prot · GS09106 · 2005-04-15 00:00:00 — Specifikationen för miljöklass 1-diesel togs fram via ett omfattande arbete mellan såväl myndigheter och oljebolag som svensk fordonsindustri. Varje enskild parameter i specifikationen är noggrant framtagen med avseende på emissioner samt produktion och konsumtion av dieselbränslen. Som framför missgynnar dagens miljöklassystem alternativa bränslen som inte uppfyller specifikationen för miljöklass 1-diesel. Vi saknar dock den kunskap som behövs för att avgöra vilka effekter på utsläppen de föreslagna ändringarna av specifikationen får. Fordonets förbränningsegenskaper och reningsutrustning påverkas också i hög grad av bränslets specifikation. Används bränsle av sämre kvalitet, exempelvis med lägre energiinnehåll, ökar bränslekonsumtionen och koldioxidutsläppen. När vi ändrar på bränslets kravspecifikationer är det viktigt att vi har kontroll över hur avgaser och motorprestanda påverkas, så att slutresultatet är bra, det vill säga att utsläppen är låga. Det är framför allt den kunskapen som saknas. För att säkerställa att en förändring av specifikationen för miljöklass 1-diesel inte leder till att utsläppen ökar har regeringen givit två uppdrag i syfte att ta fram det underlag som behövs och för att främja en introduktion av alternativa och förnybara bränslen i dieselmotorer. I det första uppdraget ska bestämma hälso- och miljöeffekter från fordonsemissioner vid inblandning av fettsyrametylestrar i dieselbränsle av miljöklass 1. I det andra uppdraget ska utarbeta underlag för miljöklassning av alternativa drivmedel som helt eller delvis det vill säga genom låginblandning kan ersätta dieselbränsle av miljöklass 1 i dieselmotorer. Bland annat ingår att analysera specifikationerna för miljöklass 1-diesel. Båda nämnda uppdrag ska göras efter samråd med och och ska redovisas . Det är en viktig fråga tar upp men jag anser att varje nytt bränsle, oavsett om det är förnyelsebart eller inte, måste bedömas utifrån helheten av förbättringen. Ett bränsle som är förnyelsebart behöver inte automatiskt innebära att det totalt sett ger en bättre funktion och minskade utsläpp av luftföroreningar. 49 (): Jag vill börja med att tacka miljöministern för svaret. Bakgrunden till interpellationen är de problem som har uppstått vid miljöklassning, där renare bränslen missgynnas. Syftet med min interpellation är att jag vill öka möjligheterna för fler alternativa drivmedel att komma upp på banan. Det finns en mängd parametrar, närmare bestämt 25 stycken, som styr de tekniska egenskaperna och funktionerna hos dieselolja. Dessa parametrar, bland andra densitet, kokpunkt och ångtryck, har en teknisk funktion snarare än en miljömässig funktion. På grund av dessa tekniska egenskaper kan renare drivmedel få en sämre miljöklassning. En sämre miljöklassning innebär högre skatt. Den största skillnaden är mellan miljöklass 1 och miljöklass 3, där det skiljer litern. Men det innebär också givetvis imageproblem för företagen att få ut dessa drivmedel på marknaden. Miljölagar ska reglera miljö och säkerhet och inte i onödan reglera funktion eller prestanda. Det sistnämnda reglerar marknaden mycket bättre. Miljöministern har rätt i att miljöklassningen tidigare fungerade som ett instrument för att få renare bensin och diesel. Egentligen är det en framgångssaga, särskilt vad gäller dieseln. Därför är det tragiskt att det nu fungerar som en broms för en vidare utveckling. bör behålla stränga miljökrav på miljöklass 1 men lätta på de rent tekniska följdkraven, som densitet och kokpunkt. Då ges oanade möjligheter för alternativa drivmedel att kunna utvecklas. Men jag vill kraftigt påpeka att inte ska göra avsteg från hårda miljökrav utan tvärtom påverka EU att skärpa dessa krav. När det gäller svavelfri diesel inom EU verkar man till exempel ha missat möjligheten att också skärpa kraven om giftiga komponenter. Jag tänker då på aromater och framför allt på polyaromater, som är de giftigaste ämnen som vi känner till. Gränsen för polyaromater ligger inom EU på . Det är gigantiskt högt i jämförelse med gräns på . Jag vill därför ta tillfället i akt och fråga miljöministern om hon har för avsikt att arbeta aktivt för att försöka påverka också denna situation. 