prot · GT0944 · 2005-12-05 00:00:00 — (Beslut skulle fattas .) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2005/06:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2005/06:1 delvis). 68 (): Vi ska nu börja behandla förslag i budgetpropositionen inom utgiftsområde 22, kommunikationer. Det betyder att vi ska diskutera frågor som handlar om våra järnvägar och vägar, om flyget och sjöfarten, men också om posten och telekommunikationerna. Det är ett stort område med många infallsvinklar, vilket självklart kommer att framgå av dagens debatt. Vi behandlar i betänkandet motioner från de borgerliga partierna om olika alternativa anslagsberäkningar. I samband med detta har även ett stort antal motionsförslag om upprustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar behandlats. Till betänkandet har fogats fyra reservationer och sju särskilda yttranden. Innan debatten släpps loss ska jag inledningsvis försöka beskriva de viktigaste delarna i betänkandet. Det blir säkert lite schematiskt men ändå ett försök. Mål och resultat är naturligtvis viktigt. Utskottet har särskilt uppmärksammat detta område och är angeläget om en fortsatt utveckling av mål- och resultatstyrningen för att skapa ett hållbart transportsystem. Det innebär bland annat utveckling av mål- och resultatindikatorer, ökad tydlighet i resultatredovisningen samt jämförelse , men även jämförelser med andra länder. Anslagsfrågor utgör den största delen av trafikutskottets betänkande. fastslog ramen för utgiftsområde 22 till för . I detta avsnitt slår vi fast hur beloppet ska fördelas. Det innebär att vi från utskottets sida föreslår att 30,9 miljarder ska anslås till politikområdet Transportpolitik och 0,7 miljarder till politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. Den största delen av anslaget, , avsätts till underhåll av vägar och järnvägar. Utskottets bedömning är att nivån möjliggör ett snabbt genomförande av de angelägna investeringar som pekats ut i järnvägsplanerna, ett steg i omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Även på vägsidan kommer viktiga, angelägna investeringar i den nationella vägplanen att kunna genomföras. För att klara statens upphandling av bland annat interregional järnvägstrafik, viss flygtrafik i inland och färjetrafiken till föreslår utskottet att Rikstrafiken anvisas ett anslag på . Funktionshindrades behov av telekommunikationer och posttjänster uppmärksammas. För att tillgodose dessa behov anvisas ett anslag på . För att vi ska ha en grundläggande kassaservice i hela landet avsätter till i detta syfte. De borgerliga partierna har föreslagit olika budgetalternativ som redovisas i de särskilda yttranden som bifogas betänkandet. Gemensamt för de borgerliga partierna är att de vill höja den totala utgiftsramen men i varierande grad. Detta kommer vi säkert att få höra mer om framöver här i kammaren. Med detta, fru talman, kan debatten börja. 69 (): Moderata samlingspartiet går gemensamt med övriga inom alliansen till val på att förbättra tillväxten i . Det kan ni se i det här och i många andra betänkanden. Vi har lagt fram många olika förslag som syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende, utanförskap och skapa en bättre välfärd. Då är vårt utgiftsområde en mycket viktig del i detta. Jag vill ta tillfället i akt och säga att vi satsar på offentlig kärnverksamhet såsom sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för bidragssystem. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. Vi har också lagt fram en rad förslag för att öka tillväxten och för att på så sätt skapa fler arbetstillfällen. Vi måste få fler företagare och fler företagare som vågar anställa. För att åstadkomma detta krävs att näringslivsklimatet förbättras, och där har transportpolitiken en mycket viktig roll. Det krävs en ny politik som innehåller förslag för framtiden och en ny regering med handlingskraft. fick vi bevis på att saknar en handlingskraftig regering. Infrastrukturinvesteringar ökar näringslivets kapacitet genom lägre transportkostnader och kortare transporttider. På det viset får vi ett bättre näringslivsklimat. Därmed växer marknaden för varor och tjänster som konkurrensen ökar. Minskade kostnader för transporter medför också att företag kan lokalisera sig och sina verksamheter på orter som faktiskt aldrig annars skulle vara aktuella. Det gör att hela landet får större förutsättningar att leva. Förbättrade transporter utökar arbetsmarknaden då arbetstagaren får fler arbetsgivare att välja mellan. Goda kommunikationer underlättar arbetspendling och ökar möjligheterna att kombinera en god boendemiljö med ett bra arbetsliv. Ur ett regionalpolitiskt perspektiv finns det en direkt koppling mellan investeringar i infrastruktur och arbetsmarknaden. Det vore intressant att höra här i kammaren om någon i trafikutskottet vill motsätta sig detta. Men ställer jag mig frågan: Har ni någon politik för det? Kvaliteten på våra vägar och järnvägar är också viktig för människors välfärd eftersom rörlighet är ett väsentligt inslag för god livskvalitet och en förutsättning för ett fungerande vardagsliv. Ska man kunna bo och arbeta över hela är bilen viktig, inte minst för boende i landsbygd, för barnfamiljer och för dem som har ett aktivt friluftsliv. Vi måste inse att kollektivtrafik inte är ett alternativ för alla utan bara för ett fåtal utanför storstadsregionerna. Infrastrukturen har en avgörande roll för att öka tillväxten och välståndet. Här som på många andra områden har regeringen inte tagit sitt ansvar, utan vänsterkartellen har underfinansierat och eroderat det kapital som vi har investerat i infrastrukturen. Det finns otaliga exempel på hur Socialdemokraterna inte har tagit ansvar för en sammanhängande och långsiktig transportpolitik. Exempelvis tvingar vänsterkartellen på trängselskatter trots kompakt medborgerligt motstånd. Totalt kostar trängselskatteförsöket alla dessa pengar för en försöksverksamhet! Det är ekonomisk vanskötsel. Tänk vad dessa pengar hade kunnat göra nytta genom upprustande eller utbyggnad av eftersatta vägsträckor. Anser Socialdemokraterna att dessa som kastas ut på trängselskatteförsöket är välplacerade pengar? Hur många skadade och dödade hade inte kunnat undvikas om dessa pengar hade investerats i bättre vägar? Hur mycket hade inte dessa pengar kunnat betyda för tjälsäkring av vårt vägnät? Man hade kunnat höja och återuppta det bristande underhållet som har släpat efter . Hur väl hade inte dessa pengar behövts för att höja ersättningen och bidragen till enskilda vägar? Ja, listan kan göras väldigt lång över områden som behöver tillskott men som Socialdemokraterna har misskött . En annan svaghet i regeringens infrastrukturpolitik är de obefintliga budgetmarginalerna. Så fort något oförutsett händer, såsom stormen i eller nedläggningshotet i , ska anslaget till och skiftas om. När det gäller vet ni att vi har påtalat problemen , men vi fick inget gehör för att det behövdes vägsatsningar där. Men i tolfte timmen lyssnade regeringen. Så fort något ska byggas måste genast något annat som redan är planerat prioriteras bort. Så kan vi inte ha det. Vi anser att det inte är rimligt att ställa regioner mot varandra på det sätt som har gjorts. Regeringen har ett ansvar för att se till att statsbudgeten har utrymme för oförutsedda utgifter. Bara att flytta bort planerade projekt för att klara nya akuta problem kostar mångmiljonbelopp. Detta är siffror som vänsterkartellen inte så gärna vill prata om när man flyttar pengar fram och tillbaka. kan kanske redovisa här lite grann vad dessa omflyttningar av planerade projekt har kostat statskassan. har regeringen meddelat att man avser att komma med förslag om förbättringar inom trafikområdet i en ny transportpolitisk proposition. Historien upprepar sig. Vi minns alla infrastrukturpropositionen som vi fick vänta på som vår gemensamma infrastruktur förföll och fortsätter att förfalla. Det kan kanske tyckas