prot · GT0930 · 2005-11-15 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om val av ställföreträdande justitieombudsman Talmannen meddelade att val av ställföreträdande justitieombudsman skulle äga rum . 3 § Svar på interpellation 2005/06:85 Talmannen meddelade att statsrådet på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2005/06:85 av förste vice talman () om arbetspendling på järnväg. 4 § Svar på interpellation 2005/06:13 Talmannen meddelade att statsrådet på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2005/06:13 av () om konkurrens inom flygledning. 5 § Svar på interpellationerna 2005/06:53, 55 och 56 Talmannen meddelade att statsrådet på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellationerna 2005/06:53 av () om Postens service på landsbygden, 55 av () om landsbygdens basservice och 56 av () om EU:s postdirektiv och försämringar i svensk postservice. 6 § Svar på interpellation 2005/06:75 Talmannen meddelade att statsrådet på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2005/06:75 av () om utvecklingsmöjligheter i glesbygd. 7 § Svar på interpellation 2005/06:30 om misstänkta fall av korruption inom tandvården 1 Statsrådet (): har frågat mig vad jag vill göra för att stävja korruptionen inom hälso- och sjukvården och för att stärka och vidmakthålla en hög offentlig moral inom hälso- och sjukvården. Korruption är naturligtvis lika oacceptabel inom hälso- och sjukvården som inom andra samhällssektorer. Det finns ett straffrättsligt regelverk, i form av bestämmelser om mutbrott och bestickning, som är tillämpligt även på företeelser som rör hälso- och sjukvården och tandvården. På grund av bland annat patientsäkerhetsskäl och att människor som söker vård ofta befinner sig i en utsatt position hör vården dock till de områden där det är särskilt allvarligt om korruption skulle förekomma. Jag har därför reagerat starkt på uppgifterna om att företag som tillverkar implantatsystem använt sig av bonussystem gentemot tandläkarna. Som en första åtgärd inbjöds tillverkare, företrädare för tandläkarna och andra aktörer till för en diskussion om det som framkommit i massmedierna. Vid mötet ställde sig företrädare för tillverkarna positiva till att delta i diskussioner om etiska frågor rörande tandvården. Kommuner och Landsting har tagit kontakt med branschorganisationerna Föreningen och i syfte att träffa ett avtal om riktlinjer för samarbete och relationer mellan personal inom tandvården och industrin. Liknande överenskommelser finns redan på läkemedels- och medicinteknikområdet. finns en överenskommelse mellan och läkemedelsindustrin om samverkansformer mellan läkemedelsindustriföretag och medarbetare i den offentliga hälso- och sjukvården. Överenskommelsen innehåller riktlinjer för hur samarbetet och relationerna mellan personal i vården och läkemedelsindustrin ska vara. Bland annat anges vilka krav som gäller då läkemedelsföretagen informerar hälso- och sjukvården om sina produkter, när och hur sponsring av aktiviteter får förekomma i hälso- och sjukvården och i vilken omfattning läkemedelsindustrin får erbjuda förtäring, bekosta resor och dylikt. En allmän förutsättning är att samarbetet sker i sådana former att parterna bibehåller full trovärdighet och en oberoende ställning i förhållande till varandra. granskar läkemedelsföretagens eventuella överträdelser mot överenskommelsen. Det är ännu för tidigt att uttala sig om vilken effekt överenskommelsen kommer att få inom läkemedelsområdet. Den ger dock goda ramar och anvisningar för vad som är acceptabelt beteende i kontakterna mellan hälso- och sjukvården och läkemedelsindustrin. Kommuner och Landsting har också tecknat en liknande överenskommelse med branschorganisationerna för de medicintekniska företagen. För att stärka den statliga revisionen inrättade . Myndigheten har till syfte att bedriva en oberoende och professionell granskning av all statlig verksamhet. Uppdragen handlar ytterst om att, för medborgarnas