prot · GT0948 · 2005-12-09 00:00:00 — Det är därför angeläget att staten och de privata riskkapitalaktörerna tar sitt ansvar för att förbättra situationen. Staten har gjort detta genom att vi stärkt tillgången på riskkapital för de företag som befinner sig i skärningspunkten mellan idé och färdig produkt. Bland annat har en ny koncern, , bildats för att stärka statens insatser inom detta område. satsas för att stärka möjligheterna till kommersialisering av forskningsresultat och innovationer. Bildandet av ska syfta till en långsiktigt hållbar struktur, som är ändamålsenlig, tydlig och har hög kvalitet. Strukturen ska bygga på såväl nationellt som regionalt engagemang. Vidare kommer ett nytt stöd på att införas för att stödja forskning och utveckling i de små och medelstora företagen. och framåt ges detta stöd genom en kreditering av skattekontot för små och medelstora företag som satsar på forskning och utveckling. För detta ändamål avsätts en ram på . Regeringen genomför även förbättringar av möjligheterna att stärka företagens egna kapital. Skattereglerna för delägare i fåmansföretag, de så kallade 3:12-reglerna, håller på att reformeras. Ett första steg genomfördes , och regeringen överlämnade en proposition med förslag till reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag till . Dessa mera genomgripande förbättringar kommer att genomföras . Totalt kommer förbättringarna att ge i sänkt skatt för delägare i fåmansföretag. När det gäller förmögenhetsskatten finns det inga planer på att den ska avskaffas. 11 (): Godmorgon, herr talman! Tack, herr minister, för svaret. Jag är mycket nöjd med att de här framförda socialdemokratiska förslagen om att överföra ägandet av statliga bolag till riskkapitalstiftelser avvisas av ministern. Regeringen har inga planer på att överföra ägandet till riskkapitalstiftelser. Klokt, herr minister! Det finns ett genuint problem med tillgången på privat riskkapital i alla marknadsekonomier även vid dagens låga räntenivåer. Det finns olika lösningar på det som alla är ett steg på vägen men som inte riktigt kan lösa problemet. Ministern talar här om subventioner och skatteavdrag som kan administreras av statligt ägda organ som och . Det finns ingen anledning att avvisa det. Men jag tror inte att det trots allt är den stora lösningen. Jo, därför att krävs både riskkapital och riskkapitalister, affärsänglar, det vill säga både riskkapital och ett humankapital. Det är en kombination av detta som krävs för att det ska bli entreprenörskap, investeringar och risktagande. Statens problem i det sammanhanget är att den typen av personer inte trivs som statsanställda och inte återfinns i den offentliga sektorn. Det andra problemet är att staten kan ha svårt att ta stora risker. Vissa år kommer riskerna och förlusterna att sticka i ögonen. Då kommer krav på att staten ska vara försiktigare med skattemedlen. Då blir man också försiktigare. Men då kan man å andra sidan inte fortsättningsvis uppfylla den ursprungliga målsättningen. Man måste ändå försöka få mer privat riskkapital och privata affärsänglar. Där är skattepolitiken inte annat än helt central. Då kommer man vanligtvis in i problemet att allt reformarbete som görs i skattepolitiken på detta område stannar, eftersom fördelningsaspekten tar nästan helt och hållet över. Det ställs framför frågan om tillväxt, risktagande och entreprenörskap. Det är det som jag fortsättningsvis kanske vill fokusera på. Det finns några förslag som jag tycker att man i det här sammanhanget måste ta tag i. Det är rullande reavinstskatt vid försäljning av företag så att de som säljer sina företag kan gå in i nya företag, nya risker, nya satsningar utan att på vägen skatta av stora summor. Det kan inte vara fördelningspolitiskt en jättestor sak eftersom vi har det systemet beträffande bostäder. Vad tycker näringsministern om rullande reavinstskatt vid försäljning av företag? Avskaffa lex Uggla. Det är ett problem trots att motsatsen har påståtts. I en enkät som Företagarna gjorde fick de fram att det var ett problem för 45 000 företagare. Även om man ska ta en sådan siffra med en nypa salt och en viss prutmån är det ändå ett mycket stort antal potentiella riskkapitalister. Vi har naturligtvis också förmögenhetsskatten som är den mest dödskallemärkta av alla skatter i det här sammanhanget tyvärr, tyvärr och tyvärr. Jag välkomnar de två små orden i slutet av interpellationssvaret. Jag ska återkomma till det i nästa omgång. 