prot · GS0987 · 2005-03-09 00:00:00 — Det är vi i alliansen överens om. Regeringens förslag är inte tillräckliga på långt när. jobbar just nu fram förslag på riskkapitalförsörjning och en innovationspolitik som ska börja fungera efter valet . tillskott i det här arbetet är våra förslag på riskkapitalavdrag och förslag om ett etableringskonto. Just det här etableringskontot har skapat många hundra nya företag i , något för att också ta efter. Med detta, herr talman, avslutar jag mitt inlägg, och jag är övertygad om att snart får en ny regering, , som inte bara utreder och utreder utan kommer till skott och utan dogmatiska låsningar kan skapa ett bättre land för både företagare och anställda. Det är ett land där vi återigen ska ha råd att låta kvaliteten på skola, vård och omsorg växa och bli lite bättre. Det är inte bara tomt prat, utan vi vill se till att någonting händer. 168 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna nr 3 och nr 7. Detta betänkande behandlar hela 50 motioner från den allmänna motionstiden. De har ett väldigt skiftande innehåll. Det är mycket gammal skåpmat, men inte desto mindre är det skåpmat som tål att tas fram och kanske till och med börja hanteras så att det leder någonstans. Liksom de tidigare talarna vill jag lyfta fram kvinnors, ungas och invandrares företagande. Att behöver fler företagare och fler entreprenörer råder det ingen tvekan om. Självfallet behöver vi fler inom de traditionella företagargrupperna, men i de tre nämnda grupperna finns det en stor outnyttjad potential som vi bör göra allt för att mobilisera och ge rätt förutsättningar. behöver inte bara fler män som företagare, utan även fler kvinnor, fler yngre och fler invandrare, särskilt i då vi har alltför lågt nyföretagande i vårt land. Vad som krävs är, som sagts tidigare, att de allmänna förutsättningarna för företagande förbättras och förenklas. Det handlar om regelförenklingar, rådgivning, rimligare företags- och kapitalbeskattning. Regelverket måste bli mer överskådligt och begripligt. Det är självfallet särskilt viktigt för våra nya svenskar. Vad gäller det kvinnliga företagandet är det viktigt att välfärdssektorn öppnas på annat sätt än så att det blir utrymme för fler företag på det området. När det gäller att göra unga människor mer positiva till eget företagande handlar det i stor utsträckning om attityd. Det är viktigt att förändra skolan så att inte utbildningen ensidigt inriktas på att utbilda löntagare. Det ska vara lika naturligt att se en framtid som företagare. Skolan ska därför kunna ge barn och unga en insikt om att en framtid som entreprenör och företagare kan vara eftersträvansvärd. Det gäller att börja . På hemmaplan, i , har jag sett många positiva exempel, framför allt i som har blivit rikskänt. Denna mycket företagstäta by börjar med denna verksamhet redan i de lägsta klasserna i skolan. Hela bygden präglas av att utmaningar är till för att tas och att ett eget företag kan ge både frihet och möjligheter. Denna insikt grundläggs alltså väldigt . Nya företagsformer behöver få möjlighet att utvecklas för att vi ska kunna skapa de företag som så väl behövs. Det är bra att regeringen har börjat se över hur nya företagsformer kan utvecklas, men det är mer som behöver göras. En genomgång av vilka åtgärder som krävs för att underlätta för nya företagsformer att utvecklas är ett sådant viktigt område som man måste ta itu med. Företagens kapitalförsörjning togs upp här. Den är väldigt viktig. finns det stora geografiska skillnader som det är viktigt att man tar hänsyn till. Möjligheten att låna kapital i bank till exempel har försämrats drastiskt i de glesare befolkade delarna av landet. Det beror dels på ändringarna i förmånsrättsreglerna, dels på att fastigheterna värderas så lågt och därför inte kan användas som säkerhet i någon större utsträckning. Från sida är vi positiva till kooperativa lösningar och social ekonomi över huvud taget. Vi vill därför att de lokala kooperativa utvecklingscentrumen