prot · GS0973 · 2005-02-10 00:00:00 — Det skyddade boendet är en akutåtgärd för att hjälpa en person ur en hotsituation, men det kan inte vara en långsiktig lösning. Många av de personer som befinner sig i skyddat boende har tvingats kapa alla band med sina tidigare sociala och släktmässiga nätverk. Därför är det viktigt att mycket noga titta på hur man kan stödja dessa personer att komma vidare i livet. 129 (): I har vi en interparlamentarisk förening, HBT-grupp, där ledamöter från alla partier utom är aktiva. Vi är ett drygt 60-tal medlemmar i den gruppen, och vi skulle vilja ha ett gränsöverskridande samtal, gärna ett rundabordssamtal, med statsrådet i dessa frågor. Vi har jobbat med dem och har en bred kompetens. De paralleller man skulle kunna dra till den nya diskrimineringslag som trädde i kraft inom det sociala området är just det viktiga arbete som handlar om attityder. Eftersom nu har ett ansvar inom det området måste varje socialnämnd och varje kommunfullmäktige ta ställning och arbeta med de här frågorna. Något som trots allt i hög grad osynliggjorts, även i den studie som tog upp, är det som gäller transpersoner. Eftersom det finns både transpersoner och andra HBT-personer som kommer till som flyktingar betyder det att vi även där har ett stort problem vad gäller den hedersrelaterade brottsligheten och de hedersrelaterade brotten. HBT-flyktingarna har inte något sådant skydd. När de inte kan bo kvar på en förläggning utan ber att få byta boende får de ofta stora problem med detta. Därför måste också den frågan lyftas in. Jag hoppas att statsrådet kan lyfta in även den delen och ta en diskussion med sin statsrådskollega på UD som ansvarar för flyktingpolitiken och visa på att det finns olika slags behov av skyddat boende för flyktingar. 130 Statsrådet (): Jag ser fram emot en inbjudan till ett rundabordssamtal jag vet att det finns duktiga personer också från mitt eget parti som ingår i den gruppen. Det ser jag verkligen fram emot. När det gäller hur arbetar kommer med en utvärdering . Man kommer också att föreslå någon form av konsultativt stöd till socialtjänster runtom i landet. Vi har ju valt ett förfaringssätt där vi satsat mycket på tre stora länsstyrelser. Det kan naturligtvis diskuteras, men tanken har varit att vid dessa länsstyrelser bygga upp en bra kunskapsmassa som man sedan kan ha nytta av ute i landet. Min känsla för detta är att det har varit en riktig satsning. Låt mig gå tillbaka till den så kallade hedersrelaterade brottsligheten. Det finns skäl att titta extra på just den, även om alla slags homofobiska brott förstås ska få sitt utrymme. Men jag kan bara tänka mig in i den kränkning det innebär att mot sin vilja och mot sin sexuella läggning tvingas in i en relation. Också om detta måste vi tala, och också för detta måste vi ge stöd. Jag är naturligtvis, precis som länsstyrelserna, öppen för idéer om hur vi ytterligare kan styra det arbetet. Vi talar ofta om hedersrelaterade brott och hedersrelaterat våld. får det sin yttersta konsekvens i mord på unga flickor i vårt land. Men det handlar också om en yttersta konsekvens där människor begår mord på sig själva för att de blivit kränkta i sin sexuella läggning. Om detta måste vi också tala. På samma sätt måste vi även tala om transpersoners rättigheter. Att hävda sin sexuella läggning och sin sexuella identitet är ett skäl för prövning i asylprocessen. Så är det . När det gäller transpersoners förhållanden under asylprövningen ska jag naturligtvis ta med mig det till min kollega på UD. 131 (): Det gemensamma engagemanget för arbetet mot det hedersrelaterade våldet är stort, och uppslutningen är fullkomlig från . Det ska bli mycket spännande att se vad som blir slutsatserna och tankarna från regeringens sida beträffande nästa steg när lägesrapporten om länsstyrelsernas arbete kommer. Jag hade kanske hoppats på mer konkreta besked , men eftersom