prot · GT0947 · 2005-12-08 00:00:00 — Det är som jag ser det den här församlingen som ska ha en åsikt när en fråga väcks och inte som mörka i hela frågan. När utredningen ändå kommit på tal kan jag inte underlåta att kommentera även andra skevheter som har funnits i stimulansåtgärder för byggande som man nu föreslår ska upprepas. Det gäller att redan etablerade tillväxtcentrum ska stimuleras ytterligare på bekostnad av andra orter. Det är ingen bra signal. Föreställningen att det är dyrare att bygga i än i övriga landet kvarstår trots att såväl Byggkostnadsforum som regeringens sakkunnige på området har konstaterat att byggkostnaden är densamma var man än bygger i landet. Det som skiljer är spekulationen i mark, vilket knappast bör slå igenom i sådana här sammanhang. Vad som inte lyfts fram men som finns i motioner här i är att bostadsfinansieringen på landsbygden är ett problem. Som situationen ser ut och som staten styr marknaden innebär det att samhällets åtgärder medför en ökad social klyvning. Det kan vara en politisk målsättning för regeringen. Men det är långt ifrån den målsättning och utveckling som vi från vill se. Vi vill ha en levande bygd i hela landet. Vi talar nu om landsbygden. Om jag ser till min hembygd är det all bygd utanför . Det är stora tätorter av typen och . Avslutningsvis måste jag ändå kommentera det sade om fastighetsskatten. Han säger att borgerligheten lägger fram förslag som ger några hundralappar. har tagit fram ett typexempel. Man har tittat på samtliga partiers motioner. För en Stockholmsfastighet där man betalar i fastighetsskatt kommer förslag att innebära en sänkning med . I min föreställningsvärld och med mina referensgrunder är det inte bara några hundralappar. Det är en mycket stor sänkning. Det är ett första steg i utvecklingen som har tagit genom att föreslå att man ansvarsfullt ska avveckla fastighetsskatten. I detta anförande instämde (). 93 () replik: Det passar väl alldeles utmärkt att jag tar replik på . Fastighetsskatteberäkningen utgår inte från ett normalfall. Det utgår från lägen i fastighetsbeskattningen som ligger på nivåer som inte är de vanliga. Du glömmer också all diskussion om de andra sakerna. Som jag sade tidigare motsvarar fastighetsskatten av boendekostnaderna. Det är många andra faktorer som påverkar det hela. Man måste föra en hel diskussion om boendekostnaderna och inte bara som ni vill göra ta ut en del i det hela. Ni vill avveckla räntebidrag och investeringsstöd och allt vad det heter. Man får väga ihop det och se vad det blir i slutändan. Det jag vill säga först och främst är att det är väl jättebra att tycker att vi ska införa ett hissbidrag. Det har ju vi slitit hårt för i . Vi fick ju in det , och vi såg att det var väldigt verkningsfullt, efterfrågat och att det verkligen behövs. Den här departementsskrivelsen säger också att det här är en viktig framtidsfråga. Det hoppas jag att vi i majoriteten ska kunna genomföra. Men frågan är ju var ska hitta stöd i alliansen i den här frågan. Dina kompisar säger ju nej, blankt nej, till sådana här förslag. Så det blir liksom ett slag i luften när du diskuterar denna fråga. En annan sak som lyfter fram här är byggandet på landsbygden. Jag delar er syn på att kreditmöjligheterna där inte är tillfyllest. Därför har vi i vårt program, som jag inte har berättat om i sin helhet , också lyft fram frågan om att borde ha ett högre tak när det gäller var gränsen för kreditgarantin ska ligga inte minst på grund av att man faktiskt lyfter bort räntebidragen. Det är dem man utgår från , den produktionsnivå som finns där. Och den är inte anpassad till dagens verklighet. 