prot · GS0984 · 2005-03-03 00:00:00 — Jag tror att det inom både den sociala barn- och ungdomsvården och de institutioner som jag ansvarar för inom ramen för finns åtgärder att vidta. Där väntar vi på ett betänkande. Sedan har vi som sagt också psykiatrin, där vi redan har ökade resurser att kunna gå in med. 64 (): Det finns andra rapporter om att det tar för flickor att få hjälp än för pojkar. Hur kan det komma sig att unga flickor måste må så dåligt innan de får hjälp? Är deras problem svårare att upptäcka och lättare att blunda för? Det är bra med ökade resurser till psykiatrin. Jag måste ändå uppfatta statsrådets svar så att regeringen är beredd att prioritera ett förebyggande arbete för att minska den psykiska ohälsan hos våra ungdomar och gärna prioritera flickor. 65 Statsrådet (): Jag kan inte annat än instämma i frågeställarens bild, framför allt detta att det tar att åtgärda flickor. Vi såg exempelvis det alldeles när det visade sig att kommunerna väntar så länge med att ta hand om flickor som har problem att när man väl kommer in i till exempel Statens institutionsstyrelses behandlingshem är man så illa däran att det måste vara låsta avdelningar. Annars går det inte att hantera de här fallen. Det har bland annat fått till följd att en del öppna avdelningar har fått problem med att just fylla platserna. Att få kommunerna att ingripa det gäller både och psykiatrin tror jag kommer att vara en väldigt viktig fråga framöver. Där har vi, som sagt, både en del pengar och ett pågående utredningsarbete när det gäller att ta fram åtgärder. Förbudet mot bly i ammunition 66 (): Förbudet mot bly i ammunition träder i kraft om ungefär . Det är alltfler av dem som har intresse för eller engagemang i frågan som uppdagar vilka problem det för med sig. Jag kan helt snabbt återge vad SGU, geologiska undersökning, säger: Att det finns naturligt bly i den svenska moränen samt blyets låga mobilitet gör att några miljöeffekter inte kommer att kunna påvisas ens på mycket lång sikt. Min fråga till miljöministern blir därför: Vilka slutsatser drar miljöministern av att det är alltfler som blir betänksamma inför det här förbudet? 67 Statsrådet (): Bly är en metall som är giftig för miljön. Därför har regering och riksdag inom ramen för miljö- och kvalitetsmålet Giftfri miljö beslutat att fasa ut bly och att användningen av bly i stort sett ska ha upphört . Beslutet om att fasa ut bly i ammunition är ett led i det här arbetet. Det är riktigt att vi har haft en mycket stor diskussion om detta. Det har framför allt att göra med att det har visat sig vara svårt att fasa ut och få en ersättning för bly i ammunition. Vi behöver en ersättning, till exempel stålkulor som ska fungera och vara säkra för de jägare som använder dem. Vi har fått en skrivelse bland annat från , och . Vi har remitterat skrivelsen och kommer att ta vara på synpunkterna för att se om det behövs nya överväganden när det gäller det här förbudet. Dock vill jag fortfarande understryka att vi inte ska underskatta faran med att sprida bly i naturen. I grunden är det alltså ett riktigt beslut, men vi kommer att se över detta och återkomma med eventuella förslag. 68 (): Det är intressant att miljöministern säger att bly är giftigt för naturen. Jag kan säga att morän naturligt innehåller upp till per hektar. Då innebär fördelat över hela yta en fullständigt försumbar del. Det här håller inte! Det kan nästan vem som helst förstå. Därför blir min fråga till miljöministern om det ändå inte vore klokt att här och säga okej vi ska ge en konsekvensbeskrivning. Det är ju över huvud taget inte gjort. 