prot · GT0946 · 2005-12-07 00:00:00 — Sedan vill jag betona, vilket är bra, att jag absolut inte har betvivlat att vi är eniga om att arbetarskyddet är viktigt. Men jag ser inte heller några problem, snarare tvärtom, med att man också för in beskrivningen av under vilka villkor som jämkning kan uppstå. Och om det är ogörligt, av arbetarskyddsskäl, att ge sig ut i skogen under de som det handlar om, kan det vara skäl för jämkning. Och det är viktigt att utskottet har betonat det, så att man inte gör kundens berättigade krav på el och arbetarskyddets berättigade krav på rimliga arbetsförhållanden till ett motsatsförhållande utan bygger in dessa förutsättningar i lagen. Vattenkraften är och kommer att fortsätta att vara en mycket viktig del som har en enorm glädje av som en förnybar och fantastiskt vacker källa till el. Däremot finns det inga diskussioner om att bygga ut de skyddade älvarna. Men tekniken har kommit långt i fråga om hur man effektivt kan använda befintlig vattenkraft. Det pågår mycket spännande forskning jag vet inte om det är det som är ideologiskt betingad forskning om vattenkraften, vågkraften och undervattenskraften . Så vi kan säkert få fram mer förnybar el från vattenkraften . 171 () replik: Jag har förstått att det finns representanter från elupproret på läktaren. Jag får hälsa er välkomna hit i denna sena timme till denna debatt om leveranssäkra elnät. Ni som kommer från elupproret ska veta att med den lag som kommer att stifta får ni ett mycket sämre skydd än vad ni hade fått om det moderata förslaget hade vunnit. Samhällsbyggnadsminister säger att kunderna äntligen ska få vad de har betalt för. Det tycker vi också. Det är precis det som vi tycker. Det är den rätta utgångspunkten. Och vi tycker inte att frågan om väderleken ska påverka vad kunderna ska få. Kunden ska veta att när man tecknar kontrakt med ett nätbolag, oavsett vilket nätbolag det är och oavsett var man bor i detta land, ska man kunna få ersättning från nätbolaget efter tolv timmars avbrott. Det är vad vi moderater säger. Vi tycker att detta är en bra princip. Då säger man: Tänk om det är elakt väder. Då säger vi att nätbolaget faktiskt får tänka på det själv innan. Om man från nätbolagets sida inte gräver ned kablar. Då har man tagit en kalkylerad risk i förväg. Och det innebär att man får betala avbrottsersättning om ledningen blåser ned. Det innebär inte att man ska jaga ut arbetarna för att reparera ledningen. Det kan man ändå inte göra förrän omständigheterna så tillåter enligt arbetarskyddslagen. Men man ska betala ersättning. Det är vad vi moderater säger. Hur kan samhällsbyggnadsminister påstå att kunderna äntligen ska få det som de har betalt för. I själva verket är det snarare så att man bygger in en extrem rättsosäkerhet i detta. Kan man få en liten förklaring till hur samhällsbyggnadsministern ser på detta? 172 Samhällsbyggnadsminister () replik: Det går absolut att få en förklaring. Men det är inte säkert att tycker att det är en nöjaktig förklaring eftersom detta också rätt mycket handlar om principer som jag tyckte att var tydligare med i sitt inlägg i debatten än vad hon är . Vi tycker också att kunderna ska ha ersättning, säger . Vi vill också ha detta rättssäkert och tryggt, men inte . Det går lite för fort. Det kanske går om . Det är en skillnad som inte är obetydlig, skulle jag vilja påstå. Den är ganska viktig. Nätbolagen har haft massor med år på sig, men kunderna har väntat . Därav mitt uttalande om att det nu är dags att också låta avbrottsersättningen vara en drivande kraft bakom de investeringar som ännu inte har kommit till stånd men absolut måste göra det. Jag står absolut bakom det som jag uttryckte. Det var som här i kammarens talarstol talade om facken som skulle sitta i största allmänhet och inte vilja gå ut och låta gå. Därav min upprördhet. Jag tycker att det är helt rimligt eftersom kravet som utskottet har ställt inte handlar om väderleken, som uttryckte nu om det är lite regnigt och blåsigt utan det handlar om att bygga in att om risken enligt arbetarskyddet är så stor för liv och hälsa, så kan det också vara ett skäl för att jämka ersättningen till kunderna. Det är det som diskussionen handlar om, att inte bygga in en konflikt mellan kunderna, vilket jag tycker att gör med det sätt som hon uttrycker detta. Arbetarskyddet måste vara en viktig del i bedömningen. Det handlar inte om väderleken utan om riskerna för dem som ska ge sig ut och ordna detta för kundernas skull. Av dessa skäl står jag verkligen bakom både utskottets skrivningar och att detta ska börja gälla och inte längre fram. 173 () replik: uppgift är att stifta lagar. Och vi tar ganska allvarligt på den uppgiften. Vi tycker att de lagar som vi stiftar här i ska vara rättssäkra. Vi