12 Näringsminister (): Det är alltid intressant när interpellanten avslutar med en cliff hanger: Jag ska återkomma till det. När det gäller överföring till stiftelser verkar vi ha samma åsikt. Däremot är jag bekymrad över hållning när det gäller ägandet till de statliga företagen. har väckt motioner som säger att staten över huvud taget inte ska ha något ägande i företag som verkar på konkurrensutsatta marknader. Det innebär att exempelvis , och definitivt finns på utförsäljningslista. Något annat finns det inget utrymme för att tolka. Dessutom har både , och andra i alliansen räknat in mycket stora försäljningsinkomster. Bekymret är att alliansen har lärt sig att det inte är klokt att säga detta till människor, för då kommer de inte att ställa upp på politiken. Det som för bara var officiella utförsäljningslistor antagna av , där bland andra dessa företag fanns med, är nu inga officiella listor längre. säger alliansen: Nej, det säger vi ingenting bestämt om. Men man räknar hem mycket stora utförsäljningsinkomster och fattar principiella beslut om vad som ska säljas ut. Därför vore det bra om vi i den här interpellationsdebatten kunde få ett tydligt svar från om just de företag som jag räknar upp och andra statliga företag kommer att säljas ut. Det är viktigt att väljarna får detta klart för sig. Det gäller exempelvis , som är inne i ett läge av mycket starka investeringsplaner. driver utveckling i i stor utsträckning, med planer på uppemot 20 miljarder i investeringar i Malmfälten. Man drar med sig tjänsteföretag, byggföretag och andra sektorer i en stark utveckling för . Tillsammans med Ikeas stora investeringar i leder detta till att nu har en starkare ekonomisk utveckling än på mycket . Det är klart att ett utförsäljningsbesked om kommer att innebära att det här stannar upp. Det har ju också förts en debatt från där man ifrågasätter vad som skulle ske med investeringsplanerna om företaget blev börsnoterat. Kan man då verkligen ha kvar de ambitioner som man har? Där behövs ett besked. Frågan om tillgång till riskkapital är naturligtvis en nyckelfråga för en fungerande marknadsekonomi. har haft en förhållandevis stark utveckling där . Tillsammans med är det land i den europeiska unionen som har lyckats bäst. Jag vet inte hur man ska hitta ett bra mått, men riskkapital i förhållande till bnp är ett sätt att försöka mäta detta. Jag är den förste att säga att det här inte räcker. I takt med att vi går över till en ekonomi som alltmer präglas av små och medelstora företag och deras tillväxt kommer vi att behöva en vital riskkapitalmarknad. Det är klart att det inte kan vara statens huvudansvar. Det är självfallet en sak för marknadsekonomin själv att sköta. Där ser vi positiva tendenser. Men det finns delar av riskkapitalmarknaden där vi kan se att det finns ett slags marknadsmisslyckande. Det är riskkapital i de verkligt tidiga skedena när det gäller högteknologiska innovationer inom forskningsinstitut och universitet. Där tror jag att staten kan bidra klokt genom , som jag tror att motsätter sig. Genom detta kan man vara med och vara en såddfinansiär av tidiga innovationer för att sedan låta marknaden ta över. Som vet gör vi en hel del på skatteområdet. Dessutom har vi aviserat en stor skatteöversyn. Jag kommer tillbaka till det i mitt nästa inlägg. 