69 Statsrådet (): Nej, jag tänker inte här och säga någonting utan att lyssna på de remissinstanser som tittar på det här förslaget och noga bereder frågan. Det förs en stor diskussion om vad det betyder att bly finns i marken. Jag tror att de flesta är eniga om att det inte är bra att bly finns i vattenbemängda marker. Därför finns det en enighet om att inte heller använda bly i ammunition. Men det finns också andra frågor att överväga. När vi ser på miljömålen ser vi dem i ett långt perspektiv. Att det inte finns vatten i ett område behöver inte betyda att det inte finns där . Jag tänker noga gå igenom frågan och återkomma när den är noga beredd, precis som när det gäller alla andra miljöfrågor. Det tycker jag att frågan är värd. 70 (): När regeringens hälsoexpert professor gick ut och sade att han skulle hamstra mediciner till sig själv och sin familj blev jag som medborgare lite orolig. har regeringen fått en pandemiplan där det bland annat bedöms hur många som skulle kunna komma att smittas av en epidemi om det skulle bli aktuellt. Det rör sig om 1,2 miljoner svenskar. Min fråga till statsrådet är: När tänker lägga in en beställning? Jag vet att precis har köpt till av sin befolkning. har lagt in en beställning. meddelar medierna att medicinerna snart är slut. När tänker lägga in en beställning, och hur stor kommer den att vara? 71 Statsrådet (): Man ska nog se två saker här. Den ena är att det finns ingen pandemi . får man en diskussion om att en sådan är väldigt nära förestående, att det finns en risk för ett influensautbrott praktiskt taget . Det finns det inte. Däremot finns risken att fågelinfluensan kan börja smitta mellan människor. Jag tror att bara ett enda sådant fall har konstaterats. Men är det väldigt osäkert om det här verkligen kommer att ske. Vår inställning har varit att hoppas på det bästa men planera för det värsta. Det innebär bland annat att vi måste ha en ordning för att kunna köpa in vaccin till hela befolkningen om vi skulle hamna i en sådan situation. Några av de förslag som kommer med till oss, bland annat när det gäller en gemensam upphandling av vaccin, bereder vi vidare för att försöka säkerställa nämnda ordning. I förslagen från ingår också förslag om att öka de beredskapslager som vi har av antivirala läkemedel. En halv miljon doser föreslår man att vi ska köpa in. Vi kommer att bereda förslaget vidare, men för detta behövs också en finansiering. Därför är jag inte beredd att sätta ut ett datum för när vi kan lägga in beställningar. Men det är absolut regeringens målsättning att fullfölja de förslag som kommer från i det avseendet. 72 (): Innan ett vaccin tillverkas måste epidemin ha brutit ut. Man måste ju veta vilken typ av virus det är. Det gör att det tar tid, så antivirala medel är vad som behövs för att förebygga. Eventuellt, säger du. Du spelar rysk roulett med svenskarnas liv. Eventuellt beställer vi 500 000 doser när vi gör bedömningen att 1,2 miljoner personer skulle komma att smittas. Men om man nu ändå har möjlighet att planera för en epidemi, varför ser man då inte till att ha mediciner till hela den mängd människor som man menar kan komma att smittas? 73 Statsrådet (): Det finns problem med antivirala läkemedel. Ett problem är att man kan lagra sådana i bara . Därefter blir de inaktuella de fungerar inte längre. Ett annat problem är att en för stor användning av antivirala läkemedel provocerar fram resistens bland virus som man ska behandla mot. Det innebär att man kan komma att hamna i en situation där det blir fullständigt meningslöst att använda de doser som köpts in. Därför är detta en fråga om en avvägning som måste göras. funderar, vad gäller dess pandemiplan, på att köpa in 200 000 doser ungefär vad som ligger i den svenska planen. Jag vill inte låsa mig för ett antal här utan konstaterar bara att rekommendation är en halv miljon doser. Det är vad vi nu utgår från. Sedan får vi se var vi i slutändan landar. Det är ändå viktigt att sända ut signalen att vi tar frågan på allra största allvar. Ett av de problem som vi tidigare haft är att vi inte haft en ordning för att kunna köpa in vaccin till hela befolkningen när det väl finns. Det är ju egentligen det som så att säga är den slutliga lösningen på själva problemet. En sådan ordning ska vi nu skapa oss. 74 (): Jag vill ställa en fråga till folkhälsominister . har länge varit känt för att ha