tycker inte att den lag som vi ska ta ställning till här i kammaren är det. Det finns brister i den lagen. Jag har pekat på några av dessa brister när det gäller arbetarskyddet. Och det är uppenbarligen så att det inte spelar någon roll vad vi säger här. Det går ändå inte in. Jag vet inte om samhällsbyggnadsminister kan jag inte få säga energiministern i stället, det är mycket lättare än att säga samhällsbyggnadsministern? inte begriper eller om hon inte vill begripa. Det är alldeles uppenbart att det inte är motsatsställningen mellan kund och skyddsombud som vi pratar om, utan vi pratar om väderleken. Omständigheterna är ingen grund för att nätbolaget inte ska betala för en avbrottsersättningsperiod. Den andra biten täcks av lagstiftningen på området och har inte med detta att göra. Tänk att det ska behöva sägas. Sedan har vi den andra saken, ikraftträdandet. Också detta är egendomligt. Det här torde vara rekord när det gäller ikraftträdande. Vi hade uppe frågan i utskottet. Svaret var att man inte hade varit med om något liknande tidigare. Vi tycker inte att det är förenligt med gott beteende på området att besluta om en lag som ska träda i kraft . Dessutom kan jag ställa en fråga tillbaka. Det här är egentligen regeringens sak. Varför kom man inte med den här typen av tänkande redan när man avreglerade marknaden, och varför har man väntat till stormen kom? Då brinner det i knutarna, och då gäller det att trycka fram en dålig lag dålig från rättssäkerhetssynpunkt utan att dessutom ge branschen en enda rimlig chans att anpassa sig till det? är för att få en bättre lag och en bättre rättssäkerhet. 174 Samhällsbyggnadsminister () replik: får säga energiminister det spelar ingen roll. Däremot blir jag lite upprörd om man försöker göra skillnader i synsätt till en fråga om man begriper eller inte. Det kan möjligen vara så att vi har väldigt olika bakgrund och värderingar när vi uttrycker oss om hur, på vilket sätt, staten ska använda lagstiftningen i detta fall. Det handlar inte om att begripa. Jag tycker att jag begriper rätt mycket. Sedan blir jag oerhört bekymrad över beskrivningen av händelseutvecklingen bakåt, som om det var först vid stormen som alla vaknade och sade: Oj, hallå, strömavbrott! Det har pågått diskussioner med branschen i väldigt . Vid varje storm och vid varje strömavbrott har man från branschen sagt: Ge oss bara lite tid så ska vi ordna det här. Vi behöver ingen lagstiftning, utan vi fixar det här alldeles själva. Sedan har nästa storm kommit, och samma löften har kommit. har också lagförslag förberetts. När stormen kom lades förslaget fram. Det var inte en överraskning för någon utom möjligen för . Jag menar nog att man har haft all tid i världen och alla vinster i världen att använda till att göra dessa nödvändiga investeringar. Det har man inte gjort. Därför är lagen nödvändig. Sedan är frågan om det är rekord eller inte. Ja, i så fall är det väl ett alldeles utmärkt tillfälle för att sätta rekord i en så viktig fråga som det här ändå är. 175 () replik: Under behandlingen av propositionen om säkra elleveranser har stark kritik framkommit mot rådande regelsystem beträffande nättarifferna den så kallade nätnyttomodellen. Det är många som hävdar att den hämmar investeringar i näten. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga ministern om den utredning som aviseras i budgetpropositionen. Man skriver: För att det inte ska råda någon tvekan om den svenska lagstiftningen uppfyller kraven i elmarknadsdirektivet bedömer regeringen att förslaget behöver kompletteras med bestämmelser som innebär att tillsynsmyndigheten ska göra en förhandsprövning av tarifferna för överföring av el. Sedan står det att regeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur ett system med en förhandsprövning av tariffer ska utformas. Är utredningen tillsatt, och vad blir direktiven? Och kan detta innebära att vi är på väg mot en bättre regleringsmodell som kan ge starkare incitament för investeringar? Sedan tänkte jag återkomma till den fråga som jag ställt i mitt huvudanförande. Det gäller då frågan om avveckling och om de 11 miljarderna av skattebetalarnas pengar. Kan de inte användas till bättre saker än till att begränsa eltillförseln, något som medför stora kostnader, ett osäkert investeringsklimat och en ökad miljöbelastning? Har regeringen och ministern räknat på hur mycket man skulle kunna få för de här pengarna, till exempel i form av väginvesteringar, dagisplatser eller omsorg om de äldre? Det är ju fråga om oerhört mycket pengar. 