räkning, granska vart de statliga pengarna går och hur de används. Myndigheten startade sin verksamhet och är en del av kontrollmakt. offentliggjordes granskning av skydd mot bland annat mutor. Granskningen är den första kontrollen av statliga myndigheter och bolag där bedömt att risken för mutor och otillåten påverkan är väsentlig, beroende på verksamhetens art. kommer att fortsätta att granska andra statliga bolag och myndigheter i syfte att bland annat stävja korruption i den statliga verksamheten. Det har inletts många aktiviteter inom offentlig verksamhet som syftar till att vidmakthålla en hög moral. Jag kommer noggrant att följa utvecklingen och är beredd att överväga åtgärder om det visar sig finnas sådant behov. 2 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Den svenska tandvården debatteras och synas i sömmarna. Det är bra. Vi har i många avseenden en bra tandvård, och den ska vi vara rädda om. Det finns dock brister, såsom att godtyckliga åldersgränser sätts före behovet. Och var finns kostnadskontrollen och genomlysningen? Konkurrensen är svag, konsumentmakten i det närmaste obefintlig, ersättningssystemen är byråkratiskt krångliga och tidskrävande. Jag och efterlyser stärkt konkurrens, ökad konsumentmakt och bättre genomlysning för att få lägre priser och en mer konsumentinriktad tandvård med, om jag får använda det uttrycket, mer bett i. Det debatterade vi . Till detta kommer misstankar om mutor och korruption inom tandvården. Min interpellation tillkom huvudsakligen för att jag hade tagit del av medieinslag om hur avsaknaden av ett fungerande system berikar implantatindustrin men lämnar de fattigaste i sticket. Misstänkta och påstådda fall av mutor och korruption upprör, förvånar och förargar. Tandläkare sägs åka på lyxiga gratisresor till och i utbyte mot att de säljer vissa implantat. Tandläkare köper in skruvar, får poäng och finansierar kursavgifter. Förundersökning pågår i enskilda fall, och självklart ska vi avvakta utgången av dessa. Vi har myndigheter som ska kontrollera felbehandling, fusk, korruption etcetera, men i det här fallet är det inte regeringen och dessa myndigheter som avslöjat felaktigheterna utan det har medierna gjort. Det finns en legal och det finns en etisk aspekt, och ytterst ansvariga för att kontrollen fungerar är och regeringen. Ingen vet egentligen hur verkligheten ser ut. Arbetet med att få insyn pågår, men ingen rök utan eld. Jag tycker att medierna gjort ett bra bevakningsarbete. Det är bra med tydliga besked och snabba åtgärder som reaktion mot påstådda missförhållanden. Det är bra med etikdiskussion och avtal. Men för att etik och politik ska fungera i praktiken krävs möjligheter till såväl ansvarstagande som ansvarsutkrävande. En skriven etik är då bara ett första steg. Därtill måste det finnas fungerande kontrollorgan, och det är uppenbart att vi inte har sådana . Det gäller inte bara tandvården utan all offentlig verksamhet. Varför finns det inte och det är en direkt fråga till något oberoende inom offentlig sektor på samma sätt som vi har inom näringsliv och privat sektor? Varför inte ha en offentliga sektorns motsvarighet till IMM? Min andra fråga är: Räcker, enligt mening, de befintliga och aviserade åtgärderna för att stävja korruption inom offentlig sektor? I svaret som jag fått av reagerar hon starkt mot bonussystemen, och tillverkarna är, enligt svaret, positiva till att diskutera etiska frågor. Då är min fråga: Är slutsatsen av detta någon form av löfte från dem om att de tänker sluta med bonussystemen? Om inte, vad gör ministern för att se till att de gör det? 3 (): Jag tänkte vinkla min del i denna interpellationsdebatt på ett något annorlunda sätt. Först och främst tycker jag alltid att det är bra och nyttigt med samhällsgranskande tv-program som lyfter upp en debatt, vilket i det här fallet möjliggjort för att ställa denna fråga om mutor. Mutor är ju kopplade till materialkostnader, och dessa materialkostnader är i sin tur kopplade till