många överviktiga, stillasittande människor. Vi är på väg i den riktningen men är tack och lov! ännu inte där. Dock går utvecklingen åt fel håll. har fokus mycket legat på matvanor och skräpmat, men minst lika viktigt i sammanhanget är detta med motion. Då tänker jag inte på ett överdrivet idrottande på elitnivå, som tvärtom till och med kan vara skadligt. Däremot är vardagsmotion någonting som är väldigt underskattat. Det kan vara att man cyklar till jobbet räcker eller att man promenerar i stället för att ta bilen när man ska handla. Problemet i är just att man när man ska handla tar bilen till och med när det rör sig om . Man går över huvud taget inte och rör sig oerhört lite. Min fråga till folkhälsoministern är hur vi ska uppmuntra människor som kanske känner sig för stressade för att hinna avsätta tid för motion men som kanske kunde hinna med lite vardagsmotion. Det gäller att sprida detta som någonting som är väldigt bra för folkhälsan. 75 Statsrådet (): berör något som faktiskt kan bli ett stort folkhälsoproblem framöver. Hälften av männen och ungefär en tredjedel av kvinnorna är överviktiga. Själv tillhör jag nämnda kategori. Men jag brukar hävda att det inte är så att jag väger för mycket, utan jag är för kort för min vikt. Det säger kanske en del om hur vi reagerar. Förnekelse är ibland den första reaktionen. Bara detta att kanske ta trappan i stället för att åka hiss eller att kunna promenera till jobbet är ett par exempel. Vi fick 79 förslag från och för en månad sedan för att dels förbättra kostvanorna, dels öka möjligheterna till motion och fysisk aktivitet. Det är massor med förslag som gäller skolans område men också när det gäller vuxna. De förslagen bereder vi nu i . Det viktiga är att vi för debatten vidare, att vi lyfter fram de här frågorna och att vi tänker lite på hur vi beter oss i vardagslivet, vad vi äter och att vi tar tillfällena i livet att röra på oss mer än vad vi har gjort . 76 (): Det låter väldigt bra. Jag tror att detta är en av framtidens stora folkhälsofrågor. Det som är intressant och som jag tror att många kanske inte känner till är att man kan halvera risken för hjärt- och kärlsjukdomar genom måttlig vardagsmotion, genom att cykla till jobbet, en 510-minuterstur. Detta ger rätt så stora effekter. Man behöver inte motionera mycket för att få de här stora folkhälsoeffekterna. Jag tror att det är väldigt viktigt att sprida den informationen. Jag tror också att det är väldigt viktigt att etablera detta redan i barndomen. Barn ser alltmer på tv, sitter framför datorn och rör sig inte alls tillräckligt mycket, vilket kan leda till diabetes och benskörhet . Naturligtvis är det viktigt att man som vuxen föregår med gott exempel inför sina barn och att skolan tar sitt ansvar. Jag är glad att regeringen ser den här frågan som viktig. 77 Statsrådet (): Vi har lagt fram förslag, framför allt riktat mot barn och unga, om fysiska aktiviteter. Det finns ett projekt i , , där man vävde in fysisk aktivitet i skoldagen. Man har konstaterat inte bara att barnen rörde sig mera och fick bättre kondition utan också att de lärde sig mer än annars. Den lärdomen och de exemplen sprider vi vidare bland annat genom ett nystartat aktivitet i . Sedan har alla barn genom läroplanen rätt till minst 30 minuters daglig fysisk aktivitet. Det tror jag är en sådan pusselbit som kan komma att förhoppningsvis vända trenden nu när det gäller ökad vikt bland barn och unga. Där ser vi faktiskt en väldigt oroande utveckling. Typ 2-diabetes till följd av övervikt har redan ökat i . Om vi inte är noggranna och vaksamma på den här frågan kommer de problemen till slut att bli ganska stora. 78 (): debatterade bostadsutskottet ett betänkande om byggfrågor. Ett ämne som jag tog upp var Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande, som handlar om förebyggande av skador och olyckor i barns och ungdomars miljö. Det slutbetänkandet kom för och hamnade på regeringens bord. har det inte varit föremål för remissbehandling eller andra åtgärder från regeringens sida. Det här berör flera ministrars ansvarsområde, så det kanske är en fråga för att upplysa om när vi får ut något av det här slutbetänkandet, som tar upp en rad viktiga frågor. 