statsrådet så tydligt bjuder in till fortsatt dialog får vi hoppas att vi kan fortsätta det meningsutbytet framöver. Det är mycket viktigt att den dialogen sker med de olika riksdagspartierna, både med regeringens samarbetspartier och med alliansens partier. Vi ser alltså fram emot fortsatta samtal mellan de olika riksdagspartierna och regeringen. Också HBT-grupp, som är ett tvärpolitiskt nätverk, välkomnar en fortsatt dialog parallellt med den dialog som sker mellan partierna. Eftersom statsrådet så tydligt markerat att han gärna kommer till ett möte med oss lovar jag att vi ska återkomma med en inbjudan och skaffa fram wienerbröd och frukt samt ordna en bra möteslokal. är det, som sagt, viktigt att regeringen tar tillfället i akt och är tydlig i sitt ledarskap i förhållande till de olika statliga förvaltningarna, i första hand naturligtvis länsstyrelserna, så att de uppmärksammar och tydliggör behovet av att inkludera såväl homosexuella och bisexuella som transpersoner i det övergripande arbetet mot alla former av hedersrelaterat våld. 132 Statsrådet (): Jag kunde inte ha avslutat bättre själv. Det är klart att vi ska fortsätta att arbeta med detta. Jag skulle också vilja säga att jag är stolt över att tillhöra ett parti där inte minst min företrädare arbetat mycket aktivt med dessa frågor. Låt mig också återigen lyfta fram det arbete som RFSL gör genom att synliggöra de här personernas situation. Trots det som sades om trender och äktenskap i den tidigare debatten handlar det för väldigt många människor fortfarande om en tyst tyranni. Jag kan emellertid inte berömma RFSL utan att också göra någonting, och därför vill jag nämna att regeringen och samarbetspartierna nu avsatt till RFSL. Med detta vill jag tacka för debatten, och jag ser fram emot ett rundabordssamtal kring de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:324 om handikappade barn vid de europeiska skolorna 133 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra tillsynen av verksamheten vid Europaskolorna när det gäller barn med handikapp. Alla barn och ungdomar har rätt att få det stöd i skolan som de behöver. Utbildningen ska ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. Detta framgår av portalparagrafen i skollagen (1 kap. 2 §). har anslutit sig till för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet. har också anslutit sig till andra internationella överenskommelser med målet att bygga ett integrerat samhälle och en skola för alla. För många länder är en förebild när det gäller att erbjuda elever med funktionshinder en utbildning av hög kvalitet. I det förslag till ny skollag som regeringen kommer att lägga fram avser jag att ytterligare stärka rättigheterna för elever med funktionshinder. Europaskolornas uppgift är att undervisa barn till främst personalen vid EU:s institutioner tillsammans. Av konventionen med stadga för Europaskolorna framgår bland annat att åtgärder ska vidtas för att underlätta skolgången för barn med särskilda undervisningsbehov. Det är en av de bärande principerna för skolornas pedagogiska uppbyggnad. Undervisningen i skolorna bedrivs enligt särskilda läro- och kursplaner. Alla de första 15 medlemsländerna har anslutit sig till detta skolsystem och flertalet av de nya medlemsländerna är på väg in. Antalet elever är ca 20 000 fördelade på 13 skolor i sju olika länder. De svenska eleverna uppgår till ca 450 och återfinns huvudsakligen i skolorna i och . Två skolinspektörsnämnder har till uppgift att säkerställa kvaliteten på den undervisning som ges av skolorna och företa nödvändiga inspektioner. Varje land företräds av en inspektör i varje nämnd. Inspektörernas uppgift är att säkerställa tillsynen av den undervisning som bedrivs av det egna landets utsända lärare. Inspektörernas uppgift är också att jämföra iakttagelser angående undervisningens resultat och undervisningsmetodernas kvalitet. De svenska