94 () replik: Jag håller med om att det är totalbilden i boendet som man måste titta på. Tittar vi på den period då har suttit med som stödparti till regeringen har fjärrvärmekostnaderna ökat , elen , vatten och avlopp och avfallskostnaden medan konsumentprisindex har höjts . Till det här ska läggas förmögenhetsskatter, fastighetsskatter och så vidare. Givetvis måste man titta på helhetsbilden. Helhetsbilden är att förmögenhetsskatten drabbar många. Fastighetsskatten drabbar många. I den typfastighet som valde att ta fram när man gjorde jämförelsen mellan partierna är det ändå så att det var netto som förslag sänkte boendekostnaden med. Jag tycker faktiskt att det är en rätt stor kostnad. Sedan kan man naturligtvis se att det är olika på olika håll, men den typfastighet som man trots allt tog fram för att få en jämförelse gav det här utfallet. Jag tycker att det är ett mycket bra första steg. Vi kompletterar sedan med en successiv avveckling av förmögenhetsskatten, som drabbar många. Vad gäller hissbidraget är det bra, , att vi är överens. Det är kanske en djupare fråga än när man ser på en ytlig del. Det är dels fråga om de människor, äldre och funktionshindrade, som har nytta av det här. Men det skapar också, som jag ser det som varande kommunalpolitiker, ett mycket stort hål i den kommunala ekonomin eftersom vår skyldighet är att se till att bostäder ska anpassas så att människor ska kunna bo kvar i dem. Jag tycker att det är en bra målsättning, men vi måste också stimulera genom att ge kommunerna rimliga förhållanden. Med den utveckling som med sina vänner har sett till att det har blivit i kommunerna har man utarmat den kommunala ekonomin successivt . 95 () replik: säger att förmögenhetsskatten drabbar många och att fastighetsskatten drabbar många. Det är väl en sanning med modifikation att det drabbar många om man pratar om de stora värdena i fastighetsskatten och förmögenhetsbeskattningen. Vi har ju faktiskt infört en dämpningsregel som gör att de som har låga inkomster, de som vi också menar drabbas av det här, faktiskt inte behöver betala full fastighetsskatt. Det finns också en koppling till förmögenhetsskatten i den här frågan. Den procentsatsen sänks nu från till . Det är en oerhört viktig förändring. Det är träffsäkert och effektivt. Men genom att göra förändringar med en tiondel eller , som föreslår i sitt andra år, smetar man bara ut de här pengarna på väldigt många. Då får vi inte de rättvisekonsekvenser som dämpningsregeln har. När det gäller hissbidraget är det jättebra att vi är överens och att vi båda inser att det här är en jättefråga för framtiden och för kommunerna. Det är väldigt svårt att få ekonomi i att sätta in de här hissarna i de hyresfastigheter som man behöver göra det i. Men frågan kvarstår, och jag får väl ställa den en gång till då: Hur ska få med sig sina allianspartier på det här? De vill ju inte. De vill inte höra talas om stöd i någon form. Det enda stöd som gäller är avdragsrätt och skattereduktion. Det kan man ha hur mycket som helst av. Men den omvända modellen, där man försöker rikta stöden dit de verkligen behövs, säger de ju faktiskt nej till, även till det här förslaget. 96 () replik: Alliansen består av fyra partier. Det företräder, och det vi kritiserar, är en reell politik. Vi håller på att bygga upp ett alternativ till den sittande regeringen, och det är ganska naturligt att vi som fristående partier i det här skedet också har en fristående roll i vissa frågor. Vi har ännu inte hunnit få fram den totala bilden. Med tanke på att vi är fyra partier kanske vi inte ska ha en gemensam politik. Då skulle vi kanske bara ha ett parti. Vi sitter i precis samma situation som gör i relation till Socialdemokraterna. Sedan gäller det begränsningsregeln och att den är rättvis. Man kan inte säga att en begränsningsregel är rättvis i ett system som är helt godtyckligt. Fastighetsskatten är helt godtycklig. Vi har en indelning i värdeområden. Vi har belägenhetsfaktorer. Vi har situationer där hus byggda , av samma entreprenör liggande bredvid varandra har en skillnad i taxeringsvärde så att det ena har . och det andra 1,6 miljoner. Tala inte om rättvist system i samband med fastighetsskatten och begränsningsregeln när hela grundsystemet är sjukt! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Utbildning och universitetsforskning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2005/06:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2005/06:1 delvis, redog. 2004/05:RRS23 och redog. 2005/06:RRS5). 97 (): Den här debatten handlar om ett av de allra viktigaste områden som har att fatta beslut om, nämligen utbildning och universitetsforskning. Jag vill passa på att så här inledningsvis hälsa utbildningsministern välkommen om han är i salen. Det är han tydligen inte , men jag såg honom här tidigare. Det är alltid trevligt att ministern kommer hit till och deltar i debatterna, och särskilt trevligt är det eftersom han inte var här när vi debatterade hans forskningspolitiska proposition. Välkommen hit i alla fall nu ser jag ministern! Jag förmodar att ministerns närvaro också har föranlett att vi inleder med att debattera den högre utbildningen och forskningen. Personligen tycker jag att det känns lite bakvänt att ta debatten i den här ordningen, inte minst eftersom många av de problem som finns i den högre utbildningen härstammar från tillkortakommanden i det övriga utbildningssystemet. Talmannen har säkert hört det förut, men en av de stora utmaningar som står inför är den ökande globaliseringen. utsätts konkurrenskraft för prövningar. flyttade inte kunskap och kapital. flyttar det över . Hur vi möter den globala ekonomins utveckling kommer att ha en avgörande påverkan på våra möjligheter att långsiktigt skapa välstånd och trygghet i . En viktig del i strategi måste vara att se till att vårt utbildningssystem ger alla människor de bästa möjligheterna att växa och utvecklas. Dessvärre har såväl utbildningen på de lägre nivåerna som den högre utbildning och forskningen försummats av den socialdemokratiska regeringen. I har en mycket snabb utbyggnad av den högre utbildningen skett. Problemet är att regeringen inte har ökat resurserna till lärosätena i samma takt som utbyggnaden. Det har medfört neddragningar på utbildningsplatser. De svenska anslagen per student har enligt sjunkit . har utvecklingen varit den motsatta i andra länder. I och har till exempel anslagen per student ökat respektive . Denna successiva urgröpning av resurserna riskerar kvaliteten i den högre utbildningen, och den riskerar också utrymmet för den fria forskningen. Trots detta föreslår regeringen nu som en del av sin arbetsmarknadssatsning ytterligare utbyggnad av grundutbildningen. En annan oroväckande utveckling som drabbar kvaliteten, är att och gymnasiets problem slår igenom även på högskolan. I flera utvärderingar konstateras att studenterna är sämre förberedda för högre studier än . Det är oacceptabelt att högskolorna tvingas använda resurser till att reparera bristande gymnasiekunskaper. Inriktningen på den högre utbildningen måste läggas om. Regeringens mål är att av en årskull ska ha påbörjat en högskoleutbildning . Det är typiskt för regeringen att sätta upp enkla, kvantitativa mål. Men vad har de egentligen lett till? Jo, de har lett till nedskärningar i resurser per student genom större undervisningsgrupper, färre seminarier och färre forskarutbildade lärare. Det övergripande målet för är att skapa förutsättningar för en högkvalitativ högre utbildning med mångfald, valfrihet och kvalitet. Alla som vill och har de grundläggande kunskaperna ska kunna välja den utbildning som de anser bäst bidrar till att förverkliga deras livsprojekt. Med tanke på de senaste årens urgröpning av resurserna är det nu viktigt att fokusera på kvaliteten. Den som tar studielån på för en högskoleutbildning ska veta att den är av en sådan kvalitet att den accepteras av potentiella arbetsgivare både i och utanför . ska landets arbetsgivare kunna lita på att en student med en akademisk examen från har de kunskaper som utbildningen är tänkt att förmedla. Icke att förglömma i detta sammanhang är att vi ska rekrytera våra framtida spetsforskare ur denna grupp. För att stärka kvaliteten i den högre utbildningen vill vi vidta en rad