att det är ett starkt uttryck att säga att det är bedrövligt hur infrastrukturen har hanterats av regeringen, men tyvärr finner jag inte något bättre ord än bedrövligt. Historien upprepar sig. Den transportpolitiska propositionen som var aviserad har ännu inte kommit, och är det snart ett nytt år. Att historien upprepar sig när det gäller förseningar råder det ingen tvekan om. Om historien upprepar sig genom att det inte finns någon överensstämmelse mellan innehållet och verkliga åtgärder för kommande infrastruktur, då är det inte bara illa för vårt land, det är bedrövligt. En annan svaghet är de partipolitiska hänsynstaganden som påverkar många infrastrukturprojekt. Trängselskatteförsöket är ett flagrant exempel på detta. Det finns många rapporter och utredningar som pekar på att de infrastrukturprojekt som genomförs alltför ofta inte är samhällsekonomiskt lönsamma. Vi måste återupprätta saklighet och rationalitet som bärande grunder för infrastrukturpolitiken. Det går att ifrågasätta om vänsterkartellens ensidiga fokusering på järnvägar framför vägnätet är samhällsekonomiskt motiverad. Vi moderater anser att samhällsekonomiskt lönsamma vägar måste prioriteras i högre grad. Alla prognoser tyder på att trafiken på våra vägar kommer att fortsätta att öka kraftigt. Ska människors frihet öka och näringslivets konkurrenskraft stärkas måste infrastrukturen förbättras. Jag vill passa på att fråga om hon och Socialdemokraterna inte ser något samband mellan ökat välstånd och tillväxt och ökade transporter. Jag får säkert möjligheter i replikskiften att gå in på fler områden. Jag tycker att detta är ett mycket viktigt utgiftsområde. I och med att vi har en något begränsad talartid finns det inte möjlighet att ta upp allting. Jag vill slutligen konstatera att alliansens budgetförslag till anslag för kommunikationer kännetecknas av en hög grad av samstämmighet. Vi vill samtliga tillföra ökade medel till utgiftsområdet. Vi vill samtliga rikta mer resurser till vägområdet, även om takten och tillvägagångssätten skiljer sig åt. Förklaringen till vår samstämmighet är den grundsyn vi har om att transportsektorn har stor betydelse för tillväxten och den fortsatta samhällsutvecklingen. Därmed skiljer vi oss väsentligt från den tillväxtfientliga politik som präglar regeringsunderlagets förslag. Jag är övertygad om att svenska folket vet att det är vi moderater som har förslagen som ger en förbättrad infrastruktur för vårt land, vilket är nödvändigt för tillväxten. Jag har medvetet avstått från att kommentera samtliga utgiftsområden inom trafikutskottets område, men min kollega kommer i sitt inlägg att ta upp en del andra ställningstaganden som vi moderater gör och som står att finna i våra moderata reservationer och motioner på trafikområdet. Jag avslutar med att yrka bifall till första reservation i detta betänkande, reservation nr 1. Givetvis står vi bakom samtliga våra reservationer, men som vanligt yrkar vi moderater bifall till endast en reservation. 70 (): Allra först vill jag yrka bifall till reservation nr 2. I budgetalternativ ligger vi lika med regeringen när det gäller anslag till järnvägar. När det gäller vägar ligger vårt förslag 500 miljoner över regeringens förslag. Över en flerårsperiod satsar vi ca ½ miljard mer än regeringen. Om man räknar på en treårsperiod ger detta 1,5 miljarder mer till vägar än vad regeringen satsar. När det gäller flyget har vi ett anslag på ytterligare på 100 miljoner till icke-statliga flygplatser. kommer mer ingående att ta upp och kommentera förslag till anslag till vägar och flyg senare i debatten. anser att trafikpolitiken ska ha som mål att bidra till ökad tillväxt, förbättrad miljö och ökad trafiksäkerhet. Det är viktiga mål för trafikpolitiken som vi framför inte minst i vår kommittémotion. behöver tillväxt för arbete och välfärd. har inte för mycket tillväxt utan för lite. Goda transportmöjligheter för råvaror till industrin och för industrins produkter till export