patienten eftersom patienten är den som ska betala. Det är detta det handlar om. Därför blev jag intresserad av att ta reda på: Vad kostar nu titankomponenter, från de billigaste till de dyraste? Hur många tillverkningsföretag har vi som gör dessa komponenter? I vilken utsträckning använder man sig av de billigare respektive de dyrare komponenterna? Jag som patient har ju ingen aning om ifall jag får en billig grej eller en dyr komponent i munnen, och det är ändå jag som ska betala. Därför tycker jag att samhället kanske borde ha ett visst intresse av hur detta fält nu börjar öppna sig med piratkopior på olika sätt. Jag vände mig till , men de kunde inte hjälpa mig med detta. Därför tänkte jag att statsrådet möjligtvis vet lite mer om de frågor jag nu har ställt, vad detta kostar och så vidare. Jag har tidigare ställt en skriftlig fråga till när det gäller titankomponenter och den förordning som reglerar de statliga ersättningarna. Detta tänkte jag komma tillbaka till i mitt andra inlägg i denna interpellationsdebatt. 4 Statsrådet (): Jag delar uppfattning att konkurrensen och konkurrensmakten behöver stärkas inom tandvården. Det är mycket angeläget. Jag tycker att det är mycket intressant med några av de förslag som har tagit fram och arbetar vidare på när det gäller den möjligheten. Till exempel kan prisjämförelser på Internet vara ett sådant steg. Jag tror att vi behöver ta flera steg för detta. När det gäller misstankarna om korruption och mutor kan vi konstatera att det nu pågår en rättslig förundersökning mot några av de här implantatföretagen, och det är väl bra att det blir en sådan granskning. Det är dock också viktigt att säga att en rättslig undersökning görs ju i efterhand, och vi har också ett ansvar att se till att förebygga så att det inte ens uppstår misstanke om korruption eller mutor. Det handlar ju om hela tilltron till verksamheten och tilltron till det man ska betala, som tar upp. Det är viktigt att man är säker på att pengarna verkligen går till de här komponenterna och till arbetet och inte till några mystiska bonussystem. Därför skulle det vara viktigt, tycker jag, om det vore möjligt att nå en sådan överenskommelse mellan och implantatindustrin och den övriga tandvårdsindustrin som man har gjort när det gäller läkemedel och läkemedelstekniska företag. Jag tror att det skulle vara väldigt bra med en sådan överenskommelse. Jag har kallat till mig parterna. Vi hade dem på . Min bedömning är att de är intresserade av att sluta en sådan överenskommelse. Jag vill gärna se att de gör det och att det sker på ett motsvarande sätt som har gjorts när det gäller läkemedel. Om detta sker ser jag ingen anledning för regeringen att gå in i denna fråga. Som jag säger i mitt skriftliga svar följer jag dock frågan noga, och skulle det behövas andra åtgärder är jag naturligtvis beredd att vidta dem. När det gäller en oberoende aktör för att stävja korruption och mutor menar jag att är den aktören när det gäller den statliga verksamheten. Jag tycker också att vi har anledning att ha stor tilltro till och dess arbete. Det finns ingen anledning, vad vi har sett, att ha någon annan uppfattning. Man har också inlett sitt arbete med att granska och där varit ganska misstänksam i sin granskning, och det tycker jag är riktigt. Det betyder att nu måste komma upp med ytterligare förslag och bevis på hur man arbetar heltäckande och förebyggande för att undanröja minsta risk för korruption. Jag tycker att det är ett bra sätt att arbeta på. Jag ser fram emot att tar sig an ytterligare delar av den statliga verksamheten. 