åtgärder. För det första måste hela skolan bli bättre. Grundprincipen måste vara att varje nivå i skolsystemet ska ta sitt ansvar för elevernas kunskapsinhämtning. Det duger inte att skickar vidare problem till gymnasiet och att gymnasieskolan därefter gör likadant i fråga om högskolan. Mina kolleger i utskottet kommer senare i debatten att återkomma till hur vi vill förbättra den svenska skolan. För det andra måste antagningssystemet signalera vikten av att studenterna har tillräckliga förkunskaper för sina högskolestudier. Exempelvis ska det krävas godkänt i svenska och engelska för att man ska bli antagen till högskolan. har regeringen sagt nej till detta med motivet att det skulle öka den sociala snedrekryteringen. Det tycker jag är ett defensivt resonemang. Den viktigaste åtgärden för att minska den sociala snedrekryteringen är att förbättra den svenska skolan. Vi vill dessutom stimulera gymnasieeleverna att välja fler fördjupningskurser och relevanta kurser för framtida högskoleutbildningar framför enklare kurser som många väljer av betygstaktiska skäl. Vi föreslår därför att sådana kurser ska ge extra poäng i antagningsprocessen. Och vi är övertygade om att det kommer att leda till att studenterna är bättre rustade än för att klara högskolestudierna. För det tredje måste resurstilldelningssystemet tydligare premiera kvalitet. får lärosätena resurser i förhållande till antalet studenter som tas in och antalet godkända poäng. Därför tycker vi att den del som baseras på studenternas prestationer måste reduceras som vi stärker utvärderingen av kvaliteten. För det fjärde är det internationella utbytet betydelsefullt för den högre utbildningens kvalitet. För studenter och forskare är det mycket viktigt att lärosätena får förutsättningar att fullt ut delta i Bolognaprocessen. För det femte måste kvaliteten i den högre utbildningen säkerställas innan en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen kan bli aktuell. Därför ökar vi moderater resurserna till högskolorna och universiteten med nära . Vi ger till att börja med högskolorna ersättning för de studenter som de redan utbildar men som de inte får ersättning för. Det motsvarar ca 10 000 utbildningsplatser. Därutöver lägger vi på en kvalitetssatsning för den högre utbildningen. Det är dags att sluta urholka resurserna. Dessutom anslår vi i nya fakultetsmedel för forskning och forskarutbildning. Därmed skapar vi också förutsättningar för att bygga ut grundutbildningen på ett sätt som säkrar kvaliteten. Därefter några ord om den för så viktiga forskningen. Vi i den borgerliga alliansen har presenterat en gemensam forskningspolitik som ger möjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det snabbt framväxande globala kunskapssamhället. Vi prioriterar starka självständiga universitet och en mångfald av forskningsfinansiärer. Vi vet också att det krävs ett gott företagsklimat för att ska kunna behålla de stora företagens forskning i landet. Alliansen föreslår mer pengar än regeringen till forskning, men framför allt har vi en annan attityd till vetenskapen. Medan regeringen skriver allmänt om den fria forskningens betydelse, föreslår vi konkreta förändringar som ökar akademiernas frihet. Vi ökar de anslag som går direkt till universitetens och högskolornas fakulteter. Det stärker lärosätena och ökar deras självständighet. Vi avpolitiserar dessutom universitets- och högskolestyrelserna. Även ledamöterna i de statliga forskningsråden och forskningsstiftelserna ska utses av vetenskapssamhället för att tillförsäkra forskningen ökad frihet. Regeringen gör precis tvärtom och fortsätter att politisera. vill man ändra högskolelagen, så att högskolorna ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Det är svårt att inte hålla med rektor som menade att förslaget är både onödigt och klåfingrigt. Det är onödigt eftersom universiteten genom sin fria kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling redan gör detta och klåfingrigt