eller till kunder är en förutsättning för ökad tillväxt. Den traditionella infrastrukturen i vårt land, vägar och järnvägar, har eftersatts vad avser såväl underhåll av befintlig infrastruktur som utbyggnad av ny infrastruktur. anser att de nya investeringar i vägar och järnvägar som måste göras främst är av två slag. För det första gäller det att de så kallade flaskhalsarna på vägnätet och järnvägen byggs bort. Det gäller framför allt i våra storstäder, men det finns flaskhalsar även på annat håll. För det andra måste den så kallade nordiska triangeln mellan , och prioriteras mer och färdigställas. När det gäller finansieringen har föreslagit att man ska pröva de privata finansieringsformer som med en sammanfattande beteckning kallas PPP, public-private partnership. Finansieringen av PPP-projekt kan ske genom att nyttjarna, trafikanterna, erlägger avgifter som exempelvis sker när det gäller , och senast , genom att staten hyr anläggningarna eller genom en kombination av dessa finansieringsmöjligheter. Vi i har varit positiva till att pröva denna typ av finansiering för både vägar och järnvägar. I storstadsregionerna , och har utbyggnaden av infrastrukturen inte på något sätt hållit takten med befolkningsökningen. Det leder till betydande trafikstockningar i rusningstid med stora samhällsekonomiska förluster som följd, förutom de betydande olägenheter som detta självfallet utgör för de boende. För är det av såväl miljö- som transportekonomiska skäl en utgångspunkt att investeringarna görs. Investeringar i spårbunden trafik är särskilt angelägna i landets mest trafiktäta områden. Till detta kommer den så kallade getingmidjan i som utgör ett växande hinder för en fungerande järnvägstrafik i och för järnvägstrafiken till och från alla andra delar av landet, i söder, väster och norr. I utgör en betydande flaskhals med sin så kallade säckkonstruktion. Den tågförbindelse som kallas Västlänken skulle väsentligt underlätta trafiken i . Det skulle senare möjliggöra en snabbtågsförbindelse med flygplats. Det skulle också innebära att vi kunde använda fler regionala tåg i hela . När trängseln inom och city minskar kan fler regionala tåg komma från till exempelvis och . Det här är en viktig bit i infrastrukturen i . Vi i välkomnar regeringens förslag till Trollehättepaket för väg- och tågförbindelser. talar vi även om att väg 45 ska bli och fyrfältsväg. I tillväxtprogram för som presenterades fanns fyrfältsstandard som krav på , E 20, och . Detta skulle prioriteras. måste den biltrafik som genereras från och ska till annat håll, exempelvis , först åka in till och sedan tillbaka på . En förbindelse mellan väg 40 och E 20, en ganska kort bit, skulle underlätta väldigt mycket och ta bort flaskhalsen för biltrafiken i . Jag vill nu ta upp Norrbotniabanan. Vi anser, liksom tidigare, att regeringens och de rödgröna samarbetspartnernas planer för Norrbotniabanan saknar riktig samhällsekonomisk grund. Det har nämligen framhållits av i dess bedömning. Vi i anser att Norrbotniabanan därför bör utgå ur investeringsplanerna för 20042015. Inom planeringsramen för järnvägar frigörs därmed . Hela Norrbotniabanan skulle kräva investeringar i storleksordningen eller mer. Merparten av dessa skulle således komma under den kommande planperioden. Den svenska transportstrukturen bygger på en kombination av transporter på väg, på järnväg, till sjöss och i luften. Trafiknätet måste därför utformas så att kraftfulla noder utvecklas där det blir möjligt att på ett trafikekonomiskt och miljömässigt effektivt sätt växla mellan olika trafikslag på väg, på järnväg och till sjöss. Den svenska sjöfarten har under varit hotad av konkurrens från andra länder. har dessutom situationen för näringen förbättrats i och med att rederistödet försvunnit och ersatts med en så kallad nettolösning. Detta var ett viktigt steg för sjöfarten. Inom ramen för EU:s gemensamma sjöfartspolitik har införts tonnagebaserad skatteberäkning för sjöfarten. Den har