13 (): Vi ska inte primärt diskutera politik här, utan jag utövar kontrollmakten genom att jag ställer interpellationen. Allmänt sett kan jag säga att jag menar att man ska vara omsorgsfull med statens tillgångar och sälja till rätt pris vid rätt tillfälle. Det är ju lätt att säga, men det är i praktiken svårt. Det vet naturligtvis efter försäljningen av , där priset, ur medborgarnas synpunkt i alla fall, blev alldeles för dåligt. Beträffande finns det ett förhållande som jag tycker att underlät att nämna, och det är osäkerheten om de ersättningar som undermineringen om man säger så av stad innebär. Det är ett genuint problem för den som vill köpa, sälja eller handla med . har jag ett EU-nämndssammanträde om EU:s långtidsbudget som jag måste försöka pressa in i tidsbudgeten också. (TALMANNEN: Det kommer att lyckas.) Tack för det, herr talman! Låt mig då återgå till de två små orden i slutet på interpellationssvaret: gäller att förmögenhetsskatten inte ska avskaffas. Vad innebär det? Innebär det en öppning? Jag läser det så. Jag är mycket glad över de två små orden. De bådar gott för framtiden. De öppnar för ökat förnuftstagande. Jag vill gärna att ministern vidareutvecklar innebörden av de två små orden , och vad vi andra kan hoppas på i frågan om förmögenhetsskatten. 14 Näringsminister (): Vi begränsar väl interpellationsdebatterna väldeliga om vi kan diskutera också alliansens politik. Men jag förstår ; vi har ju sett att alliansen knappast har någon gemensam politik. Det gäller nog också frågan om de statliga bolagen. Men det här var åtminstone det närmaste som jag har kommit ett erkännande från alliansens sida om att man ska sälja ut , och . sade ju att det handlade om rätt pris vid rätt tillfälle. Då ska det säljas. Det där är viktigt. Vi ska naturligtvis göra känt för alla att det är en utförsäljning som är på gång. Det är ingenting konstigt med det. Det är ju den vanliga borgerliga politiken, så jag förstår faktiskt inte varför ni plötsligt är så blygsamma på detta område att ni inte riktigt vill berätta det här för människor. Vi kommer att hjälpa till med det. är ett bra exempel på hur viktigt det är med en långsiktig, stabil ägare. Här har vi en fantastisk utveckling för bolaget. Det tryggar arbetstillfällena för de anställda i , men också för många av underleverantörerna. Dilemmat är att de stora nya malmfyndigheterna till viss del ligger under staden . Det är klart att det behövs en långsiktig, stabil ägare som tillsammans med alla intressenter i området kan driva en politik så att vi lyckas både att ta till vara fyndigheterna och att skänka trygghet åt människor. Det jobbar vi i Malmfältsgruppen med det är regeringen tillsammans med företrädare för kommun, , företaget, fackliga organisationer och andra intressenter. En utförsäljning skulle naturligtvis helt och hållet slå undan benen för detta. Men det ska alltså ske, till rätt pris och vid rätt tillfälle. Vi kommer att se över skattesystemet. Det är viktigt att vi har ett skattesystem som både präglas av rättvis fördelning och ger goda villkor för företagandet. Dessutom tar vi initiativ som är väl riktade just till företagsamheten. Det gäller avskaffandet av arvs- och gåvoskatten för nära . Det är en viktig åtgärd. När jag är ute och resonerar med företagare, inte minst med familjeföretagare, märker jag att den har underlättat företagandet väsentligt. behöver man inte planera för generationsskiftet skattemässigt utan kan koncentrera sig på att utveckla företaget. Detta är naturligtvis en stor kostnad i statsbudgeten, men det var bra och rimligt därför att det gav en fin effekt på företagandet. Framför oss har vi genomförandet av skattesänkningar för fåmansbolagen. Också det underlättar och stimulerar ägandet av företag, och det ger större möjligheter att ta ut kapitalbeskattad inkomst i stället för arbetsbeskattad. Det är en stimulans av ganska stora mått för en viktig del av den växande sektorn av små och medelstora företag i . Vi går in med skattestimulanser till forskning och utveckling. Också detta är viktigt, eftersom vi ser en forskningsstruktur där de stora företagen satsar massivt på forskning och utveckling. Men vi behöver en stimulans för de små och