5 (): Detta är stora problem, och dem ska man ta i och hitta lösningar på: etiska och legala problem, behov av genomlysning, dyra implantat belopp har nämnts som förvånar när det gäller tillverkningskostnad kontra försäljningskostnad och konkurrens som i vissa lägen sätts ur spel. Vad jag erfar, , finns det industriföretag här som fortsätter med sina bonusprogram. Det tycker jag att ministern skulle kontrollera och följa upp. Utifrån de initiativ som har tagits av departementsmedarbetare förtjänstfullt, ska jag säga känns det otillfredsställande om någon del av industrin ändå fortsätter med bonusprogram. Jag har erfarit att det åtminstone finns ett företag som gör det. När det sedan gäller roll är det bara att instämma i att den är ett tillskott. Jag hoppas också att den kan fungera på ett sätt som liknar ett oberoende institut. Låt oss följa detta och se om så är fallet. En sak som jag tycker är viktig att framhålla är vad privattandläkarnas organisation framhåller. De har gjort ett klart ställningstagande där de säger så här: Privattandläkarna anser att val av material och metod endast ska styras av vad som är bäst för patienten, det vill säga det är varans eller tjänstens kvalitet och pris som är avgörande för valet. Allt annat är ovidkommande. Jag tycker att det är ett bra uttalande. Jag stöder det och hoppas att alla som är anknutna till den organisationen lyssnar väldigt noga på det. En annan fråga jag också skulle vilja ta upp handlar om svensk tandläkarutbildning där ju staten, och sjukvårdshuvudmännen är medansvariga. Där finns ingen utbildning i implantatbehandling. Man hänvisas i praktiken till industrin. Jag vill fråga : Är det inte en god idé att här ta initiativ och diskutera med ansvariga för utbildningen om inte detta skulle vara ett steg för att få bort en av orsakerna till det vi upplever? Inom hälso- och sjukvården är det ett ganska känt problem att läkemedelsindustrin ordnar fortbildningsresor där det icke är särskilt obunden fortbildning. Det jobbar sjukvårdshuvudmännen med, och man har kommit en bit på väg. I vissa stater i ordnar man fonder med hjälp av industrins pengar för att kunna backa upp sjukvårdshuvudmännen. Kan det vara ett konkret förslag att ta fasta på? Min sista fråga är denna: är det många på arenan , , , , SKL med flera. Behövs det inte en samordning och ett ledarskap för att vi ska dra åt samma håll i de här delarna, ? 6 (): Jag vet inte om tystnaden från statsrådet vittnar om att inte hon heller känner till svaren på de frågor jag ställde. Jag kan upprepa dem. Det gällde kostnaden för titankomponenter, hur många tillverkningsföretag det finns och i vilken utsträckning de dyrare respektive de billigare titankomponenterna från de olika företagen används. Att jag tar upp detta lite mer ingående, herr talman, har att göra med den skriftliga fråga jag hänvisade till om den nu förordningen där det finns bara två nivåer på ersättning, antingen eller . Det är ett ganska stelbent system. får ingen tro att jag tycker att man absolut måste använda de billigare materialen. Detta ska en tandläkare inom professionen avgöra. Dock tycker jag att det är lite stelbent med ett sådant här system. Om man nu använder en billigare variant av titankomponent ska man ju inte få samma ersättning som man får för en dyrare. Jag vill ställa en fråga till . När man nu tänker göra om den här förordningen och titta på de här kostnaderna, vore det då inte bättre att utforma ersättningarna så att de procentuellt motsvarar materialkostnaderna? 7 Statsrådet (): Det är ett problem med prissättningen när det gäller titankomponenterna i tandvårdsimplantaten, som och jag också har haft en skriftväxling om. Det har visat sig, lyckosamt nog, att utvecklingen har gått i en väldigt bra riktning sedan 65-plus-reformen sjösattes, så priserna på implantaten har fallit snabbt. Sedan är det naturligtvis väldigt svårt för oss som politiker att veta vilka skruvar som är lämpliga att använda . Det kan inte heller vara vår uppgift. Det är mot den bakgrunden som jag har anledning att se över förordningen. Vi kommer att göra det just mot bakgrund av den snabba prisutvecklingen. Vi kommer att se över om man behöver ändra i regleringen av ersättningen så att vi har en ersättningsreglering som stämmer bättre överens med de faktiska priserna. Vi har kanske också anledning att se över hela 65-plus-reformen