införts i andra EU-länder bortsett från , som inte bedriver någon sjöfart. I kommittémotion har vi framfört dessa krav . Det är glädjande att regeringen tillsatte en utredning om tonnageskatten, även om det var en väldigt senfärdig behandling. kommer ett nytt förslag från utredaren om tonnageskatt i . Vi förutsätter att den kommande utredningen resulterar i en proposition till . Jag ser att min talartid börjar ta slut, men jag vill ändå ta upp frågan om isbrytningen. Kostnaden en normalvinter är ca . Från , , anser vi att kostnadsansvaret för isbrytning bör ingå i statens generella regionalpolitiska åtgärder. Vi anser också att regeringen tillsammans med och bör verka för att undersöka möjligheten att utverka regionalpolitiskt stöd från EU. Det är viktigt för att vi ska kunna hålla sjöfarten och farlederna öppna på de viktiga lederna i och . Jag känner till att nu även arbetar med frågan och hoppas att detta sker utan dröjsmål. Dessutom skulle vi med EU-bidrag kunna sänka de rekordhöga sjöfartsavgifter vi nu har i . Vad vore mer naturligt än att vi tillsammans med andra EU-länder som och försöker driva frågan? Isen är ju ett hinder för infrastrukturen i och . Slutligen yrkar jag återigen bifall till reservation nr 2. Jag vill dessutom tacka trafikutskottets kansli för ett mycket värdefullt arbete . 71 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3 om mål- och resultatfrågor. Kommunikationerna måste fungera i , annars fungerar inte . Den här har fastslagit ett övergripande mål för transportpolitiken. Det lyder: Att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Men är det så, herr talman, att både näringslivet och medborgarna är missnöjda med transportpolitiken. Låt mig göra en liten utvikning här och hänvisa till ett TT-telegram från . utan omkörning är rubriken. Det står: vill bygga ett mitträcke med bara en körbana i vardera riktningen på mellan och . Det låter absurt, säger , ambulanschef i . Omkörningar skulle ske genom att framförvarande bil svänger in på en parkeringsficka. Låt mig ta ett annat exempel på hur transportpolitiken fungerar, eller inte fungerar. Det är ett TT-telegram från . Utbyggnad av och 45:an försenas. Trots regeringens löften blir inte utbyggnaden av vare sig E 6 eller 45:an i klar . Men det värsta av allt är ett meddelande från , som säger att det blir sämre snöröjning på det statliga vägnätet . har sänkt kraven både när det gäller hur snabbt vägarna ska plogas och hur mycket. är kritisk till försämringen. Vår förra ordförande i trafikutskottet är chef för , som kritiserar förslag att försämra snöröjningen på vintervägar. , säger i den här intervjun, skulle man spara på vinterväghållningen. Om medborgarna och näringslivet upplever det här i kan man knappast vara nöjd, och man kan knappast säga att regeringen lever upp till de mål som fastställt. Vi kristdemokrater tycker att Socialdemokraterna, tonar ned den här delen av målet som handlar om effektivitet, ett effektivt transportsystem. Man pratar bara om att det ska vara ett hållbart transportsystem och om miljö. Men båda sakerna behövs ju effektivitet och miljömässighet. Regeringen sysslar med ekonomiskt tveksamma järnvägsbyggen, men vägunderhållet släpar efter. Det bristande underhållet har jag nämnt, till exempel det här med snöröjningen. Det är bedrövligt. Investeringarna är otillräckliga. Ett exempel är den nordiska triangeln. Där fick jag höra på en transportkonferens att regeringen har missat ett antal miljoner från EU-bidragen för att utveckla den här transportlänken, den nordiska triangeln. Både vi kristdemokrater och de övriga partierna i alliansen vill satsa på det som nämnde, PPP, alltså public-private partnership, för att möjliggöra en snabb investering på vägsträckor som är flaskhalsar . , herr talman, tänker jag inte diskutera olika transportstråk, utan förhoppningsvis ska vi göra det när det kommer en transportpolitisk proposition, något som vi har väntat på . Post- och kassaservice ska vi