medelstora för att också dessa ska göra det. När vi tittar på den totala skattestrukturen så måste det göras med ett fast grepp om statens finanser. Det ska inte vara ett folkpartistiskt grepp där man rycker ut rullande vinstbeskattningar, lex Uggla och förmögenhetsskatt. Vi vet att det kan sluta i ett skattessystem som präglas av icke enhetlighet, konstiga drivkrafter och framför allt en usel finansiering. Vi kommer att se över skattesystemet, också förmögenhetsskatten, med inriktningen på att förändringar måste vara fördelningspolitiskt acceptabla. Vi vill också fortsätta att stimulera företagsamheten. Effekten av vår politik är en kraftigt ökad företagsamhet i , så så illa kan det ju inte vara. 15 (): Det var dystra besked på slutet. Orden innebär ett nej. Det skulle innebära icke enhetlighet, konstiga drivkrafter och fördelningspolitiskt inte vara acceptabelt. Jag hade hoppats att ministern skulle öppna för en mer positiv syn på riskkapitalbildning genom ändringar i förmögenhetsskatten med hjälp av de två orden . Men det var tydligen att hoppas på för mycket. 16 Näringsminister (): Vi förbereder en översyn av skattesystemet, som naturligtvis måste ha med sig idén om att ha ett skattesystem som är stabilt, som klarar globaliseringen, som ger drivkrafter till företagande och entreprenörskap samt har rättvis fördelningsprofil. Det var klassiska folkpartistiska ståndpunkter , men icke så nu när man helt och hållet har sålt sig till högeralliansen. I stället rycker man ut frågor styckevis och delt på ett icke trovärdigt sätt. Det bekymmersamma är politik på det statliga ägandet. vill inte säga klart ut men konstaterar ändå att det handlar om att sälja ut till rätt pris och vid rätt tillfälle stora statliga tillgångar, med stor risk för att företag som eller hamnar i ett ägande som inte gynnar långsiktiga investeringar. Det är en viktig slutsats av den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:102 om framtiden i 17 Näringsminister (): har frågat hur jag avser att agera för att trygga framtiden i . Låt mig först säga att jag förstår att de anställda vid de företag i kommunen som berörs av varsel och eventuella omstruktureringar känner oro inför en osäker framtid. Vi befinner oss i av snabba förändringar som ställer stora krav på vårt samhälle. Rörligheten för företag, arbetskraft och kapital har ökat i takt med att marknaderna blivit alltmer globala. Detta innebär att måste agera kraftfullt på flera områden för att hävda sig i den internationella konkurrensen. har en av världens modernaste industrier. Vi ligger långt fram inom nya affärsområden, och vi har en, i jämförelse med andra länder, låg arbetslöshet. Anledningen till att vi klarat av att vara flexibla och ställa om till modern produktion är att vi har ett välfärdssamhälle som satsar på alla medborgares utbildning och utveckling. Vi har ett generöst trygghetssystem och erbjuder omskolning och vidareutbildning till dem som drabbas av arbetslöshet. Därmed har vi en kunnig och kompetent arbetskraft som snabbt kan ta till sig ny kunskap och teknik. Det är därför internationella bedömare rankar som ett av de bästa länderna i världen att investera i och att vi därmed ser ett stort inflöde av utländska företag. För att stärka konkurrenskraft ytterligare har regeringen tillsammans med näringslivet och fackliga organisationer påbörjat ett gemensamt arbete för att ta fram strategiprogram inom svenska nyckelbranscher. En av dessa nyckelbranscher är fordonsindustrin. Det är en viktig industri för och för hela . I strategiprogrammet för fordonsindustrin presenteras ett stort antal åtgärder för att förstärka förutsättningarna för fordonsindustrin. En fortsättning på forskningsprogrammet bilen lyfts särskilt fram i strategin. Detta ses som ett led i arbetet för en hållbar utveckling och för att på ett bättre sätt kunna möta marknadens krav på miljövänligare fordon. Introduktion av fordon drivna med alternativa bränslen ingår i programmet, liksom teknik för energieffektivisering