prot · GS09122 · 2005-05-18 00:00:00 — Därför har vi haft mer pengar i våra budgetalternativ än vad regeringen har, och vi har särskilt betonat vikten av att sköta det vägkapital som finns på ett klokt och framsynt sätt. Om man missköter underhållet av vägarna , som regeringen gör, slår det tillbaka i form av mångdubbelt högre kostnader . I reservation nr 1 från allianspartierna betonar vi att väginfrastrukturen är en grundförutsättning för växande företag och en tryggad välfärd . Jag yrkar bifall till denna reservation. Det dominerande vägnätet i vårt land är när det gäller omfattning de så kallade enskilda vägarna. Jag säger de så kallade, för dessa vägar är i huvudsak tillgängliga för alla människor. De är inte enskilda i den meningen. De finns såväl i storstadens närhet som på ren landsbygd. Enskilda vägar är ofta en finmaskig förlängning av det allmänna vägnätet och har en avgörande betydelse för landsbygdsboende, för näringsliv, för jakt, fiske, friluftsliv och turism, som tidigare förtjänstfullt redovisat. En fungerande infrastruktur även på landsbygden är en hörnsten i den svenska regionalpolitiken. har varit pådrivande för en högre ambitionsnivå så att också det enskilda vägnätet kan ges en godtagbar standard. har faktiskt gång på gång betonat vikten av att ge de enskilda vägarna tillfredsställande förutsättningar så att transportpolitiska mål kan uppfyllas. Problem knutna till den enskilda väghållningen är bland annat att bidragen är underdimensionerade och att kostnader för exempelvis reparation av broar är större än vad en normal och rimlig vägsamfällighet kan klara av att bära. Mot den bakgrunden menar vi att de kloka förslagen i den så kallade , det fanns många dåliga förslag i men det fanns kloka också, borde genomföras. Det handlar bland annat om att ska ta över ansvaret för så kallade konstbyggnader i form av broar. Jag har ett exempel ur verkligheten. En bro i behöver ersättas till en beräknad kostnad av enligt . , eller , kan påräknas i statsbidrag. Återstående ska fördelas över ett tjugotal hushåll. Kommunala bidrag utgår inte i den här kommunen. EU-bidrag kan inte påräknas. Det är en fullkomligt orimlig situation att så få hushåll ska bära en så stor kostnad. Det vore välkommet om Socialdemokraternas och regeringens representant kunde ge besked i dagens debatt om att de här frågorna kommer i den aviserade transportpolitiska propositionen, som vi väntar på. Jag hoppas att vi kan få besked om detta i den återstående delen av debatten. Det finns mycket annat angeläget i det här betänkandet, till exempel om vägsalt. Vi har gång på gång från utskottets sida betonat att vi ska minimera användningen av vägsalt. Vi vet att ett stort antal vattentäkter påverkas negativt av den stora användningen av vägsalt. Vi har gång på gång sagt att vägsaltsanvändningen ska minimeras, men vi har inte sett så mycket av det. Det är bra att utskottet återigen understryker detta och välkomnar att har antagit en ny strategi för att minimera saltanvändningen. Mötesseparerade vägar har vi talat om . Jag delar sympatin för motion. Jag bor själv i det här länet. Det är, tror jag, angeläget att vi tittar närmare på vilka miljökonsekvenser det får att vi får en ryckig trafikrytm på de här vägarna. Med detta, fru talman, yrkar jag alltså bifall till reservationerna 1 och 2 i dagens betänkande. 103 HANS (): Vägtransporterna och vägnätet har ju en oerhörd betydelse inte bara för vägtransporterna utan också för alla andra transportslag. Alla transporter, oavsett om de går på sjön, på järnväg eller med flyg, kräver i 99 fall av 100 en anslutningstransport via vägen. Det är lätt att slå fast att det är vårt viktigaste transportsätt. Som flera andra har sagt tidigare i debatten är huvuddelen av det svenska vägnätet enskilt. Som också har sagts av flera har det ju en väldigt stor betydelse inte bara för dem som bor på landsbygden utan kanske framför allt för näringslivet. Svensk ekonomi skulle inte vara där den är om vi inte hade de enskilda