ska få bättre möjligheter att underlätta och stimulera kooperativa lösningar runtom i bygderna. Jag vill särskilt understryka vikten av att vi kan åstadkomma en ökad vidareförädling av skogens gröna guld. Potentialen i den svenska skogen är mycket stor. Precis som när det gäller mineraler, som vi diskuterade tidigare, är det särskilt stora möjligheter i de glesbebyggda delarna av landet. Där kan det skapa nya arbetstillfällen. Just nu har vi en akut situation när det gäller att på bästa sätt ta till vara den enorma mängd skog som fälldes av stormen . Det kommer vi att diskutera vidare här i kammaren . Man kanske kan hoppas att denna något krisartade situation kan medverka till att vi finner nya sätt att ta till vara träet och förädla träet. En kris kan faktiskt öppna nya möjligheter. 169 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 8. frågade varför vi lägger motioner och arbetar för att främja särskilda grupper av företagare. Jag håller med om att alla företagare behöver bättre villkor, men en del företagare behöver det mer än andra därför att man inte har samma tradition på företagandets område. Man kanske inte har samma nätverk. Dessutom tenderar det att vara svårare att låna pengar till verksamheter som inte riktigt passar in i den mall vi är vana vid. Även om alla företagare ska stärkas är det ändå viktigt att särskilt titta på kvinnornas situation och på invandrare och ungdomar som har något svårare än andra att göra sig gällande när det gäller nytt företagande. Vi har avsatt budget till kvinnors och invandrares företagande och till kooperativ. Jag tycker att det är bra. Dessutom ska fördela 26 miljoner till projekt vid lokala och regionala resurscentrum. Jag tror att det också är något som behövs. Dessutom har man avsatt 10 miljoner för att basfinansiera dessa centrum. Det behövs, så det är jag glad att vi har gjort. Kvinnors företagande behöver synliggöras och stärkas. Det är likadant med invandrares företagande. har den tidigare internationella företagarföreningen i som har blivit rådgivningscentrum och finns på 15 platser i landet fått medel för att hjälpa dem med invandrarbakgrund som vill starta och driva företag. Jag tror att det kan vara nyttigt. ITPS ska sammanställa erfarenheter av stöd till fristående innovatörer och uppfinnare och försöka hitta hinder för sådana grupper. Det tror jag också är viktigt. De grupperna behöver få samhällets hjälp att komma i gång. Unga företagare har vi gett en hel del uppmärksamhet i betänkandet. Det startas nu ett nationellt treårigt program för entreprenörskap bland ungdomar. Det är mycket bra. Det finns ju många organisationer som jobbar med ungdomar och i skolan. När man sätter i gång det här programmet är det viktigt att de organisationerna är välkomna i skolorna och får hjälpa till med programmet så att det får en verklighetsanknytning som gör att ungdomarna kan komma i gång på ett bättre sätt. Skolan har en betydelsefull roll för att främja företagande bland ungdomar. I betänkandet behandlar vi också det som vi kallar nya företagsformer. Grunden för att nya företagsformer, till exempel Bolagsbolaget, behövs är att företagare som inte är så vana vid alla svåra regler försöker hitta vägar att komma runt det. Bolagsbolaget var ett typiskt exempel på det. De gjorde mycket nytta. Jag är glad att de faktiskt får fortsätta sin verksamhet. De var på väg att stoppas av skattemässiga skäl. De fick fortsätta . Det är bra med innovationer på nyföretagandets område. Det som är ett problem, och som till exempel Bolagsbolaget försökte hjälpa företagare med, är att reglerna för a-kassa och sjukförsäkring kan vara trassliga och dessutom missgynnar företagare jämfört med anställda. Till exempel kan det vara svårt att vara deltidsföretagare om man dessutom är arbetslös. Det har tillsatts utredningar för att göra något åt dessa svårigheter för företagare, så jag har egentligen gott hopp om att vi ska kunna förbättra villkoren för företagare och göra dem mer