och dess upplägg lite vidare. Men det kommer att ske . Det kommer att bli en del av den stora översynen och utredningen för att ta fram en ny tandvårdsförsäkring för hela den vuxna befolkningen. Där kommer det också att finnas med ett arbete för att lite mer genomgripande se över den här reformen. Men jag tänker inte vänta på detta just när det gäller titankomponenterna, utan där kommer vi att gå fram tidigare med en förordningsändring, och en sådan bereds nu inom . tar upp frågan om innehållet i tandläkarutbildningen, och det kanske sträcker sig något utanför interpellationens område. Men innehållet i tandläkarutbildningen är naturligtvis väldigt viktigt när det gäller hur starka tandläkarna är kunskapsmässigt i förhållande till industrin. Jag tror ändå att man måste säga att det säkert finns anledning att göra förbättringar. Det brukar vara så. Jag tror också att det är viktigt att säga att det finns en del kunskap som industrin alltid kommer att ha nyare uppgifter om. Det gäller läkemedelsindustrin i förhållande till läkarna, och det gäller också implantatindustrin i förhållande till tandläkarna. Det är därför som det är bra att det finns kontakter, men det är också därför som det är så viktigt att det finns etiska regler för hur de kontakterna ska gå till och på vilket sätt man ska samarbeta med industrin. Jag tror inte att vi ska som mål att det inte ska förekomma något samarbete. Det tror jag vore till olycka för patienterna. I stället ska vi se till att det sker på ett sådant sätt att vi alla kan känna stort förtroende för det samarbetet. När det gäller relationerna mellan sjukvårdshuvudmännen och industrin menar jag att det i första hand är en fråga just för sjukvårdshuvudmännen och industrin. Jag tycker också att man har tagit sitt ansvar när det gäller läkemedel och medicinteknisk utrustning. Och meddelade man mig och att man nu är beredd att göra det också på tandvårdsområdet. Jag tycker att man ska få ta det ansvaret. Sedan får vi följa utvecklingen och se om det efter det finns anledning att tro att det behövs ytterligare åtgärder. Jag vill i första hand se att man åstadkommer en sådan överenskommelse, och jag tror att vi har gott hopp om att man också kommer att lyckas med det. 8 (): Jag tycker att den här debatten har förstärkt bilden av att det finns behov att vidta åtgärder mot ett antal problem inom tandvården för att stärka konkurrensen, pressa priser och stärka patientens ganska tandlösa rättigheter. Vi är överens om att vi behöver förebygga jag tar fasta på det och se till att problemen inte uppstår, och när och om de ändå uppstår behöver vi snabbt vidta åtgärder. Vi måste ha ett regelverk och en organisation som är beredd att göra det. Jag tror att det är väldigt viktigt att behåller bilden av en stark demokrati som står för öppenhet och rättvisa och vidmakthåller att vi kommer högt även i fortsättningen i årliga rankning över hur länder står emot korruption. Jag tar avstånd från systemen med bonusprogram. Jag tycker att man överskrider en etisk gräns där. Jag uppfattar att ministern har samma uppfattning. Är det så vilket jag, som jag sade i mitt förra inlägg, erfar att det fortsätter inom något av de företag som arbetar inom branschen, hoppas jag att man, om inte annat, läser snabbprotokollet ifrån den här debatten. På det sättet kan man känna att man har ögonen på sig. Det tycker jag skulle vara en framgång i den här diskussionen. Jag har ingen annan uppfattning än att en bra utbildning har ett samarbete med industrin. Men om det helt saknas implantatutbildning i den utbildning som tandläkarna får, vilket jag har fått information om, tycker jag, som lekman, att det verkar vara en brist. Jag utgår ifrån att även de läser snabbprotokollet ifrån den här debatten. Tack för svaren och kommentarerna. Jag tror att vi är tämligen överens om att korruption och mutor inom såväl offentlig som privat sektor är någonting som ska beivras och bekämpas med alla tänkbara medel. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2005/06:31 om tandvårdsreform 9 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att rätta till de uppenbara svagheterna med det nuvarande högkostnadsskyddet för människor , hur jag ser på innebörden av regeringsförklaringens löfte om en tandvårdsreform som ska stärka den förebyggande tandvården och ge ett bättre skydd mot höga kostnader, vilken tidsplan jag har för det fortsatta arbetet med en tandvårdsreform samt vilka huvudlinjerna är i det reformförslag som presenterades vid regeringens hearing . När det gäller högkostnadsskyddet för personer som är eller äldre kan det konstateras att efterfrågan på att få ta del av stödet varit mycket stor och att många patienter i stort behov av omfattande tandvård har fått möjlighet att få detta åtgärdat. har det visat sig att stödets konstruktion medfört vissa oönskade konsekvenser. Detta beror bland annat på skevheter i vårdgivarnas prissättning och tendenserna att i vissa fall ta ut orimligt höga priser. Den förhandsprövning som alltid ska ske är viktig både för kostnadskontrollen och för patientens skull, men tyvärr har administrationen inte fungerat tillfredsställande och långa väntetider har uppstått. har dock tagit fram ett åtgärdsprogram som bland annat innebär att en stor del av ärendebalansen övertagits av försäkringskontoren i och . Åtgärderna har börjat ge resultat och avgörs fler ärenden än vad som kommer in till . Detta är positivt, men min bedömning är ändå att det finns skäl att se över högkostnadsskyddet för äldre. I regeringsförklaringen uttalades att en ny tandvårdsförsäkring som ska stärka den förebyggande tandvården och ge ett bättre skydd mot höga kostnader förbereds. Det är alltså viktigt att den framtida tandvårdsförsäkringen tillgodoser båda dessa syften. Som uppger preciseras detta i budgetpropositionen med att regeringen avser att utforma en tandvårdsreform med inriktningen att säkra en god tandhälsa och ett skydd mot höga tandvårdskostnader. Det framgår också att genomförandet ska påbörjas . Direktiven för en ny tandvårdsförsäkring kommer att presenteras . Vid den hearing som ägde rum på fördes en givande diskussion kring ett antal frågor som berörde möjliga sätt att förbättra tandvårdsstödet. Något reformförslag presenterades inte , utan hearingen sågs i första hand som ett sätt att inhämta värdefulla synpunkter inför det fortsatta arbetet. 10 (): Först ska jag be att få ta upp en liten formell detalj. Interpellationer ska besvaras . Den här interpellationen överlämnades . Det har alltså gått avsevärt på grund av statsrådets engagemang. Mot bakgrund av det får man ändå vara tacksam för att statsrådet fann tid för att komma hit för sedan och delta i vår debatt om tandvården. Det var också ett tillfälle att besvara interpellationer. Men jag tackar för svaret när det nu har kommit, även om det är lite sent. Statsrådet säger här att vid den här hearingen presenterades inget reformförslag. Hur kan jag då inbilla mig det och ställa frågor om det? Ja, jag har läst regeringens pressmeddelande där det sägs att ett förslag till tandvårdsreform presenteras vid en hearing och att en grupp var tillsatt vid , vilket inte var fallet fick vi höra sedan. sade statsrådet så här: Vi vill inte bedriva något arbete i hemlighet, utan vi kommer att redovisa det här arbetet öppet och ta in synpunkter i det. Just den här hearingen var ju tydligen lite hemlig i alla fall eftersom en medarbetare från vårt riksdagskansli inte fick tillträde till den. Det är alltså därför som min fråga verkar vara lite frikopplad från verkligheten. Det här är naturligtvis bara detaljer, men de är på något sätt signifikativa för hur arbetet med den här tandvårdsreformen bedrivs. talade statsrådet om att en arbetsgrupp skulle titta på tandvården för unga vuxna. talas det om en tandvårdsreform för alla. Man undrar vad det är som gäller. När det gäller 65-plus-reformen sade jag att den, trots goda intentioner, är behäftad med stora svagheter.