kärnkraft eller familjepolitik. Det är inte svårt att se hur mycket det nämns. Det nämns inte. Det finns inte. Man kommer inte att säga vad man vill. Det kanske är så att lyckas stoppa de värsta alkoholliberala förslagen från . Men det är också så att han inte i regeringsposition med kommer att lyckas föra den offensiva politik som vi nu har gjort och som behövs. Berätta , , vad ni i ska göra för att klargöra en eventuell borgerlig alkoholpolitik. 29 () replik: Jag betackar mig verkligen för det epitet som ger, att Moderata samlingspartiet skulle bestå av en mängd alkoholliberaler. Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp består av en mängd personer som är realistiska i den situation som har uppstått , med de förändringar i vår omvärld som själv pekade på. Då är det verkligen illa att vi har en regering som under de här två åren inte har vidtagit någon enda verksam åtgärd utan har låtit utvecklingen ha sin gång. Vi har fått en kraftig införsel av billig sprit. Vi har fått en stor lageruppbyggnad av alkohol i de svenska hemmen. Vi har fått en omfattande illegal försäljning som har gjort väldigt många människor till brottslingar. Vi har fått en kraftig sänkning av försäljningen i Systembolaget så att de inte kan sköta sitt uppdrag. Vi har fått en sänkning av alkoholskatteinkomsterna på grund av att spriten skattas utomlands, och vi har inte fått några verksamma medel i vårt eget land för att hålla tillbaka totalkonsumtionen. Varför denna vänta-och-se-politik? 30 () replik: Jag förstår att debattreglerna är sådana att inte kan debattera med . Annars hade det varit en sällsynt spännande debatt. Kanske nästa gång kan begära att på något sätt få replik på . har anpassat sin politik, säger man. Som om man inte krävde sänkta alkoholskatter, som om man inte krävde avskaffande av monopolet försöker man nu göra det till en anpassning till hur situationen ser ut och att vi därför ska föra en annan alkoholpolitik. Ni har ju alltid velat ha den alkoholpolitiken. Och i alla andras ögon då kan vi diskutera retoriska termer, nyspråk och så vidare tror jag ni i den svenska debatten skulle definieras som just alkoholliberaler. Då får ni väl stå för det. Alldeles oavsett vilket kan jag ställa frågan till : Tycker inte att det vore bra om väljarna fick reda på vad en borgerlig regering skulle tycka om alkoholpolitiken? Varför står det inte ett enda ord i direktiven till era arbetsgrupper? Svara på det . 31 () replik: Undanflykter är ett dåligt gömställe. bör svara på frågan varför man inte vidtar några åtgärder utan låter utvecklingen ha sin gång och alltfler svenskar köper spriten utomlands. Det gör de på grund av att man har den prispolitik man har inom landet. Prisinstrumentet har förlorat sin roll. Det är klart att vi måste sänka skatterna, och det antydde själv. Men genom att man har väntat så länge har det ju bitit sig fast en kultur i landet som innebär att människor åker utomlands och köper spriten. Sänk skatten och se till att vi får en ordentlig folkhälsokampanj för att hålla tillbaka totalkonsumtionen av alkohol här i landet i stället. 32 () replik: Jag förväntar mig inga svar av . Jag får väl förvänta mig att koncentrerar sig på frågan om den borgerliga enigheten i alkoholpolitiken. Orsaken till att jag inte svarade var delvis att det var just det jag sade i mitt inledningsanförande om de åtgärder vi faktiskt har vidtagit och de åtgärder vi vill vidta. Det kommer en rad vassa förslag som kommer att vara en del av åtgärderna mot den införsel som finns. I dem finns förstås en intellektuell diskussion om man temporärt måste använda skattemedlet för att också begränsa införseln. Det är möjligt att man måste det med den skattekonkurrens som finns. Men ingen ska tvivla på att vi vill se höga alkoholskatter. Vi vet att det begränsar konsumtionen. Därför jobbar vi med det här hemma, på EU-nivå och på internationell nivå för att kunna begränsa alkoholskadorna. Det skiljer oss från . 33 () replik: Det stämmer att och Socialdemokraterna ofta finner varandra i en restriktiv syn på alkoholpolitiken. För att markera det säger att han inte vill sänka skatterna på alkohol. Gör inte det då! Vi har haft propå efter propå i , och i debatten i , om att med flera har avsikten att gå på förslag om en kraftig sänkning av alkoholskatterna, medan samarbetspartierna till Socialdemokraterna bromsar och säger nej. Så blir det då inget förslag i vår. Var är enigheten som efterlyser från den andra sidan? Prestera en enighet själv i politiken, så får vi se vad vi kan returnera. Ägna dig åt sakfrågorna. Presentera vilka de kompenserande åtgärderna blir för Socialdemokraterna när skatten sänks. 34 () replik: Om kan vänta ungefär till får han delvis svar. Det är ingen hemlighet att vi har tillsatt en utredning och att den utredningen kommer att lägga fram skarpa förslag . Men kommer kanske att presentera de borgerliga förslagen . Då kan vi jämföra de två. Jag tycker inte att man ska sänka alkoholskatter. Det vore ett nederlag och en besvikelse för svensk alkoholpolitik. Men man måste våga se sanningen i vitögat. En stor del av alkoholen inköps på andra ställen och förs in i till lägre beskattning. Då måste man intellektuellt fundera och ställa sig frågan vilka möjligheter som finns. Det behöver aldrig göra eftersom det är ett så litet parti som inte sitter i regeringsställning. Man kan säga att man ska återinföra gamla införselkvoter, trots att vi vet att de skulle bli underkända det första som händer i en domstolsprövning. Det handlar om att realistiskt försöka se vilka metoder som finns.