likvärdiga med de som anställda har, även om vi naturligtvis aldrig når ända fram. Kapitalförsörjningen är ett stort problem för företagare. Vi gör nu en satsning på holdingbolag för innovationsfrämjande åtgärder genom att de sju teknikbrostiftelserna, inklusive industrifonden och staten, ska gå in i mycket tidiga skeden för att främja företagande. De företagare som inte kommer från så akademiska miljöer kommer att få hjälp av . Det är bra, och det gör att försämringen för företagare vad gäller möjligheten att få tag i kapital säkert blir mycket mindre än vad vi hade befarat genom att förmånsrätten träder i kraft. Det kommer att bli ett avbräck för företagare, men försämringen blir nog mindre genom att vi har fått i gång dessa holdingbolag, och så vidare. Social ekonomi handlar min reservation om. Det är något som jag tycker är väldigt viktigt att vi främjar på de sätt som är möjliga. Jag menar att det är viktigt att sprida kunskap om vad social ekonomi är för något och kan bidra med till samhället och för företagande. När jag tittar på siffror på vad social ekonomi faktiskt åstadkommer blir jag, som är väldigt positivt inställd till socialt företagande, förvånad över hur många som kommer i gång med företagande med hjälp av social företagsamhet. Den sociala ekonomin har ju många andra funktioner än just företagande, men vi har tenderat att kanske underskatta möjligheten att komma i gång med nyföretagande med hjälp av den sociala ekonomin och ha den som startplatta. Sedan gör ju den sociala ekonomin mycket nytta också på annat håll. Vi vill gärna att det ska bildas ett som dels tar reda på hur den sociala ekonomin bidrar, dels för statistik så att man lättare kan sprida kunskaperna om den. Jag ska kommentera en sak till, och det är de industriella utvecklingscentrumen. Jag är bedrövad över att de industriella utvecklingscentrumen inte har kunnat behålla den roll de har haft. Jag tycker att de har varit en mycket bra kraft. Det stora problemet är att pengarna i budgetpropositionen inte räckte till. Jag får hoppas att vi kan göra någonting bra av det här framöver. 170 () replik: Jag är naturligtvis tvungen att bemöta de hänvisningar till mitt anförande som gjorde. Det är klart att vi från tycker att klimatet för företagande måste förbättras. Men med de förslag som vi har menar vi att det inte behövs några särskilda satsningar på grupperna kvinnor, unga och personer med invandrarbakgrund. Vad sägs till exempel om att förändra regelverket? Regelverket är svårt nog för en som behärskar det svenska språket hundraprocentigt. Det måste vara ett nästan oöverstigligt hinder för personer som inte har de kunskaperna i svenska. Har vi då oerhört komplicerade regelverk, slår det naturligtvis hårdare mot personer med invandrarbakgrund. Förenklar vi regelverket, särskilt för små företag, blir det naturligtvis också en lindring som särskilt vänder sig till de här personerna. När det gäller kvinnorna tycker vi att det bästa sättet att värna kvinnlig företagsamhet är att öppna upp de marknader där kvinnor faktiskt är verksamma. Om kvinnor vill arbeta med vård, skola och omsorg ska de även kunna vara entreprenörer på de marknaderna, men det kan de inte på grund av den politiska strukturen. Tar vi bort de hindren eller åtminstone avvecklar så många som möjligt kommer vi därmed att kunna gynna kvinnornas eventuella företagande. Däremot är jag kanske inte lika entusiastisk över särskilda lösningar för de unga. Egentligen skulle jag vilja säga så här: Jag kan inte se att vi ska uppmuntra eller lura unga in i en så riskabel värld som företagsamhet innebär med ansvar, stora egna ekonomiska risktaganden och en osäker tillvaro. Kanske är det så att ungdomar först ska lära sig saker och ting, först få en ordentlig anknytning till arbetsmarknaden, först utveckla sin kompetens, skaffa nätverk och få erfarenhet innan de ger sig in i den svåraste tillvaron, det vill säga den för företagare. 