inspektörerna har understrukit behovet av förstärkta stödinsatser i skolorna. har medlen för elever i behov av särskilt stöd i Europaskolorna varit begränsade. har dock dessa medel ökat. Främst för elever på primärnivån, alltså 611-åringar, finns numera ett nytt utbud av inlärningsstöd som bland annat innebär en mer differentierad undervisning från samtliga lärare och ett mer specialiserat stöd av speciallärare. För elever på sekundärnivån, alltså 1218-åringar, är medlen för särskilda stödinsatser fortfarande begränsade men även här sker en viss utveckling. Dessa stödinsatser gäller dock främst elever med lindrigare inlärningsproblem. Vad avser elever med behov av särskilda stödinsatser, till exempel elever med grava funktionshinder, har Europaskolorna enligt vad jag erfarit små möjligheter att erbjuda en utbildning som tillgodoser deras behov. En motsvarighet till den undervisning som en elev med grava funktionshinder får i eller särskolan i börjar dock successivt utvecklas inom Europaskolorna, men ännu kan inte skolorna tillhandahålla den stödundervisning som många nationella skolor erbjuder. Dock upprättas för vissa elever med omfattande stödbehov ett avtal mellan skolan och föräldrarna som innehåller ett åtgärdsprogram som regelbundet följs upp. Enligt min mening är det angeläget att också elever med grava funktionshinder erbjuds en skolgång av hög kvalitet i Europaskolorna. Men det kan också vara så att Europaskolorna i vissa fall inte är det lämpligaste alternativet. Även de svenska utlandsskolorna bör vara beredda att erbjuda utbildning för barn med funktionshinder. kommer inom befintliga budgetramar att målmedvetet verka för att möjligheterna till stöd i Europaskolorna ska öka. I avvaktan på mer långsiktiga förändringar är jag beredd att pröva möjligheten att kunna ge stöd till sådana elever vilkas föräldrar är statligt anställda eller som i en officiell kapacitet representerar utomlands. 134 (): Tack, skolministern, för svaret på min interpellation. EU-parlamentariker och anställda i EU:s institutioner har rätt att ha sina barn kostnadsfritt i den europeiska skolan. Denna skola finansieras av skattemedel. Totalt rör det sig om 1,1 miljarder, där även svenska skattepengar ingår. Förutom detta står för de svenska lärarnas löner vid skolan. Det handlar om totalt . Om föräldrarna inte kan ha sina barn i , till exempel på grund av att skolan inte klarar av handikappade barn och det gäller både lättare och gravare handikapp kan svenska barn få gå i den utmärkta skandinaviska skolan i utanför . Problemet är bara att den tar ut en väldigt hög avgift. Svenska föräldrar får då inte denna avgift betald av sin hemkommun. Precis som statsrådet konstaterar erbjuder inte några stödinsatser för barn med grava inlärningsproblem. Men det gäller faktiskt också barn med lindrigare inlärningsproblem. Mot bakgrund av vad jag har inhämtat menar jag att statsrådet ger en alltför positiv bild av utvecklingen av förhållandena för handikappade barn i . Även barn med lättare handikapp till exempel dyslexi, hörselnedsättning och lindriga former av autism och koncentrationssvårigheter erbjuds i realiteten inget särskilt stöd alls. är, liksom andra internationella skolor i fransktalande länder, inspirerad av det franska skolsystemet, som i mycket skiljer sig från det svenska skolsystemet. Som statsrådet konstaterade i sitt svar går de flesta av barnen i dessa internationella skolor i fransktalande länders skolor. Det gör det naturligtvis inte lättare för barn som gått i svenska skolor och dessutom har ett handikapp av något slag att anpassa sig till den nya skolmiljön, ofta den franska skolmiljön. Jag måste fråga statsrådet vad han egentligen menar med avslutningen i sitt svar. Statsrådet säger: kommer inom befintliga budgetramar att målmedvetet verka för att möjligheterna till stöd i Europaskolorna ska öka. I avvaktan på mer långsiktiga förändringar är jag beredd att pröva möjligheten att kunna ge stöd till sådana elever vilkas föräldrar är statligt anställda eller som i en officiell kapacitet representerar utomlands. Jag skulle vilja veta om det innebär att det blir ett direkt ekonomiskt stöd till föräldrar som hellre vill sätta sina barn i till exempel den skandinaviska skolan i än i . Och vad betyder inom befintliga budgetramar? 