50 Statsrådet (): Vi är eniga om att miljön är viktig när det gäller de här bränslena. Vi är också eniga om vikten av att skapa möjligheter för inte minst förnybara bränslen att komma in. Om vi vill det måste vi inse att de tekniska egenskaperna har en miljöfunktion. Jag är inte enig med om att de inte har någon miljömässig funktion. Jag törs säga att de flesta som arbetar inom detta område är helt klara över detta. Det gäller inom EU och alla verksamma i branschen. Inte minst inser fordonstillverkarna detta, att de tekniska parametrarna har en miljömässig funktion. Kokpunkten spelar exempelvis en roll för utsläppen av cancerogena partiklar som har stor betydelse ur hälsosynpunkt. Ångtrycket har betydelse för flyktiga organiska ämnen. Det är ett område där vi verkligen måste kämpa för att se över utsläppen. De har en miljömässig funktion. Som miljöpolitiker skulle jag vara tacksam om jag ibland slapp fördjupa mig så mycket i teknikaliteter, men det går inte att undvika. Det måste vi se. Det skulle inte finnas något som helst skäl vare sig för mig eller för våra myndigheter att lägga ned så mycket arbete på detta om vi inte ansåg och anser att det har en miljömässig funktion. Den andra frågan är hur mycket renare de bränslen är som kommer in. Vi vet att man ibland kan säga att de har bättre värden, men vi måste veta hela vägen ut, till exempel när det gäller de cancerogena ämnena och partiklarna och vad som händer vid förbränningen. En del av de bränslen som kommer ut på marknaden och där förs en omfattande diskussion vet vi faktiskt inte tillräckligt mycket om . Det måste vi veta. Här behöver vi ett bra samspel mellan företag, stat och myndigheter. Vi gör nu från regeringens håll allt vad vi kan för att se över specifikationerna. Vi ser att den specifikation som vi nu har för miljöklassystemet med den fina diesel som vi tog fram, miljöklass 1-diesel, behöver ses över för att öppna möjligheter för andra företag och andra modeller. Det gör vi . Men det krävs också att företagen själva gör bra emissionstest och på det sättet ger oss underlag i det här arbetet. När det gäller arbetet i EU är just arbetet med utsläpp från bilmotorer ett av de allra högst prioriterade områdena i vårt EU-arbete. Vi har arbetat intensivt inom EU ända sedan blev medlem. Vi fortsätter att göra så. Även på det här området, som tog upp, är pådrivande. Det pågår intensivt arbete just . Jag försäkrar att vi verkligen tar del i det arbetet genom att bistå med den inte minst tekniska kompetens och erfarenhet vi har från det här arbetet i och på politisk nivå för att driva de här frågorna framåt. Jag vill avsluta med att säga att de här frågorna är oerhört viktiga. De handlar om koldioxidutsläpp och växthusgaser och är också ur hälsosynpunkt viktiga frågor med avseende på alla andra ämnen som kan ingå i de här utsläppen. Vi ska ta de här frågorna väldigt seriöst, och vi ska försöka driva dem framåt. Jag ser fram emot de rapporter som vi nu får från om de nya specifikationerna, ser fram emot att vi ska kunna öka inblandningen och få en ny specifikation för miljöklass 1-diesel och förhoppningsvis också en ny klass för biodiesel, som vi kallar för förnybar diesel, med en egen miljöklass. 