171 () replik: och jag är helt överens om att regelverket ska förenklas, givetvis. Och givetvis kommer det att påverka alla grupper som vill hålla på med företagande på ett positivt sätt. Men jag tror inte att vi når dithän att regelverket blir så enkelt att det ändå inte är svårt för till exempel invandrare, som kan ha en begränsad möjlighet att klara det svenska språket. Det här är ändå särskilt svåra delar av svenska språket som kan vara svåra även för svenskar. Även om vi gör vårt allra bästa för att förenkla regler, tror jag inte att vi når ända fram. Jag tror att invandrare måste få hjälp dels språkligt på olika sätt, dels med nätverk, för kommer man till och inte har nätverk i form av föräldrar, bekanta och så vidare har man naturligtvis en sämre situation än om man har vuxit upp här och har det nätverket. tar upp att kvinnor utestängs från vård, skola och omsorg som företagare, som jag förstår att menar, för kvinnor är ju verkligen verksamma inom de här områdena. Men så är det inte riktigt. Det finns en hel del kvinnligt företagande på de här områdena. Det är ju stora områden för kvinnligt företagande. Sedan finns det vissa begränsningar. Så är det ju. Det är naturligtvis individuellt om man redan som ung ska in på det svåra området företagande. Men det finns ungdomar som vuxit upp i familjer där man har en tradition av företagande. De ungdomarna har ett försteg framför dem som inte vuxit upp i sådana familjer. Då är det väl skolans roll att kompensera de ungdomar som inte har fått det med sig med modersmjölken så att säga. 172 () replik: Jag har två korta kommentarer. Den första gäller nätverket. Att vi skulle stötta invandrarna med att skapa nätverk fick mig spontant att tänka: Finns det inte gränser för vad staten och politiker ska göra? Att just skapa nätverk och liknande lämpar sig utomordentligt väl för det civila samhället att ägna sig åt. Jag tycker inte att politiken ska ägna sig åt detta, uppriktigt sagt. När det gäller företagande tycker jag att det är en egendomlig tanke att plocka fram tre grupper som många menar har det relativt svårt på arbetsmarknaden med olika inslag av diskriminering. Just de tre grupperna vill motionärerna göra till företagare. Men att vara företagare är oändligt mycket svårare än att vara anställd. Jag förstår inte riktigt varför man just ska förmå dem som har det svårast på marknaden att göra det svåraste. Är det inte så att vi snarare skulle förmå dem som har den starkaste positionen på arbetsmarknaden att göra det svåraste, det vill säga bli egenföretagare? Är det inte där vi ska börja? När de personerna inte väljer att vara företagare måste det vara någonting som är fel i ersättningssystemet i förhållande till risktagandet vilket gör att just de personerna avstår från att vara företagare. 173 () replik: När det gäller invandrare var väl inte min tanke att staten ska ställa upp med nätverk i första hand. Min tanke var att staten ska kompensera för bristen på nätverk och underlätta på andra sätt för att man ska kunna få de kontakter man behöver fast man inte har de nätverk som andra i omgivningen har. Att du påstår att kvinnor skulle vara en svag grupp som man inte ska uppmuntra till företagande reser jag mig verkligen emot. Jag tror inte att det beror på att kvinnor är en svag grupp. Jag tror att det beror på bristande traditioner, bristande nätverk. Det går att komma förbi. Jag tror att vi verkligen har en stor potentiell grupp med duktiga nya företagare bland kvinnorna. 