79 Försvarsminister (): Det är så att regeringen har gett i uppdrag att vara samordnande myndighet för barnsäkerhetsarbetet. Det är ett av de initiativ som har tagits med anledning av betänkandet. För det har också anvisat särskilda medel. 80 (): Jag tror faktiskt inte att det räcker. En av de frågor som vi diskuterade är olycksfallsrisken i fråga om fallolyckor. För hus byggda och ombyggda gäller inte kraven på barnsäkerhet vad gäller fönster, balkongdörrar med mera, och det händer olyckor med dödlig utgång. Det här gäller framför allt miljonprogramsområdena. Det är där den här situationen råder, det är där de utsatta barnen bor i samhället. föreslog att man skulle införa en retroaktiv lagstiftning i den här frågan, och det har inte hänt någonting . Jag tror inte att den nya ordningen med uppdrag heller kommer att lösa det här. Jag undrar: När får vi se något förslag från regeringen som löser den här problematiken och som gör att vi får en retroaktiv lagstiftning som gör förhållandena likvärdiga för barn och ungdomar oavsett var man bor? 81 Försvarsminister (): har även ett annat uppdrag, nämligen att skapa ett nationellt centrum för uppföljning av olyckor. Där kan man se vilken typ av olyckor det är som har stort genomslag och där samhället behöver sätta in sina insatser. Det är det centrum som finns i . Utöver uppdraget på barnsäkerhetsområdet är jag rätt övertygad om att man kommer att trycka på de myndigheter där åtgärder behöver ske. Det är just den sektorssammanvägda bevakningen som är nödvändig. Det uppdraget ligger nu på . Just frågan om vad vi ska göra i bostäderna i miljonprogramsområdena ska jag ta med mig till kollegerna i regeringen. Flygets ansvar för klimatförändringarna 82 (): Jag har en fråga till miljöministern. Klimatfrågan är vår tids stora utmaning. Vi har upplevt en 30-procentig ökning av koldioxid . Kraftfulla insatser behövs nu för att bromsa temperaturhöjningarna och de kraftiga klimatförändringar som vi i så fall har att vänta. Min fråga till ministern handlar om flyget i dessa sammanhang. Jag undrar om det pågår förhandlingar inom EU för att få också flyget att ta sitt ansvar och om det diskuteras bilaterala överenskommelser i det här fallet samt om driver på dessa frågeställningar. 83 Statsrådet (): Låt mig först säga att i allra högsta grad driver på i både dessa sammanhang och alla andra. Vi har en hög profil i de internationella sammanhangen och inom EU. När det gäller flyget har vi stora problem. Flyget är ju befriat från alla typer av skatter på sitt bränsle. Internationellt är det här en mycket svår fråga, som den internationella flygfartsorganisationen haft på sitt bord på uppdrag av miljöministrarna i klimatkonventionen, utan att egentligen komma någonvart. Därför tas det nu initiativ inom EU. Det finns förslag från brittisk sida om att införa handel med utsläppsrätter där flyget inkluderas. Kommissionen har det på sitt bord och arbetar med ett förslag. Det finns också förslag på beskattning från tysk och fransk sida. Det här är just nu i högsta grad aktuella frågor, men de är inte helt enkla att lösa. Framför allt är det ett problem för oss att vi inte kan få med flyget utanför EU:s gränser. Det gör det mer problematiskt. 84 (): Det är ett skrämmande scenario som vi kan komma att uppleva om vi inte lyckas bromsa utsläppen av växthusgaser. Ministern nämnde och . Man gör väldigt stora satsningar och 2050. Då är min fråga om och driver på för att få med även övriga länder i EU. Nästa steg får man ta sedan. 