eftersom det är ett uttryck för politikers vilja att styra över innehållet i universitetens verksamhet. är det hållbar utveckling, kan det vara något annat som står på agendan. Ett annat allvarligt problem är att universitet och högskolor på många håll har en egen finansiering till endast omkring hälften av dagens doktorander. Det är inte acceptabelt. Det bör inrättas betydligt fler doktorandtjänster med ekonomi och trygghet som är jämförbara med andra jobb. Med regeringens blygsamma uppräkning av fakultetsanslagen är det inte möjligt. Konsekvensen blir en stor andel doktorander som även fortsättningsvis kommer att tvingas försörja sig med stipendier eller utbildningsbidrag som ger stora brister i den sociala tryggheten. Den högre utbildningen och forskningen får varken bli ett verktyg för arbetsmarknadspolitik eller för politiskt korrekta mål. Den ska erbjuda studenter utbildning av hög kvalitet och en från politiken fristående forskning för att säkerställa människors och konkurrenskraft. Avslutningsvis, herr talman, står vi på sedvanligt sätt bakom alla de moderata reservationerna, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. 98 (): Massor av unga människor är övertygade om att utbildning är framtiden för dem. Det tycker jag att de har alldeles rätt i. De borde i alla fall ha det. Jag brukar säga att jag har haft som mest roligt när jag har läst något nytt och när jag har utbildat mig. Och jag unnar verkligen många människor att få uppleva det. Men många blir besvikna. är 68 000 arbetslösa efter avslutad högskoleutbildning. har jag också, bland annat hemma i , träffat en hel del studenter som har blivit besvikna på universitetsstudierna, inte för att kurserna var dåliga men för att det blev för svårt. Vi var dåligt förberedda, säger många. publicerade en rapport om hur förberedda studenterna är . Och varannan högskolelärare menar att studenterna är för dåligt förberedda . Det gäller oavsett ämnesområde. Lunds Tekniska Skola anordnar ett matteprov, och där märker man att mattekunskaperna har försämrats. i brukar ha en allmänbildningstest för nybörjarna. Där konstaterade man till exempel att inte visste vem var och att inte visste vem en annan skräckfigur, nämligen , var. Vilka slutsatser drar vi av dessa rapporter? Jo, man kan inte tala om högskolan utan att tala om gymnasieskolan, och man kan inte tala om gymnasieskolan utan att tala om högskolan. En viktig slutsats är att utbildningssystemet måste sluta upp med att skjuta problemen framför sig och sluta upp med att skicka människor vidare utan tillräckliga kunskaper. Gymnasiet ska inte behöva repetera , och högskolan ska inte behöva repetera gymnasiet. ska vi fatta beslut om budgeten för utbildning, och det är beslut om pengar. Men även i dessa beslut finns det mycket ideologi. Regeringen talar om, och har gjort det länge, hur många som ska börja i högskolan av en årskull. Däremot talar man väldigt lite om hur många som ska klara en examen, eller hur många som ska få en utbildning som ger jobb. Jag tror att det är dags att inte bara tala om hur många som börjar utan också hur många som lyckas med en utbildning. Det är dags, herr talman, att flytta perspektivet från kvantitet till kvalitet. Det har varit en ryckig politik. har man byggt ut kraftigt. föreslog man färre platser. föreslår man 15 00016 000 nya platser, trots att akademikerarbetslösheten stiger. Det är ingen hemlighet att man, för att klara den här stora utbyggnaden, har minskat antalet undervisningstimmar, ökat grupperna och frestat på kvaliteten. Jag läste en insändare i en studenttidning där det stod: Jag hade inte tänkt att jag skulle vara autodidakt, självlärd, när jag läste på högskola. Alltmer tid blir helt enkelt självstudier. Denna ensidiga satsning på att få in så många som möjligt har frestat på, och resurserna har urholkats med . , och övriga partier som ingår i , säger nej till nya platser . gäller det att komma i kapp i fråga om kvaliteten. Vi säger också nej