174 (): Det kan inte råda någon som helst tvekan om att näringspolitiska frågor i allra högsta grad är mångfacetterade och sträcker sig över en rad olika inriktningar. Jag tänker inte läsa upp alla de rubriker som det här betänkandet handlar om utan hänvisar till s. 4 i detsamma. Det, fru talman, är en innehållsförteckning som heter duga! Och alltsammans är oerhört vikigt för att vi ska ha ett bra näringsklimat. Som ansvariga politiker har vi också ett ansvar för att de yrkanden som vi har i de olika sammanhangen hänger med i den budget som är lagd. Vad kännetecknar då ett bra näringslivsklimat? Vilka förutsättningar krävs för att få nya företag att etablera sig och för att få företag att växa, få dem att våga växa? Det varierar sannolikt över tiden och hänger samman med övrig utveckling såväl lokalt som regionalt, nationellt och, inte minst, globalt. I det nu aktuella betänkandet förs en debatt om företagsklimatet utifrån olika gruppers möjligheter. Det gäller arbetsrätt och regelverk men också ett regionalpolitiskt perspektiv. handlade det om höga räntor, hög inflation och ett förfärande stort antal konkurser. Det tål att upprepas: En stabil ekonomi, låga räntor, låg inflation är det absolut viktigaste för företagandet. Trots framgångar måste tillväxt- och sysselsättningspolitiken ständigt förnyas och utvecklas. står inför stora utmaningar: att uthålligt förbättra välfärden, att öka konkurrenskraft i en alltmer integrerad världsekonomi och att göra detta på ett sätt som minskar den totala naturresurs- och miljöbelastningen till gagn för kommande generationer. Viktiga åtgärder för att uppnå de övergripande målen för näringspolitiken som vi socialdemokrater ständigt och aktivt har arbetat med är kapitalförsörjning och att ta till vara och utveckla idéer med hög tillväxtpotential genom att marknadsfinansiering finns. Det gäller också entreprenörskap, information, rådgivning och kompetensutveckling. Det gäller regler, tillstånd och tillsyn. Regelförenklingarna kommer vi att behandla här i kammaren , så dem tänker jag inte ta upp . Detsamma gäller det viktiga området forskning och utveckling, då det tas upp i forskningspropositionen som snart läggs på bord. Det handlar om omvärldsanalys, utvärdering och statistik, om att förbättra kunskapsunderlaget för att därigenom skapa förutsättningar för att utveckla närings- och innovationspolitiken. För att stärka möjligheterna till kommersialisering av forskningsresultat och innovationer i näringslivet satsas nu . Det, fru talman, är oerhört viktigt. Budgetöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, innehöll en rad fortsatta insatser som innebär tydliga satsningar inom näringspolitikens område. Låt mig ta ett exempel som handlar om nyföretagandet. Det ligger i nu på en stabil nivå på runt 35 000 enligt ITPS statistik. Enligt and Societys statistik, som borgarna brukar hänvisa till, startades det 55 140 nya företag. Jag är lite skeptisk till den siffran. Jag tycker nästan, fru talman, att det låter för bra för att vara sant. Jag tror att det återigen är något i statistiken som är lite annorlunda när det gäller and Society än när det gäller ITPS, så jag väljer att tro mer på den . Jag vill ändå tro att alla i den här församlingen vill ha en ökad tillväxt, trygga jobb och väl fungerande regelverk. Ändå får jag en känsla av att den borgerliga alliansen till varje pris försöker ena sig i reservationer, och det ska vara så många som möjligt. Jag kan, inte minst med tanke på de moderata diskussionerna här , undra vad reservationerna egentligen är till för. Är det så att allt görs för att slå mot Socialdemokraterna och socialdemokratin? Man tar ingen notis om framgångar. Det gäller bara att vara emot. Det lyser bland annat igenom på reservationerna som berör kvinnors företagande och invandrares företagande. Privatiseringar och arbetsrätt återkommer. Arbetsrätten kallar man rigid. Man måste förändra den för att göra det enklare att anställa personal. Indirekt säger man därmed också att det ska bli lättare att göra sig av med personal. Man envisas alltså från borgerligt håll med att slå mot arbetsrätten trots att företagarna i många fall själva tycker att det är oerhört viktigt att vi har en väl fungerande arbetsrätt. När man läser reservationerna om ungas företagande presenterar ju regeringen mer än vad som tas upp i reservationen. Det visar återigen att det inte är resultatpolitik man är ute efter utan, som sagt, att slåss mot socialdemokratin. När det gäller IUC är det så att av de 22 partnerskap som går