51 (): Jag ser också fram emot att vi kommer att få uppleva en mångfald av alternativa drivmedel. Det jag med den här interpellationen vill framföra är att vi måste möjliggöra alternativ. Det får inte vara tekniska hinder på grund av miljömässiga krav. Sådant får inte bromsa upp utvecklingen. Jag delar miljöministerns uppfattning att det är ett samspel som krävs. När det gäller bensin har vi samma regler i som i EU. Vi har förvisso en snabbare tidsplan vad gäller övergång till lägre svavelhalter och aromhalter, men i övrigt har vi samma regler. Reglerna för miljöklass 1-diesel är en svenska konstruktion. Här har vi möjligheter att påverka. I stort har det varit oerhört positivt, och väldigt viktigt, att vi har varit framgångsrika. Men det finns detaljer som det är viktigt att vi löser och tittar på. De detaljerna hindrar miljövänligare alternativ att komma fram. Det här problemet har faktiskt varat . Bland annat har det varit känt att inblandning av RME, rapsmetylester, gör att man får en förhöjd kokpunkt. Men den förhöjningen av kokpunkten ligger långt ifrån EU:s gränser. Vår kokpunkt ligger på och EU:s på . Det är en avsevärd skillnad. Där finns det olika uppfattningar från forskarhåll. Men de som jag har varit i kontakt med är övertygade om att detta inte har en miljöeffekt utan att detta är en teknisk parameter som vi har beslutat . Det här är någonting som har varit aktuellt, och även drivmedlet Ecopar har varit aktuellt, i den här debatten. Det är också viktigt att öppna möjligheter för de syntetiska drivmedlen. fångade upp den här problematiken . gav man i uppdrag att skyndsamt se över miljöklassningsreglerna. Sedan tog det innan uppdraget skickades i väg till . Sedan har vi fått uppgifter och ganska mycket tekniska uträkningar, men kommer det här att kompletteras i nya utredning. Den ser jag fram emot att få ta del av. Det är en fråga som gör mig bekymrad. Enligt registratorn på har inget uppdrag om förändring av miljöklassningen gått i väg till . Har jag fått en felaktig uppgift här? Däremot har man fått uppdraget om att jämka reglerna för RME gällande inblandning. Här tycker jag att det är viktigt att få tydliggjort om det varit en missuppfattning eller en fördröjning av detta uppdrag. 52 Statsrådet (): Låt mig först få klargöra att båda uppdragen gick i väg och ska redovisas . Det som är viktigt för oss som har världens bästa diesel är att vi inte ska försämra vår diesel. Vi ska släppa in nya syntetiska dieseloljor och nya alternativ, men vi ska inte försämra den miljö som vi har och den diesel vi har i . Den låga kokpunkt vi haft i har varit en del i världens bästa diesel. När vi ser över just kokpunkten det är det som bland annat gör gör vi det med den mycket tydliga ambitionen att vi inte ska ha sämre diesel ur miljösynpunkt än vad vi har . När vi jobbat i EU med dieselfrågan är det, precis som i fråga om bensin, så att vi har legat före. Det har inneburit vissa specifikationer. Vår ambition är att vi ska nå fram till att vi får samma regler inom hela EU. Det är bra på det här området som på alla andra. Vi driver frågan utifrån den kunskap som vi har. Vi ska inte behöva få ett sämre läge än vad vi haft tidigare. Den ambition vi har på alla miljöområden är att när vi harmoniserar inom EU ska vi inte få det sämre än vad vi har haft tidigare. Just på det här området har vi varit väldigt framgångsrika. Vi har lyckats att få vara med och utforma våra gemensamma EU-regler som är bra för hela EU och bra för . Det ska vi göra också på det här området. Att se över den här typen av specifikationer är ett arbete som tar . Det är inte tekniska hinder och onödiga detaljer som hindrar utvecklingen, utan vi måste titta väldigt noga på det här. När vi första gången tittade på miljöklass för diesel var det ett väldigt omfattande arbete innan vi kom fram till de nuvarande specifikationerna. har fått ett uppdrag. Vi hade kunnat komma fortare fram, till exempel när det gäller bränslet Ecopar, om företaget självt hade bistått med emissionstest. Då hade vi haft mer av tekniskt underlag för att gå fram på det här området. Det är därför jag understryker att på ett sådant här område måste också företagen själva vara med om att ta fram goda underlag så att vi alla verkligen kan se att det är renare bränslen och exakt kan se hur de fungerar inte bara hur de ser ut som bränslen. Ecopar är väldigt bra på det sättet att det är ett renare bränsle och skapar förutsättningar för något mindre utsläpp av koldioxid och av vissa andra ämnen. Men vi vet ännu inte fullt ut hur det bränslet