vägarna. Vi kan också konstatera att vi har en oerhört effektiv användning av skattepengarna när det gäller de enskilda vägarna, bland annat genom de insatser som görs av de enskilda vägföreningarna och folk som sitter i styrelserna eller framför allt på grund av de insatserna. Där utförs mycket obetalt arbete. Där görs stora insatser till väldigt små kostnader. Det system vi har med enskilda vägar är alltså ett oerhört effektivt och väl fungerande system för statens del. Det är viktigt att de människor som jobbar med det här ute i de enskilda vägföreningarna får resurser så att de kan klara underhållet. Det slår vi fast i det här betänkandet, att det är viktigt att man åtminstone bibehåller bidragsprocenten i ett första steg tills man slutligt kan ta ställning till de förslag som finns i . Det behövs för att man ska kunna upprätthålla ett väl fungerande enskilt vägnät. Jag vill också ta upp vägsaltet, som nämnde tidigare. Det är klart att det finns väldigt starka miljöskäl för att minska saltanvändningen. Men är det här en väldigt svår avvägning. Det handlar om en avvägning mellan trafiksäkerhet, framkomlighet och miljö. Jag tror ju personligen att om det bara handlade om oss personbilstrafikanter skulle man kunna minimera saltanvändningen, dra ned den ordentligt. Man ser ju också en tendens, till exempel jag som ofta kör både på saltade och osaltade vägar, att hastigheterna stiger på de saltade vägarna. Mycket av de trafiksäkerhetsvinster man får med saltet försvinner i och med att man höjer hastigheten. Sedan har vi också nyttotrafiken, den tunga trafiken. Det som har hänt i områden där det har gjorts försök att verkligen dra ned kraftigt på saltningen är att man helt enkelt inte tar sig fram. Industrin får inte fram sina leveranser. Skolbussarna kommer inte fram. Samhället slutar nästan att fungera. Därför är det så oerhört svåra avvägningar att göra här i balansen mellan miljön, trafiksäkerheten och framkomligheten. Trots det måste vi göra vad vi kan för att få ned saltanvändningen. Jag ser väldigt positivt på de försök som görs med olika typer av andra medel, bland annat socker, när man blandar in sockerlösning i saltlösningen för att få ned saltmängden. Jag hoppas verkligen att det här fortsätter att slå lika väl ut som det har gjort i de inledande försöken. Då kanske vi har en lösning som gör att vi kan minska saltanvändningen utan att äventyra vare sig trafiksäkerhet eller framkomlighet. En fråga som har varit uppe rör sätt att upphandla. Det finns det också en reservation om. Det hänger också delvis samman med organisation, som bland annat tog upp här. Det är väldigt svårt att få den här marknaden, den så kallade marknaden, att fungera. Vi har några stora privata aktörer som är inne och utför vägunderhåll. De gör också investeringar på vägsidan. Tar man till exempel bitumen, som används i asfalten, har vi haft näst intill ett monopol på den marknaden. När för att bryta upp detta monopol går in och gör en upphandling så att man på en mindre del av det upphandlade underhållet, , tillhandahåller dessa insatsvaror bitumen, kross i vissa sammanhang har det mötts av ett ramaskri från delar av näringslivet. Ja, i klartext har det varit från dem som brukade tillhandahålla det här under ett monopol i praktiken. Vi ser från Socialdemokraternas sida oerhört positivt på att man gör det man kan för att bryta upp det här monopolet, att man gör det man kan för att också få en bättre fungerande konkurrens på den här marknaden, för att effektivisera så att vi får ut mer för skattepengarna och kan pressa priserna. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 104 () replik: talar så klokt att man nästan skulle kunna tro att han talar för , i all huvudsak i alla fall. Men han undviker att svara på en del frågor som jag ställde i mitt anförande och som jag gärna vill återkomma till. Det gäller bland annat: Kommer det några besked nu från regeringen i den transportpolitiska propositionen om hur det går med de förnuftiga förslagen i ? Vi vet att i en redovisning av ett regeringsuppdrag konstaterade att återanskaffningsvärdet för broarna på det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet kunde uppskattas till . konstaterade också att en betydande eftersläpning rådde när det gäller underhållet av dessa 4 000 broar och hänvisar i rapporten till en tidigare utredning . Av den här utredningen framgår att det finns behov av , för akuta åtgärder som behöver komma till stånd och för sedvanligt underhåll . De här akuta åtgärderna skulle alltså nu ha varit utförda, men som framgår av sektorsredovisningar har de inte kunnat genomföras inom tilldelade ramar. Effekten av detta blir naturligtvis sämre framkomlighet genom nedsättning av tillåten bärighet och risker för haverier med mera. Därför är det väldigt angeläget att de här frågorna kommer upp till ett avgörande . Jag vill gärna veta om nu kan ge besked till åhörarna och kammarens ledamöter om att det kommer konkreta förslag i de här frågorna i den transportpolitiska proposition som vi väntar på. 105 HANS () replik: Vi brukar inte presentera propositioner i förväg under kammardebatternas gång. Vi är väl medvetna om de bekymmer som tar upp. Det finns ett eftersläpande underhåll av broar i det enskilda vägnätet. När det gäller till exempel pumpanläggningar, där detta kanske har upplevts som ännu mer akut, har man nu en ändrad policy från och ofta handlar det om också i de här sammanhangen att man tar över ansvaret för nya anläggningar. Problemet är ju, och det finns både när det gäller broanläggningar och gamla pumpanläggningar, att har man en gång gjort en överenskommelse med en vägförening och betalat ut en klumpsumma som är så tilltagen att man med den ska klara underhållet , blir det lite knepigt att retroaktivt gå tillbaka och ta över ansvaret. Men det här är en fråga som måste hanteras på ett eller annat sätt. Jag vill inte sätta ned foten för om staten ska ta över ansvaret för de här broarna eller om man ska ta till anslagen så att broarna kan rustas upp den vägen. Det får vi avgöra framöver, men frågan måste avgöras på ett eller annat sätt. 106 () replik: pratar väl igen, men det kommer inga konkreta besked. Orsaken till den oro som flera har ventilerat här är ju att det kommer signaler utsipprande från departementet om att den här propositionen kanske inte kommer eller kanske inte innehåller det man har trott att den skulle innehålla. Det finns dessvärre signaler om att det inte blir något förslag i den transportpolitiska propositionen heller när det gäller de kloka delarna i . Då skjuter man det här ytterligare framåt i tiden, och osäkerheten består och orimligheten, precis som jag exemplifierade i mitt tidigare inlägg, för enskilda vägsamfälligheter blir allt större. Det blir en väldig belastning på några få enskilda som får ta smällarna om inte staten kan sätta ned foten och ge besked om hur det ska vara framöver. Det skulle vara välkommet om Hans kunde ge beskedet att det kommer en transportpolitisk proposition och den kommer att innehålla förslag på det här området. Jag har ytterligare en liten fråga som jag skulle vilja att Hans kommenterade och som han inte tog upp i sitt inledande inlägg. Det gäller detta med vägvisning, som vi har en reservation om i betänkandet. Det är ingen tvekan om att det har väldigt stor betydelse för turismen och för lokala företagare att man får skylta på ett rimligt sätt och tala om att här finns en viss verksamhet. Hur ser och på de här frågorna? Är det inte rimligt att lokala företagare har chansen att också vid allmän väg tala om att de finns så att de kan nås av potentiella kunder? 