135 Statsrådet (): Gör man en snabb huvudräkning på de siffror som återfinns bland annat i interpellation kan man konstatera att de medel bidrar med till Europaskolorna mycket väl skulle kunna täcka också kostnader för att ta emot elever med grava funktionshinder. hållning har ju varit att man inom den ekonomiska ram som Europaskolorna har tillsammans med direktbidraget till lärarlönen borde kunna ordna med undervisning också för elever med grava funktionshinder. Detta är och kommer fortsatt att vara vår hållning. Men jag menar också att man måste se om det ibland kan finnas alternativ till dessa Europaskolor. I vissa fall kan ju en svensk utlandsskola vara ett alternativ. Utlandsskolorna är, till skillnad från , skyldiga att följa bestämmelserna i grundskole- och gymnasieförordningarna så långt det är möjligt. har, till skillnad från , också tillsyn över utlandsskolorna. I ett tillståndsbeslut har just kritiserat en utlandsskola för att åtgärdsprogram inte hade upprättats. Vad regeringen alltså menar är att något som en snabb kalkyl ger vid handen bidrar med ca 65 miljoner både direkt och indirekt till dessa skolor. Per elev betyder det , alltså betydligt mer än vad elever i den svenska skolan vanligtvis kostar. Inom denna budgetram borde det finnas möjligheter att också ta emot elever med grava funktionshinder. Dock har vi ännu inte kommit så långt som vi önskat därav just min skrivning att jag är beredd att se över möjligheten att kanske göra riktade satsningar i väntan på att vår synpunkt vunnit gehör, nämligen att också Europaskolorna borde ge elever med grava funktionshinder en fullgod utbildning. Det har de, anser vi, medel för. 136 (): Vad jag undrar och vad jag skulle vilja diskutera med statsrådet är om statsrådet delar min farhåga att det inom finns en negativ inställning ja, kanske till och med en motvilja till att arbeta med handikappade barn. har väldigt gott rykte när det gäller att arbeta för handikappade, inte minst för barnen. Men jag undrar vad statsrådet, om nu de här utländska skolorna inte delar våra värderingar på detta område, är beredd att göra. Om nu pengar finns kunde man ju se om det inte går att bearbeta de attityder kring detta som finns i . Det kan göras mycket enkelt, nämligen genom att tala om att de 65 miljonerna kanske flyttas från en skola till en annan. Efter vad jag hört finns det attitydskillnader mellan skolsystem och till exempel det franska skolsystemet när det gäller inställningen till handikappade barn. Därför vill jag höra om statsrådet är beredd att lite mer direkt ta en diskussion med företrädare för om dess inställning till handikappade barn. 137 Statsrådet (): Jag vill inte spekulera i om det finns attityder av negativ karaktär; det känner jag inte till. har målmedvetet framfört att förändringar av systemet är nödvändiga. En omfördelning av budgeten kan till exempel ske genom att man minskar den byråkratiska överbyggnaden, vilken vi anser är oproportionerligt stor. Vi menar också att decentralisering och ett ökat lokalt budgetansvar skulle ge skolorna en större operativ roll för förvaltning och ledning. Sammantaget skulle det innebära väsentligt större möjligheter för den enskilda skolan att anpassa utbildningen för den enskilda eleven. Det är en sådan förändring som vi från svensk sida skulle vilja se. Jag måste ju säga att den senaste tidens debatt har fått mig att också fundera på om det här är bästa sättet att bidra till att barn och ungdomar, vars föräldrar antingen representerar eller också är anställda inom EU-institutionerna, ges en fullgod utbildning. Jag är beredd till en dialog om den frågan. I väntan på det kommer målmedvetet att driva på för att även elever med grava funktionshinder ska få en fullgod utbildning inom dessa skolor. 