fungerar i en bil, och det måste vi veta för att kunna gå vidare. Ett bra samarbete måste vi ha. försöker vi ge vår bit genom de här uppdragen som kommer att ge ett bra underlag för att vi ska kunna gå vidare. Jag hoppas att vi ska kunna göra det för att öppna för nya alternativ och utveckla diesel så att vi får bra bränslen och kan fortsätta med att ha bränslen som fungerar väl tillsammans med allt bättre bilar. På det viset kan vi hindra utsläppen av växthusgaser och koldioxid i våra bilar, bidra till att minska klimatproblemen men också bidra till bättre luft, inte minst i våra städer. Här handlar det väldigt mycket om cancerogena ämnen och partiklar. Det krävs en stor noggrannhet för att vi ska nå bra resultat. 53 (): Tack, miljöministern, för flera klargöranden. Vi har ett gigantiskt problem framöver, och det handlar om klimatfrågan. Jag vet att miljöministern har en ambition att arbeta i den riktningen att vi ska komma till rätta med problemställningen och också verka för att andelen fordon som drivs med alternativa och förnybara drivmedel ska öka. Men då är det viktigt, precis som jag sagt , att i översynen vara noggrann med att se till att de regler som inte är miljömässigt förankrade eller betydelsefulla ur miljösynpunkt och de problem som är av teknisk karaktär inte hindrar en utveckling. Jag hoppas verkligen att det tas med. Miljöministern avslutade sitt första anförande med att bränslen som är förnybara inte automatiskt ger minskade utsläpp av luftföroreningar, och jag är benägen att hålla med ministern på den punkten. har i flera sammanhang påtalat att det är viktigt med certifiering för att garantera ursprunget och processen men också transporten ända fram till tankstället, för vi måste veta att vi får en total miljömässig vinst. Vi har också i flera sammanhang påtalat att en viss procent av etanolet också har fossilt ursprung. Jag vill avsluta med att fråga om ministern är beredd att ta hela detta stora helhetsgrepp med en certifiering, så att vi vet att den totala miljömässiga vinsten är given. 54 Statsrådet (): Låt mig avslutningsvis säga att när det gäller miljöklassningen har vi inte något som helst intresse av att ta med tekniska parametrar som inte har någon vikt för den. Sedan kan tekniska parametrar ha stor betydelse av andra skäl, och det här ska ju vara bränslen som fungerar väl ur väldigt många olika aspekter. Jag tror att vi är alldeles eniga om detta. Låt mig också säga att det är alldeles riktigt att bränslena och dess miljöeffekter också handlar om ett livscykelperspektiv. Det gäller alla varor vi använder. Vi arbetar väldigt mycket, både när det gäller bränslen och andra varor, på att anlägga det här livscykelperspektivet för att få en bättre bild av den totala miljöbelastningen som en grund för till exempel certifiering eller miljöklassning. Jag vill inte gå in på om vi ska ta steget just till en certifiering. Men vi har ett arbete på gång. Framför allt har vi redan tagit steg för att ställa krav på spårbarhet. Det är första steget för att vi ska kunna följa en vara under hela livscykeln och veta var den faktiskt kommer ifrån. Därmed skapar vi en grund för en bättre miljöklassning eller en grund för certifiering. Det tycker jag är ett viktigt arbete. Många av de förnybara bränslena, inte minst etanolen, kan produceras på väldigt många olika sätt. Det finns alla skäl att gå vidare på det området. Jag tycker att det är ett viktigt område. Vi har alltså tagit ett första steg nu när det gäller just spårbarhet. Tack så mycket för den här interpellationen. Jag tycker att det var väldigt viktiga frågor som togs upp, och jag tror att vi är i stort sett eniga om vad vi vill uppnå. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2004/05:506 om blyammunitionsförbudet 55 Statsrådet (): har frågat mig vilka skälen är till att regeringen valt att negativt särbehandla en användargrupp av bly, nämligen vapenägare, vilka skäl jag anför för att genomföra förbudet mot blyammunition givet den kunskap som finns om effekterna av ammunitionsbly både vad gäller giftighet och minskade mängder för fastmarksjakt, vilka åtgärder jag avser att vidta för att regelverken för hagel- respektive kulammunition av bly ska förtydligas, vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka den ökade skadskjutning som ett förbud av ammunitionsbly kommer att föra med sig samt vilka skälen är till att jag inte vill ta initiativ till en konsekvensutredning rörande det planerade förbudet mot ammunitionsbly. Låt mig börja med bakgrunden till förbudet mot blyad ammunition. Bly är en metall som är skadlig för miljö och hälsa. Redan i samband med miljöpolitiska beslut sattes ett mål om att användningen av bly bör avvecklas genom i huvudsak frivilliga åtgärder. Vid behandlingen av propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål konstaterade och regeringen att tillräckliga åtgärder för att begränsa användningen av blyad ammunition inte hade vidtagits på frivillig väg. I propositionen 2000/01:65 Kemikaliestrategi för giftfri miljö sattes delmål till det övergripande miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö. För bly sattes målet att nyproducerade varor så långt möjligt ska vara fria från bly . Trots att halterna i miljön och i människa har sjunkit , ligger dagens halter i vissa fall nära eller över de nivåer där effekter kan uppstå. På grund av detta och att bly fortfarande sprids i miljön behöver ett arbete bedrivas för att begränsa användning och spridning av bly. Avvecklingen av bly kan ske på olika sätt, både genom frivilliga åtaganden och genom tillämpning av regler, till exempel genom införande av förbud. När det gäller användningen av ammunition som innehåller bly (kulor och hagel) innebär den en spridning av bly som är relativt stor i förhållande till andra användningsområden för metalliskt bly. Den innebär dessutom till skillnad från de flesta andra användningar en direkt spridning i miljön. Som ett led i avvecklingen av bly beslutade regeringen om ett förbud mot bly i ammunition som införs stegvis genom förordningen 1998:944 om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. För att förekomma problem på områden där fullgoda alternativ ännu inte har utvecklats finns i förordningen en möjlighet för att meddela föreskrifter om undantag från förbuden för i stort sett alla användningar utom för blyhagel vid jakt på våtmarker. Frågan om ammunition som innehåller bly innefattar många olika aspekter och engagerar många människor. Jag tycker därför att det är viktigt att ta frågeställningen på allvar och att den blir ordentligt belyst. Möjligheten att genomföra förbudet mot bly i ammunition har ifrågasatts, bland annat i skrivelser till regeringen från , , och . Skrivelserna har remissbehandlats. avser regeringen att ta ställning till behovet av ytterligare konsekvensutredningar, bland annat med ledning av remissinstansernas synpunkter. 56 (): Jag får väl tacka för svaret, men jag ska strax återkomma till kvaliteten på det. Det är nu kvar tills förbudet träder i kraft, och vi har alltså fortfarande inget besked från regeringen. Jag brukar ju inte vara helt nöjd i interpellationsdebatterna, men det har faktiskt hänt. Det här är ett utomordentligt tydligt exempel på brist på svar. Jag tycker att det har passerat anständighetens gräns när man i princip använder en kopia av tidigare interpellationssvar som har gällt andra frågeställningar. Det är alltså kopierat i stora delar. Alla kan vi ha en dålig dag, även ministern, utgår jag ifrån. Om nu ministern har ambitionen att försöka seriöst besvara de frågor jag ställt i den här interpellationen, vill jag att miljöministern ger mig ett tecken och nickar. Då kan vi avbryta den här diskussionen just nu och återkomma till den. Någon nickning ser jag inte. Alltså är detta det svar som miljöministern har för avsikt att presentera. Jag utgår ifrån att ministern har hört talas om den döve mannen som stod och tillverkade yxskaft. Då kom det en förbi och frågade honom vilken dag