107 HANS () replik: På den första frågan om det kommer en transportpolitisk proposition vill jag svara att självfallet gör det det. Jag tror att vi ska vänta med att debattera innehållet i den tills den har kommit. Vi kommer att få en debatt då också. Jag tänker inte i förväg tala om exakt vad som kommer att stå i propositionen på det området. Jag tror att vi är överens i sak när det gäller vägvisningen. Det är viktigt att vi får en väl fungerande vägvisning. Det är viktigt att man kan synas och skylta upp viktiga mål, särskilt för företag på landsbygden. Men jag tror att vi också är överens om att det måste göras på ett sådant sätt att man inte åsidosätter trafiksäkerheten. jobbar väldigt intensivt med att förbättra skyltningen. För bara inledde man ett projekt för att gå igenom hur vägvisningen ska se ut och försöka få till enhetliga regler över landet och en lite generösare tillämpning. Då tycker vi i utskottsmajoriteten att det är lite knepigt om ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att man ska ta tag i detta. jobbar för fullt med att försöka förbättra situationen. 108 () replik: I mitt anförande ställde jag en fråga. Vad är det egentligen som majoriteten hänvisar till när den avslår våra motioner? Jag ställer frågan en gång till. Hänvisar ni till den övergivna infrastrukturpropositionen som redan är åsidosatt när det gäller anslaget? Eller hänvisar ni till en illusion om att infrastrukturpropositionen ska leda till pengar ? Jag tycker att det är viktigt att vi får det redovisat. Jag har med mig budgetpropositionen för både 2004 och 2005 om vill ha lite stöd för hur siffrorna egentligen ser ut. Vidare skulle jag vilja fråga om de enskilda vägarna. Vi borde väl komma fram till ett resultat. Den var färdig och överlämnade utredningens slutbetänkande till regeringen. blev det nya uppdrag till . säger att han inte vill sätta ned foten. Nej, det är ju det ni inte har gjort. Ni sätter inte ned foten. Ni står på ett ben och orkar inte ta ett enda steg framåt. Det är den situationen som vi befinner oss i. Regeringen har alltför länge stått på ett ben utan att sätta ned sin andra fot. Frågan är, : Vad har du att säga till svenska folket och dem som har behov av enskilda vägar? År ut och år in har vi sett att beloppet har urholkats på grund av att ökningen är alldeles för liten. 109 HANS () replik: För det första vill jag rätta till historieskrivningen. Vi har upprätthållit bidragsprocenten. Det har inte skett någon försämring på det viset. Däremot kan jag hålla med om att vi skulle behöva ha ett bättre stöd till de enskilda vägföreningarna. Vi behöver få en lösning framför allt när det gäller hur man ska hantera broar och större konstbyggnader framöver. Däremot vill jag inte redovisa innehållet i en proposition som ska läggas fram . Den debatten får vi faktiskt ta när den propositionen kommer. 110 () replik: För tredje gången ställer jag frågan till : Vad är det ni hänvisar till i betänkandet när ni pratar om den infrastrukturproposition som blev framlagd och vi antog ? Är det den övergivna infrastrukturpropositionen som ni är stolta över, eller är det en illusion om att det kommer pengar ? Det tycker jag att vi åtminstone ska ha ett besked om här . Det är ju det som står i betänkandet. Men sanningen är ju den att det som vi tog beslut om, infrastrukturpropositionen, inte överensstämmer med verkligheten. Jag skulle alltså vilja få besked från , utan att jag behöver tro att det blir så som jag sade i mitt anförande lite elakt kanske nämligen att du kommer att få svara med en viss rodnad i ditt ansikte när det kommer fram. Men det tror jag naturligtvis inte. Du tror väl på er politik, så det kanske inte blir så. När det gäller de enskilda vägarna återstår det ju en del. Det låter nästan på som om han är nöjd med dagens situation. Känner till att det är mycket knapert med investeringar i det enskilda vägnätet, och mycket annat? Det är en situation som inte är långsiktigt hållbar. Vi får väl fortsätta vänta. Utredningen blev tillsatt 1999, och vi har ännu inte fått något konkret ut av detta. Men äldre än efter valet , , bör inte denna utredning bli, för då kommer det att bli andra åtgärder för det enskilda vägnätet i vårt land. 111 HANS () replik: Vi kan börja med . För det första har vi vidmakthållit bidragsprocenten. För det andra har vi i praktiken löst frågan om hur