85 Statsrådet (): Det pågår diskussioner inom EU där britterna leder arbetet med utsläppsrätterna för flygtrafiken. Britterna arbetar nu mycket inom G 8 för att väcka intresset för den här frågan internationellt. Så arbetet pågår, men det är svårt att säga vilken lösning vi kan få. Låt mig också säga att det faktiskt finns möjligheter för ett enskilt land att inrikes inom EU beskatta flyget på ett annat sätt än man har gjort tidigare. Det här har våra myndigheter tittat på. Det finns vissa möjligheter att göra det kanske på mindre inrikes flyg. Det är någonting som i så fall får övervägas och som vi får återkomma till. Ur miljösynpunkt är det i alla händelser ett stort problem att flyget, och även sjöfarten, bidrar så lite till att få ned växthusgaserna. Det ökar belastningen på andra sektorer i samhället att bära större delen av bördan. Det är inte samhällsekonomiskt klokt, så arbetet måste fortsätta med dessa frågor. Utökning av antalet poliser 86 (): Vice statsministern har ju haft det lugnt här under frågestunden. Därför ska han få en fråga här. När ska få tillräckligt med poliser på gator och torg? Regeringen, och främst justitieministern, talar högt, ofta och länge om antalet poliser och utvecklingen mot att det blir fler och fler poliser. Men det sker ju ingenting. När kan exempelvis det län jag representerar, , märka att vi får fler poliser? Gång på gång kan man läsa om stölder och olika typer av brott, och det finns inga poliser. För att ta ett exempel var det ett rån i , och det fanns ingen polis i tjänst i hela området. Det är bara ett exempel av många. Talmannen efterlyste en konkret fråga, och den konkreta frågan blir: När kan vi se resultat med fler poliser på gator och torg? Sedan hoppas jag på ett lika rakt svar från statsrådet och inte den typ av svar som avlevererade till min kollega där han berättade om det moderata partiprogrammet. Jag frågar: Vad tycker regeringen om antalet poliser? 87 Vice statsminister (): Jag är tacksam för frågan. Mitt raka svar är att den socialdemokratiska regeringen i valrörelsen lovade att vi skulle utbilda 4 000 nya poliser . Det löftet står vi för och genomför. Svaret är att det sker en löpande ingång av nya poliser . Vi har dessutom, vilket jag vill upplysa och alla andra om, sett till att när vi nu bygger om vårt försvar anslår vi en stor del av de pengar som frigörs det är ju miljardbelopp som frigörs vid omläggningen av försvaret till förbättringar inom polisväsendet. Det kommer att successivt tillföras mer resurser till polisen. har det handlat om ganska många nya miljarder till polisen. Det bör rimligen också kunna resultera i fler poliser både i och i andra län. 88 (): Tack för svaret, statsrådet. är verkligheten något annat än det avlevererar här i kammaren. Jag har i många debatter förut hört att det är fler poliser. För att vara riktigt säker på vem som hade rätt av och mig bad jag titta på antalet poliser i . Och är antalet färre. Det är någonting att ta med sig till , statsrådet. Antalet årsarbetskrafter hos polisen i har minskat. Ta det med tillbaka! Talet om poliser är bara tal. Verkligheten är alltså att det är färre. Man måste ju räkna både minus och plus här, statsrådet. Man utbildar så och så många poliser, men det slutar ju också så och så många poliser. Det har regeringen glömt i allt sitt tal. Ta med det här tillbaka till och fundera allvarligt på det! 89 Vice statsminister (): Vi är naturligtvis medvetna om att ett antal poliser går i pension eller på annat vis lämnar sin tjänst. Det var ett av skälen till att vi bestämde oss för att utbilda 4 000 nya poliser under den här mandatperioden. Det gör vi för att tillsätta de tjänster som lämnas och också för att se till att det kan bli ett visst nytillskott. Det skiftar naturligtvis mellan länen. Men den faktiska verkligheten är att har vi levererat mer pengar till polisen. Det har rimligen också inneburit att det har funnits större utrymme för att ha poliser i arbete och tjänst. Det handlar om att utbilda poliser, och där har vi förstärkt verksamheten. Det handlar om att se till att polisen har bra resurser. Som alla vet gör polisen utomordentligt goda insatser på väldigt många områden. Även åren framöver kommer vi att se till att polisen får goda resurser i form av nya miljarder kronor som bland annat hämtas från försvarsomställningen. 