också diskutera framöver, så jag tar inte upp den frågan , även om den är mycket aktuell. I den budget som ska besluta om är ramarna redan fastställda, och därför har vi kristdemokrater ett särskilt yttrande på den punkten. Vårt förslag har ju fallit, och vi kan alltså inte få igenom våra ökade anslag, till exempel 600 miljoner mer till vägarna, där vi tar hälften från järnvägssidan. Men vi har också 30 miljoner till sjöfartens infrastruktur, och vi är det enda parti som har haft den här konkreta satsningen uppe faktiskt. Jag vill nämna någonting om trafikinspektionen också. beslutade om en gemensam trafikinspektion . Regeringen skulle då tillsätta en utredning med sikte på 2006. Men det dröjde ända till innan man tillsatte en utredare. Om det är förhalning eller ovilja kan jag inte svara på, men illa är det att det har dröjt . De direktiv som har getts känns inte heller riktigt tillfredsställande med tanke på de ytterligare beslut som har fattat. Inspektionerna ska vara helt åtskilda från trafikverken. Det är viktigt med integritet. Jag är i alla fall glad åt att trafikutskottet håller fast vid beslutet, nämligen att beredningen ska bedrivas skyndsamt och med inriktning som har beslutat om. Därför har vi ingen reservation på detta område . Avslutningsvis tycker jag inte att det går att tala om transportpolitiska visioner och titta på när snöröjningen på våra vägar skärs ned. Det går inte ihop, varken för oss, för näringslivet eller för medborgarna. Det behövs en ny regering för en bättre infrastruktur. 72 (): Jag debuterar ju som trafikpolitiker och ska därför försöka inta en ödmjuk hållning genom att lyssna och lära av debatten. Låt mig börja med att säga att jag huvudsakligen kommer att ägna mig åt de transportpolitiska frågorna medan från Vänstern tar upp IT, elektroniska kommunikationer och post samt trafikinspektioner. Det var glädjande att höra från ta upp det övergripande målet om att vi ska ha dels en samhällsekonomisk effektivitet, dels ett hållbart transportförsörjningssystem över hela landet. Ingen av de borgerliga politiker som varit uppe i talarstolen har sagt att det finns ett antal delmål. Ett av dem är En säker trafik, vilket var inne på lite grann; det som togs upp om snöröjningen kan man väl tolka in där. Ett annat delmål är En god miljö. Jag har inte hört speciellt mycket om det här, framför allt inte när moderaten pratade och nästan hyllade transporter ju mer transporter desto bättre. För oss är transporter ett medel för att kunna ta sig från en plats till en annan. Om man kan undvika den transporten, framför allt om man ska köra bil, tror vi att det är att föredra, och vi behöver inte uppmuntra onödiga transporter. Vi kan konstatera att det i , och i den valkrets jag tillhör, förekommit ett antal kraftiga skyfall, incidenter där vägar sköljts bort, som enligt mitt sätt att se uppenbart är relaterade till de utsläpp vi har, till den miljöpåverkan som vi människor står för. Jag tycker att vi borde kunna hålla några bollar i luften . Även om vi pratar om värdet av fungerande transporter, vägar som man kan ta sig fram på för att forsla timmer och så vidare, måste vi ändå försöka ha ett perspektiv som innebär att vi tar ansvar för framtida generationers behov. Vi måste åtminstone i någon grad försöka lyfta fram frågan om miljöpåverkan och inte bara låtsas att vi kan trafikera våra vägar, luften och så vidare utan att det kommer att påverka vår omgivning. Det finns ju belagt att allt vi gör påverkar omgivningen. Inte minst gäller det trafiken. Vi förstår att alla inte kan resa kollektivt, men vi är övertygade om att ett ökat kollektivt resande skulle minska den negativa miljöbelastningen. Det skulle minska antalet allvarligt skadade och dödade i trafiken. Det är belagt att kollektivt resande är förhållandevis mindre farligt per personkilometer. Jag konstaterar också att ingen av de borgerliga politiker som varit uppe i talarstolen tagit upp delmålet Ett jämställt transportsystem.