därför att alla faktiskt inte vill plugga på högskolan. Socialdemokraterna talar alltid om att ska in på högskolan. Vi frågar: Hur blir det med de andra då? Vi behöver också satsa på bra yrkesutbildningar efter gymnasiet. I budget lägger vi mer än regeringen på att höja kvaliteten i högskolans utbildning. Vi avsätter också en miljard för fortbildning av lärare i gymnasieskolan och och till kompletteringsutbildning av obehöriga lärare. Min personliga starka övertygelse är att universitet och högskolor inte får bli utbildningsfabriker. De ska i stället vara trädgårdar med kunskap. är det viktigt att vi ger ett tydligt budskap om att inte sänka kraven på förkunskaper. Man ska inte behöva ta bort kurslitteratur i engelska för att studenterna inte kan det. Man ska inte ge nybörjarkurser i tyska, spanska och franska. Det ska eleverna ha läst på gymnasiet. Man ska inte behöva repetera gymnasiematematiken. Vi talar också om forskning . Jag för min del känner en väldigt stor beundran för dem som vill satsa på forskning. Det är nog inte bara jag som kan känna tacksamhet när jag hör talas om att svensk forskning är ett cancervirus på spåren och att en svensk forskare ger hopp för en som har Parkinsons sjukdom. Vi tycker att det är spännande när vi får nya kunskaper om hur människan levde under järnåldern. Men jag tror att många inte tänker på vardagen i forskningen. Många glömmer hur otrygga förhållanden forskarna lever under. Tiden till fast anställning för en forskare är i genomsnitt sju . av våra duktiga forskare är utan fast tjänst, bland kvinnliga forskare har inte mer än hälften det. En kvinna i forskarkarriären får helst inte bli med barn. Där borde åtminstone de som är engagerade i jämställdhet bland Socialdemokraterna reagera. Regeringen framhåller ofta forskningens betydelse för tillväxt. ska ha ambitionen att vara en ledande forskningsnation, men då måste man vara beredd att satsa för att leva upp till en så hög ambition. Staten har stått för en allt mindre del av forskningsresurserna. De fasta anslagen, de så kallade fakultetsanslagen, minskar. Lärarna slits mellan att missköta undervisningen och att missköta forskningen. Med tanke på pris- och kostnadsutvecklingen har forskningsanslagen , 2005, i verkligheten minskat med 200300 miljoner. Forskarna har blivit mer och mer beroende av tillfälliga anslag. Tiden ska ägnas åt att skriva anslagsansökningar. Regeringen har en tydligt uttalad politik om att minska de direkta anslagen. Men man får inte ha ett alltför kortsiktigt perspektiv på forskning. Historien har, som vi vet, massor av exempel på forskning som först årtionden senare har visat sig vara nyttig. Man brukar nämna relativitetsteori. Man hade inte en aning om att den skulle ha samband med dagens GSM-teknik eller att forskning om radioaktivitet skulle ha betydelse för cancerbehandling. Penicillin och laser utvecklades och upptäcktes utan att man hade en aning om vad man skulle använda det till. Av det drar jag slutsatsen att det måste finnas ett stort utrymme för nyfikenhetsbaserad vetenskapligt intressant forskning som vi vet väldigt lite om vad den ska användas till. Där får vi också en bas för det som kan användas till nyttoforskning. föreslår man, som nämnts här, att det ska skrivas in en massa forskningspolicy i rikes lag, i högskolelagen. Man ska skriva in att forskningen ska främja en hållbar utveckling. Det forskas det redan om, och det kan forskarna begripa själva. I budgetmotionen har två huvudbudskap om forskning. För det första: Höj anslagen till forskning. För det andra: Öka de anslag som går direkt till universitet och högskolor. Den huvudriktningen är vi överens om i . Vi har kommit överens om att öka anslaget till forskningen med 2 miljarder . Hela den ökningen går till fakultetsanslagen för att stärka den fria forskningen. Det behövs fler doktorandtjänster, fler forskarassistenttjänster och fler som kan få tjänster efter det att de har doktorerat. Avslutningsvis, herr talman!