vi ska hantera pumpanläggningar. Det är flera saker kvar att hantera i , men jag tror att både Rådhström och jag är ganska nöjda med att inte hela utredningens förslag genomfördes. Det fanns en hel del tokigheter i den utredningen. Men som sagt: Jag ska inte föregripa den transportpolitiska propositionen. Jag ska kommentera infrastrukturpropositionen, den övergivna infrastrukturpropositionen, som Rådhström säger. Den är inte på något sätt övergiven. Däremot har vi lite olika utgångspunkter. Som regeringsparti lever man ju i verkligheten. Varje budget måste till exempel balanseras med faktiska, riktiga inkomster. Det är inte så lätt i regeringsställning att finansiera ökade utgifter med skattesänkningar. Inte heller är vi socialdemokrater beredda att finansiera ökade vägsatsningar med försämrade sjukersättningar, försämrad a-kasseersättning och liknande åtgärder, utan vi ska klara det här inom de ramar som finns. Det finns naturligtvis en tredje väg, och den har ju provats väldigt intensivt då ni hade regeringsmakten. Då lånade man till hela klabbet, så att säga. Det är heller ingen väg som vi vill gå. Man kan lånefinansiera vissa projekt, visst, men man kan inte lånefinansiera hur mycket som helst. Ekonomin måste alltid sättas i förgrunden. 112 () replik: Även jag vill ta upp frågor om enskilda vägar. har några frågeställningar avhandlats här, men jag ville ta upp frågan om statsbidrag till enskilda vägar och procentandelen från staten. Som vi konstaterar i reservation nr 2 har statsbidragen för drift och underhåll av enskilda vägar halverats , och är fortfarande mycket låga därefter. Det är ett faktum. Behoven är stora, som har dokumenterats här. Enskilda vägar är livsnerver ute i lokalsamhällen ibland och mycket värdefulla. Jag tog i mitt anförande också upp den del som berör skärgårdstrafik. Jag nämnde trafiken till , till och även i . Det här är viktiga saker för dessa öar och samhällen. Jag vill påpeka att det ansvariga statsrådet i en interpellationsdebatt gav ett klart besked att det kommer en proposition , och det har ju inte hänt. Jag måste fråga Socialdemokraterna: Det måste väl kännas en oro över att denna del av trafiken på enskilda vägar ännu inte har fått en lösning? 113 HANS () replik: Ja, där kan vi vara överens. Det är olyckligt att den här frågan inte har lösts . Den här trafiken har ju trots allt fungerat , men det är viktigt att detta problem löses, och det slår vi också fast från vår sida i betänkandet. Jag skulle vilja ta upp en annan sak med . Det gäller den reservation som har tillsammans med och som gäller upphandlingar. Vi har väldigt svårt att förstå den reservationen. Vi tycker från majoritetens sida att det är oerhört glädjande att gör det man kan för att pressa priserna och bryta upp en situation som i praktiken har inneburit att ett företag har haft monopol på att tillhandahålla bitumen i hela landet. Ni och går till storms mot det. Jag kan förstå att det företag som drabbades av detta hävde upp ett ramaskri, men jag förstår inte att och lydigt ställer in sig som representanter för det företaget och vill bibehålla en situation som faktiskt i praktiken innebär monopol och att ni motsätter er att man försöker effektivisera verksamheten. Kan jag få ett svar på det så är jag väldigt tacksam. 114 () replik: Det är värdefullt att konkurrensen i upphandlingen är så stor som möjligt. Det ligger bakom denna reservation och också den historia som har varit tidigare. Det har vi utvecklat i reservation nr 5 i betänkandet. Jag ställde frågor till dig i mitt anförande, och jag har också tagit upp detta med att vi ska få en miljökonsekvensutvärdering på de vägar där vi kör med ett respektive två körfält och dessa separeras med vajerräcke. Vad är det för fel på tanken att man gör en rejäl miljökonsekvensutvärdering av miljön efter det att vägen har tagits i bruk? Vad jag har förstått har när man planerade vägen gjort en viss konsekvensbeskrivning. Här efterfrågas i en bred reservation att man borde göra