138 (): Jag förstår inte riktigt vad skolministern sade om andra alternativ som skulle erbjudas utlandsstationerade föräldrars barn om man hellre satsar på skolor i , internatskolor och sådant, om barnen skulle må bättre där. Jag vill också påpeka att det är kolossalt arbetskrävande att vara EU-parlamentariker. Men i olika sammanhang har man från framhållit hur viktigt det är att till exempel småbarnsföräldrar, ensamma mammor och föräldrar med handikappade barn har möjlighet att vara EU-parlamentariker. Alla möjligheter som har när det gäller att underlätta den väldigt tuffa arbetsbörda som EU-parlamentarikerna har måste tas till vara. Jag förstår alltså inte riktigt vad statsrådet avser med nämnda möjlighet till alternativ. 139 Statsrådet (): Det alternativ som jag framför allt talar om är naturligtvis de utlandsskolor som finansieras av och som också lyder under våra skollagar, läroplaner med mera. Det är vad jag kan se som ett fullgott alternativ. De skolorna har ju skyldighet att ge utbildning enligt svenska regler. Jag menar att vi även här borde fundera på om detta kan vara ett bättre alternativ om vi inte till fullo lyckas med vår föresats att se till att Europaskolorna ger alla barn en fullgod utbildning. Jag har en förhoppning om att vi når framgång, men vi måste nog vara öppna för att också se om det finns alternativ om vi inte skulle nå framgång. Viktigast är ändå att vi ser till att alla barn och ungdomar får en god utbildning. De mål vi har i bör också vara de mål som vi har för dem som representerar utomlands eller för den delen för dem som, som i det här fallet, jobbar inom EU-institutionerna. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motion med anledning av framst. 2004/05:RS1 Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion 2004/05:K11 av m.fl. (mp) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:374 av ()till utbildnings- och kulturminister tv-kanal och antisemitism i statskontrollerad arabisk dagspress 2004/05:375 av ()till finansminister och skattebetalare Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:923 av ()till finansminister 2004/05:924 av de ()till statsrådet hjälplinjens framtid 2004/05:925 av ()till statsrådet ombud 2004/05:926 av ()till socialminister 2004/05:927 av ()till utbildnings- och kulturminister frihet 2004/05:928 av ()till statsrådet skyddsbehov i asylprocessen 2004/05:929 av ()till statsminister för fackföreningsrörelsen /05:930 av ()till statsrådet i skolan 2004/05:931 av ()till statsrådet av statliga myndigheter 2004/05:932 av ()till statsrådet av 2004/05:933 av ()till statsrådet planer på ett VTS-center i /05:934 av ()till justitieminister 2004/05:935 av ()till justitieminister i förorterna Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:830 av ()till statsrådet programmet och praktiska, yrkesinriktade program 2004/05:853 av ()till utbildnings- och kulturminister lexikon mellan svenska och pashto 2004/05:862 av ()till statsrådet kunskap för pengarna 2004/05:835 av ()till justitieminister för RMV vid faderskapsbestämning 2004/05:838 av ()till justitieminister i /05:849 av ()till justitieminister eller partnerskap för homosexuella 2004/05:850 av ()till justitieminister på åklagarna 2004/05:863 av ()till justitieminister tingsrätt 2004/05:864 av ()till justitieminister tingsrätt 2004/05:876 av ()till justitieminister demonstrationsfrihet 2004/05:877 av ()till justitieminister möjlighet att förfölja lagöverträdare Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 6 § anf. 69, av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 98 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.