det var. Mannen svarade yxskaft, eftersom han trodde att det var det som personen frågade om. Det är precis det svar som ministern har lämnat. Jag har ställt fem väl underbyggda frågor som det har varit rätt mycket ansträngning med att ta fram, men man belyser inte dessa frågeställningar över huvud taget. Min fundering är om miljöministern över huvud taget har läst frågorna. I så fall är det både skamligt och ohyfsat att lämna den här typen av svar. Som jag upplever det är detta maktens arrogans, inte mot mig det får naturligtvis jag tåla utan mot riksdag. Det är en skymf av de 700 000 människor alltså en tiondel av invånarna i det här landet som är berörda. Är detta vad regeringen med nästan 4 000 tjänstemän klarar att presentera, att kopiera svar från gång till annan? Då är det inte konstigt att det här landet har problem i andra avseenden. När jag gick i skolan fick vi betyg från A till D i ordning och uppförande. D var klandervärt, men det användes aldrig. I det här fallet borde det ha använts. Så till en konkret fråga. Miljöministern säger att det är ett relativt stort utsläpp från jägarnas ammunition på fast mark . Jag utgår ifrån att ministern är medveten om att metalliskt bly skiljer sig oerhört mycket från biotillgängligt bly. Det tar mellan 1 000 och 10 för metalliskt bly att bli biotillgängligt. Jag har lämnat en bild till ministern som visar att det naturligt i mark med en meters djup finns mellan 20 000 och per hektar. Tillskottet från jakt på uppgår till mellan 0,5 och per hektar. Det naturliga nedfallet från regn etcetera är , och det kommer vi naturligtvis inte åt. Mängden kabelbly uppgår till per hektar. Dessutom konstaterar jag att skytterörelsen redan har tagit bort av blyet. Då är frågan: Är det fortfarande ministerns uppfattning att detta är en relativt stor del? 57 (): Jakt- och viltvård tillhör de politikområden som jag inte har engagerat mig i så ofta. Men jag kan ändå inte låta bli att ta intryck av de samtal som jag har fått från oroliga jägare . Jag har försökt att sätta mig in i vad ett blyammunitionsförbud skulle innebära. Därför vill jag delta i denna interpellationsdebatt. Låt mig börja med att beskriva en vardag som jag väl känner till, nämligen skogsbrukarens. På vår familjs fastighet finns nu skog som ligger som ett offer för orkanen , och situationen är liknande för många skogsägare i . Rester av blyammunition i träden är försumbara i skogen, men stålhagel skulle lägga ytterligare bördor på skogsbruket. Och jag undrar: Har ministern verkligen lyssnat på skogsägarnas åsikter om blyammunition? Det finns flera organisationer som anses värna om djurens rättigheter och som ministern brukar lyssna på i vanliga fall, , Djurskydd i , Världsnaturfonden och även . Dessa organisationer har upptäckt att alternativammunition inte fungerar och vill ha en utredning om ifall tillgängliga alternativ till blyammunition verkligen är lämpliga från såväl jaktetisk som säkerhetsmässig och miljömässig synpunkt. Framför allt måste djurskyddsskälen beaktas. Vid all jakt måste djuren skonas från onödiga plågor och dö så snabbt som möjligt. En erfaren jägare ringde mig och gav en realistisk skildring av det som händer när en alternativkula träffar djuret. Jag blev illa berörd av det han berättade. Det träffade djuret flydde under stort lidande. Jag tycker att de tunga instanser som är kritiska mot ett förbud mot blyammunition är väl värda att lyssna på. Jag hoppas att ministern har lyssnat färdigt och är beredd att agera. 58 ESCH (kd): Som vi hörde finns det en viss risk för att man här silar mygg och sväljer kameler. Jag tänker på de tusentals ton bly som är nedgrävda som hölje till elkablar. Detta är ett problem som man tog upp på en internationell kongress i som handlade om blyad ammunition. Jag vet inte hur många länder som var med, men västländerna och var i alla fall där. Det visade sig att man i har en mycket avancerad forskning, och även är duktig på detta. I har man inte funnit någon bra ersättning för bly.