en utvärdering efteråt och jämföra denna typ av väg med fyrfältsväg. Miljöpolitiken är ju viktig, och det har kommit påpekanden om sträckan på mellan och om stora miljöproblem vid högtrafik. Det vore väl värdefullt att den socialdemokratiska motionen fick stöd för att göra en sådan här utvärdering? Det kan väl inte vara fel att ha bra fakta om det som har hänt med miljön där uppe? 115 HANS () replik: Nej, det är aldrig fel att ha bra fakta om det man gör. Det är därför vi inte tycker att det behövs någon sådan här särskild analys på det här området. För det första görs det inför varje vägprojekt en ordentlig genomgående analys av effekterna på framkomlighet, trafiksäkerhet, miljö och så vidare. För det andra har faktiskt VTI gjort en ordentlig uppföljning av effekterna av det. I betänkandet finns till och med angivet nummer på publikationen. Vi har svårt att se att vi ska använda skattepengar till att ta reda på det som vi redan vet, det som redan har forskats om. Det finns tillräckligt mycket forskning som behöver göras på trafikområdet, tillräckligt många undersökningar som behöver göras, som är väsentliga utan att det som redan är utrett ska behöva utredas en gång till. Det känns lite grann som om är vårdslöst med skattepengar. Man vill utreda det som redan är utrett. Man motsätter sig att försöker effektivisera upphandlingarna och pressa priserna. Jag har svårt att se hur ni resonerar när ni kritiserar och säger att det läggs för lite resurser på vägarna. Man måste försöka ta till vara de resurser som finns på bästa sätt. 116 (): ställer sig bakom texten i betänkandet i dess helhet och föreslår avslag på samtliga reservationer. Jag har begärt ordet för det finns några saker i betänkandet som jag skulle vilja kommentera. Inledningsvis gäller det Öresundsförbindelsen. Det finns en motion som hävdar att man borde överlåta åt Øresundsbrokonsortiet att sätta avgifterna. Det handlar om att man är ute efter en sänkning av avgifterna för dem som kör bil över bron. har förvisso ingen av de borgerliga ledamöterna yrkat bifall till detta och det finns heller ingen reservation om det, men jag är ändå intresserad av frågan eftersom den är principiellt viktig för oss som bor i . När fattade beslut om sade man att riktpunkten för avgifterna skulle vara det som det kostar att ta sig med färja mellan och . Syftet med detta var två. Det ena var att man inte skulle tippa över den stora tillväxt som sker i den södra så att den norra delen av skulle bli utarmad. Den färjetrafiken vilar på en ganska skör tråd, och om man skulle sänka avgifterna för bilarna är risken stor att man blir av med färjetrafiken i norra , eller att den åtminstone blir utglesad. Det skulle leda till stora problem för . Ett annat syfte med att sätta avgifterna på det viset var förstås att hitta en lämplig avvägning mellan tågtrafik och biltrafik. Integrationen med tågtrafik har fungerat alldeles utmärkt. Jag undrar om någon här tycker att det är finare med integration med biltrafik än med tågtrafik. Vi är många som åker tåg över. Det andra jag skulle vilja ta upp gäller reservationen om att utvärdera mittsepareringsvägarnas effekter i förhållande till CO2. VTI är väldigt tydligt i sin slutsats, nämligen att det inte leder till en ökning av emissionerna. Det stora motivet för att ha mittseparerade vägar, 2 + 1, jämfört med fyrfält och motorvägar är att vi då kan ta ansvar för trafiksäkerheten i en mycket större del av landet. De kostar i genomsnitt en tjugondel av vad en motorväg kostar och innebär att vi kan ta ansvar för en mycket längre vägsträcka i där människor inte kolliderar och omkommer i trafiken. Därför undrar jag: Är det någon i den borgerliga alliansen som tycker att det är en felaktig avvägning, och vilka delar av landet ska i så fall inte få ökad trafiksäkerhet? sade att vi har en svag regering som satsar en för liten del av BNP på vägar. Jag instämmer till i sätt att hantera den problematiken, nämligen att vi inte vill låna mer till infrastrukturen.