av fordon avseende exempelvis viktreduktion och allmänt effektivare teknik i bilen. Inom fordonsprogrammet prioriteras också särskilda satsningar för att utveckla svenska leverantörer till fordonsindustrin. Dessa företag svarar för merparten av arbetstillfällena och för en stor del av den utvecklingspotential som finns inom den svenska fordonsindustrin. Företagen är emellertid starkt konkurrensutsatta. Åtgärder som lyfts fram är exempelvis insatser för att få ökade utländska investeringar, exportfrämjande program, kompetensutvecklingsprogram i affärsutveckling samt teknikstöd. Regeringen genomför också ett brett program för att skapa bättre förutsättningar för småföretagen i . Som exempel kan nämnas strategiska skattesänkningar i form av reformeringen av skattereglerna för delägare i fåmansbolag, de så kallade 3:12-reglerna, och sänkta arbetsgivaravgifter för enmansföretagare som anställer en medarbetare. Andra exempel på förbättringar för småföretag är genomförandet av 334 åtgärder för att minska företagens regelbörda. satsas också för att säkerställa tillgången på riskkapital. Anslaget till har utökat med för att särskilt små och medelstora företag ska få råd och stöd i exportprocessen. Vidare genomför regeringen en satsning om totalt för att stimulera forskning och utveckling i företag, särskilt i småföretagen. En annan satsning av central betydelse för utvecklingen i är utbyggnaden av högskolorna. För del har detta inneburit att antalet helårsstudenter har mer än fördubblats . får också en permanent resursökning om för forskning och utveckling . Regeringen genomför också en historisk satsning på infrastrukturen i landet. Infrastruktursatsningar som har betydelse för denna del av är bland annat investeringar på vägförbindelsen mellan E 22 i och E 6 i den så kallade tvärleden. Vägen är av varierande standard, och regeringen har instruerat de inblandade länen att investeringar på tvärleden ska ingå i deras länsplaner för regional infrastruktur. Länen har prioriterat investeringar på denna tvärled i nuvarande länsplaner. För att öka sysselsättningen i har regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett kraftfullt sysselsättningspaket. Satsningen beräknas ge omkring 55 000 personer möjligheten till arbete, praktik eller utbildning. Sysselsättningspaketet är inriktat mot både privat och offentlig sektor och innehåller exempelvis 20 000 plusjobb, 13 000 praktikplatser och 10 000 utbildningsvikariat i vård och omsorg. Jag har förståelse för att företagsnedläggningar, särskilt på mindre orter, ger drastiska omedelbara effekter för dem som har haft sin utkomst hos dessa företag. Jag menar dock att utvecklingen bäst möts av regeringen genom åtgärder som bidrar till en flexibilitet och förnyelse av näringslivet. De åtgärder jag beskrivit här menar jag har stora förutsättningar att bidra till en sådan förnyelse. 18 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Bakgrunden till interpellationen är att jag har noterat en viss ljusning på arbetsmarknaden i , men det gäller tyvärr inte i alla delar. Nordöstra är ett undantag. Där var läget bekymmersamt när jag skrev interpellationen, och situationen har försämrats ytterligare . Läget kan beskrivas genom massmediernas ögon med till exempel följande rubriker: Jobben faller som höstlöv i nordöstra och Nordöstra . Det fanns då industrier som Tarkett och bedömdes som säkra framtidsföretag, men varslar Tarkett om att hundra man ska bort, fabriken i läggs ned och verksamheten flyttas till . lägger ned fabriken i . Det allra senaste är den osäkra framtiden för i , där 550 personer riskerar att stå utan jobb . De båda fackklubbarna på fruktar att Scanialedningen redan har bestämt sig för nedläggning och menar att den pågående översynen av produktionsstrukturen på bara är spel för gallerierna. Beslutet att lägga ned fabriken i och flytta växellåstillverkningen till är troligen redan fattat. Vi kan höra kommuninvånarna ropa på hjälp. Vad gör regeringen? Dessa människor