90 (): har skarpt kritiserat regeringens utnämningspolitik. Det skedde så sent som när granskningsbetänkande debatterades och behandlades här i kammaren. En av de punkter som uttalade sig om handlade om det hemlighetsmakeri och den slutenhet som finns när regeringen bereder tillsättningar till högre statliga tjänster. Det är bland annat så att de kravprofiler som regeringen säger att den tar fram när sökandet av kandidater ska inledas, inte arkiveras och inte blir allmänna handlingar. Det blir alltså inte möjligt för vare sig journalister eller allmänhet att granska om rätt man eller kvinna har fått jobbet. Jag skulle vilja veta av vice statsministern vilka åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av det beslut som fattade 2004. 91 Vice statsminister (): Regeringen har utnämningsrätten och utnämningsmakten i sin hand. Vi har ungefär 240 statliga myndigheter där regeringen utser generaldirektörer, landshövdingar och andra chefer. Det sker efter en utomordentligt noggrann process i , i enskilda departement men också mellan olika departement. Vid varje enskilt tillfälle sker det en ordentlig genomgång av den kravprofil och den insats som bör krävas av den som tillsätts som chef för myndigheten. Det bygger i sin tur på samtal med den ansvariga myndigheten och fackliga organisationer och andra synpunkter som hämtas in under processens gång. Det är ett sätt att också tillmötesgå den diskussion som har funnits och försöka göra processen så öppen som möjligt. Däremot har vi valt, och jag tror inte att vi är unika på den punkten, att ha samma process som till exempel tidigare regeringar har haft, och även borgerliga regeringar, nämligen att det i sista hand är regeringen som utser cheferna. Regeringen gör en bedömning av de kandidater som finns utan att vi lämnar ut slutfasen till offentligheten. 92 (): svarade vice statsministern på allt annat än det jag ställde frågan om. Min fråga gällde hur regeringen tänker leva upp till det beslut som fattade och den uppmaning som gav till regeringen . sade att den praxis som har funnits, att de här kravprofilerna inte är allmänna och inte kan granskas av vare sig journalister eller allmänhet, skulle ändras. Min fråga till vice statsministern handlar inte om några allmänna resonemang om utnämningspolitiken utan om just denna punkt. Vad tänker regeringen göra för att uppfylla det beslut som har fattat? 93 Vice statsminister (): Som ett led i detta arbete sker en redovisning till från regeringen av verksamheten över hela det statliga fältet. Det är självfallet så att den redovisningen också innehåller den typ av prioriteringar och tyngdpunkter som regeringen anser ska finnas hos respektive myndighet. Det är den typ av krav som också ställs på myndighetens chef. Av detta är det inte så svårt att läsa ut vilken typ av prioriteringar och bedömningar som regeringen har gjort när det gäller rekrytering av chefer som varit aktuella . Det visar sig naturligtvis också i de regleringsbrev och andra offentliga handlingar som finns för varje myndighet hur regeringen ställer krav och anspråk på myndighetens chef. Det torde även ledamöter kunna göra sig informerade om. 94 (): Så kallade kommunala lärcentrum i inland har lyckats locka helt nya grupper av studerande till vidareutbildning och högre studier om man får tro den samverkansorganisation mellan ett antal norrländska kommuner som heter Akademi Norr. Studerande från familjer utan tidigare tradition av högre studier nås. Det ser också ut som om kvinnor har störst nytta av dessa lärcentrum. Det rör sig om både vuxenutbildning och högskola. Min fråga till statsrådet är hur hon ser på betydelsen av dessa kommunala lärcentrum. 95 Statsrådet (): Jag delar uppfattning att lärcentrum är väldigt betydelsefulla. Det innebär att det finns en pedagogisk handledning. Det har funnits möjlighet att bygga lärcentrum runtom i landet med de 350 miljoner som anslogs .