vidare i ansökningsförfarandet ingår IUC i så gott som hälften. Jag tycker att det är viktigt att framhålla att IUC naturligtvis även i fortsättningen ska vara med som en aktör och inte diskvalificeras utan behandlas likvärdigt med andra aktörer. Så vill jag säga några ord om fordonsindustrin. GM:s beslut om att ha kvar bilproduktionen i och komplettera med nya modeller måste väl ändå ses som ett försiktigt positivt besked för svensk bilindustri. Det ger en signal om att svensk bilindustri står sig i konkurrensen. Beslutet är inte bara viktigt för sysselsättningen utan också för utvecklingen av framtidens bilar. Produktionsutvecklingen, där vi kan vara världsledande, är A och O. De satsningar på infrastruktur, forskning och utbildning som har aviserats för att stärka och som produktionsplats för fordonsindustrin är viktiga och riktiga. Det är dessa åtgärder som man också har med i reservationen. Den nya Cadillacen ska byggas i , och dessutom förlänger GM mandat med . För min generation är bilmärket naturligtvis något väldigt speciellt. Att den ska tillverkas i var det ingen i min ungdom som ens kunde tänka sig. Men det, fru talman, speglar väl ändå verkligheten i den globala utveckling som vi lever i? Fordonsindustrin är en viktig näring för svensk ekonomi, och den kommer att vara det också . Om man vill påverka utvecklingen och flytta fram positionerna är det tämligen meningslöst att enbart se till det som är negativt. Den som vill bygga för framtiden måste ta fasta på det positiva och framgångsrika. Jag menar definitivt inte att man ska bortse från det som är dåligt. Men om bara det lyfts fram kommer bördan till slut att bli för tung att bära. Och det är några ord som jag vill rikta till den borgerliga klanderalliansen. Ett bra samhälle ger möjligheter för alla att arbeta och utvecklas. En väl utbyggd gemensam sektor för service till medborgarna är en förutsättning. Kompetensutveckling, utbildning, kunskapsöverföring, högskolor i samverkan med näringsliv är viktiga beståndsdelar. Tillgång till bra kultur- och fritidsaktiviteter, en bra livsmiljö för alla liksom möjligheter att utvecklas är också sådant som är bra för företagens möjligheter till etablering, lokalisering och utveckling. Om inledningen på mitt anförande handlade om en rad olika åtgärder som tagits upp i motioner är helheten än mer omfattande för ett framgångsrikt företagsklimat, vilket vi socialdemokrater i allra högsta grad värnar om. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 175 () replik: säger att läget är mycket bra med stabil ekonomi, låga räntor och låg inflation och att det var mycket sämre med hundratals konkurser. Men sanningen är ju att det även ligger hundratals konkursärenden i våra tingsrätter. Och enligt vad jag har hört beror det i första hand på förmånsrättslagstiftningen och vad den har medfört. Min första fråga är: Vad vill ni göra åt det? När det gäller fordonsindustrin är det naturligtvis bra med GM:s beslut. Men det kanske inte räcker. Men det som vi vill ha är en långsiktig strategi, som jag sade i mitt tidigare anförande, och inte bara ett åtgärdspaket som har lagts fram därför att det var en akut och svår situation. Det paketet var bra, men det räcker inte. Sedan ska jag göra en liten kommentar. Den som man ska tillverka nu tror jag inte är lika lyxig som den som fanns i våra ungdomsdagar, . 176 () replik: har säkert rätt i det sista som hon sade. Men märket är naturligtvis oerhört betydelsefullt. Och vi vet hur mycket sådana saker inverkar. Antalet konkurser har minskat drastiskt sedan man fick ordning på de höga räntorna och inflationen. Men det är ingen tvekan om att har gått från en ekonomisk kris till en styrkeposition. rankas högt i många internationella jämförelser när det gäller ekonomi och välfärd. ekonomiska tillväxt har varit i genomsnitt , vilket är högre än genomsnittet för EU på och för på . Och detta tål att upprepas. Stabil ekonomi, låga räntor och låg inflation är absolut de viktigaste delarna.