i nordöstra kan inte ropa lika högt som de gjorde i . Där ryckte statsministern ut när GM ville lägga ned Saabfabriken. Pengar som var avsedda för en efterlängtad förbättring av väg E 22, en viktig led till och från EU-länderna och en livsnerv för nordöstra , försvann till . Kan vi förvänta oss samma snabba reaktion från regeringen , det vill säga infrastruktursatsningar för att stödja befintliga industrier och för att uppmuntra till nyetablering? Ministern säger i svaret att det har getts instruktioner till de inblandade länen om investeringar i tvärleden. Men vad hjälper då instruktioner när de regionala ramarna reduceras? Då är det inte lätt att fullborda det omfattande arbete som regioner och kommuner lagt ned på infrastrukturplanering. När händer det något med tvärleden? När det gäller E 22:an finns det alternativa PPP-lösningar. Jag undrar om ministern är lika negativ till sådana lösningar som kollegan . Enligt lokaltidningarna i har kommunledningen kontaktat näringsministern för att diskutera framtid i . De vill veta vad regeringen kan göra för att lindra effekterna av ett större ras eller en nedläggning. På i inbjöds ministern att besöka kommun för att kunna informera sig om det allvarliga läget. Det aviserades också att ett besök av statssekreteraren skulle ske . Min fråga blir därför: Kommer ministern att besöka , och i så fall när? När kommer statssekreteraren? Vi har kommit en bra bit in . Vilka konkreta hjälpåtgärder kan ni erbjuda en kommun där, för att citera näringsutskottets ordförande , många sover dåligt? 19 (): är en vacker och icke oansenlig del av . har en stor och varierande natur. har en närhet till städerna och ett lugnt tempo. Det som för många av oss som valt att bo där är fördelar och förutsättningar för ett harmoniskt liv kan vara ett hinder och en hämsko för många andra. är en typisk industrikommun. Vi har mer än dubbelt så många sysselsatta inom tillverkningsindustrin som övriga landet och övriga . Kommunen är väl anpassad för industrisamhället. Ända har många industrier grundats och utvecklats i det karga småbrukarsamhället på gränsen mellan skogs- och slättlandet. Vi har passerat igenom hela stenindustrin, med över hundratalet sysselsatta . kan de räknas i tiotal. Vi gick igenom sko- och tekoperioden med märken som , och vi hade blixtlåsfabrik näringar där min egen familj sedan minst fyra generationer tillbaka haft sin utkomst. finns i stort sett inget av det kvar. Vi har varit värdar för verkstads- och träindustrin , med företag som HAKI, och som går igenom samma strukturförändringar som många andra gjort innan. Som socialdemokrat är jag positiv till att samhället förändras till det bättre för dem som arbetar i våra basnäringar; att vi avvecklar tunga och farliga jobb, att vi kan tillverka mer med lägre insatser och mindre resursutnyttjande, med mindre påverkan på miljö och människor. Jag är också för en globalisering med solidariska förtecken, där vi delar med oss av vårt överflöd till de utvecklingsländer som måste komma ikapp oss. Anledningen till denna interpellationsdebatt är att i ett av sina scenarier har att flytta produktionen från till och att Tarkett redan har bestämt sig för att flytta 120 arbetstillfällen till . Men även närliggande avvecklar verksamheter. i är i farozonen när tittar över sina etableringsorter. Och sist men inte minst, utan störst, har vi i som också funderar på sin framtid i området. Totalt handlar det om mellan 800 och 2 000 arbetstillfällen, herr minister. Det är direkta arbetstillfällen, och sedan har vi alla indirekta i form av underleverantörer och binäringar och detta i kommuner som redan tappat av sin befolkning , som det har gått bra för och tillväxten i har varit bäst i landet. Detta är inte lätt, och kanske inte heller önskvärt, för regeringen och minister att påverka direkt. Självklart uppskattar jag att liksom jag kämpar för Östra Göinges utveckling. Det som tyvärr gör att det klingar lite falskt är den allians som nu driver tillsammans med .