176 Samhällsbyggnadsminister () replik: inledde med att diskutera nätnyttomodellen och uttryckte att det är många som hävdar att den är dålig och som är kritiska. Men det finns också många som tycker att den är bra. Det pågår en diskussion om nätnyttomodellen. När det gäller grundtanken och hela upplägget av den tycker jag att det är både rätt och riktigt. Det är viktigt att staten via sina myndigheter, i det här fallet och , har en möjlighet att på många olika nivåer gå in och se hur kundernas ställning är och hur det naturliga monopol används som elen faktiskt är på en avreglerad marknad så att man inte missbrukar sin ställning. Där tycker jag att nätnyttomodellen är ett bra exempel. Jag har ingen anledning att uttrycka kritik mot grunderna där. De översyner som pågår är bredare än så. De handlar om hela elmarknaden, om funktionssättet och konkurrensvillkoren, om det är brist på konkurrens och om det finns andra saker som behöver göras för att förstärka konkurrensen på marknaden. Ett antal myndigheter jobbar nu med det på regeringens uppdrag och ska komma med en redovisning . Ofta ställs frågan vad avstängningen av kostar. Tre partier i har mot bakgrund av folkomröstningen bestämt om energiomställningen där avvecklingen av kärnkraften är en del. Självklart ska detta ske på ett rättssäkert sätt så att också ägarna till den energi som stängs av får en rimlig ersättning för det. Det tycker jag hör till självklarheterna också när det gäller kärnkraftsomställningen. frågar vad de här pengarna skulle kunna användas till. Ja, skulle väl använda dem till vårdnadsbidrag eller något annat som jag inte tycker vore så bra. Energiomställningen är något som har kommit för att stanna. Då ska också ägarna till de kraftverken få ersättning för det. 177 () replik: Jag konstaterar att jag inte fick något svar på min första fråga om den särskilda utredaren. Det har sagts att det här ska göras , så det är inte så många dagar kvar . Sedan gäller det pengarna. Ja, man kan använda 11 miljarder av skattebetalarnas pengar på ett väldigt bra sätt. Det som regeringen har gjort är det sämsta man kan tänka sig. Som exempel kan jag nämna den motorväg som byggs förbi med motorväg mellan och kostar 4,1 miljarder. kostar 6,5 miljarder. Det här täcks genom pengarna. Även ett vårdnadsbidrag skulle gott och väl täckas och ge småbarnsföräldrar valfrihet. Det finns mycket bra förslag på saker som pengarna kan användas till. Andras pengar ska användas på ett ansvarsfullt sätt. Men det här tycker jag är skandalöst dåligt. Jag vill också ta upp en annan sak. Kan inte samhällsbyggnadsminister säga lite grann om flip-flop när det gäller kärnkraftsfrågan? I sitt tal på sade han sig vara kärnkraftsmotståndare men också att han vill ha en kraftig effekthöjning vid kvarvarande kärnkraftverk. När det gäller slutförvaringen säger han först det gör också regeringen att SKB ska använda KBS 3-metoden. Man sätter i gång en investering på 5 miljarder. Men sedan, utan några vetenskapliga fakta som bas, dömer han ut samma metod som omodern dock utan att tala om vilken metod vi nu ska använda. Förstår regeringen och vilken oro det här skapar hos människor och vilken osäkerhet det skapar hos industrin men också bland folk i Forsmark och ja, i hela landet? Vad gäller egentligen beträffande kärnkraftspolitiken? 178 Samhällsbyggnadsminister () replik: Kärnkraftspolitiken är en del av energipolitiken. Energipolitiken syftar till att ge stabila och långsiktiga villkor för industrin och kunderna och till att man ska ha el till vår viktiga basindustri. Det handlar inte framför allt om var det produceras utan om omställningen till det förnybara. Då gäller det kärnkraftspolitiken. Vi ser olika på det. Dessbättre har , och Socialdemokraterna en insikt som handlar om att kärnkraften ska avvecklas, och det måste ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt. Jag menar att avvecklingen av sker på det sättet. Vi ska inte vänta tills verken är så gamla att det blir en avveckling i panik, med allt vad det innebär. Dessutom handlar det om att använda de energikällor vi har så länge de finns, effektivt och ansvarsfullt därav effekthöjningen. Det är inte uttryck för någon flip-flop-politik, utan en ganska trygg politik. Flip-flop är den där sandalen som flappar mot foten. Det här är trygga Eccosandaler, som håller i ur och skur, i kallt och varmt väglag. Avvecklingen av kärnkraften är kontrollerad och ansvarsfull, i stället för att vänta tills paniken inställer sig. Att energiomställningen är här för att stanna är bara att ta till sig. Varken uran, olja eller kol är de långsiktigt hållbara energilösningarna, och det är det vi bygger vår energipolitik på. 179 () replik: Först en liten kommentar: Jag tror att det är oerhört viktigt att vi får leveranssäkra elnät. Vi får inte lämna företag och hushåll på landsbygden i sticket. Jag tror att elupproret kommer att få en bättre tid framöver vad gäller elsäkerhet. Vi är överens om det mesta en långsiktigt hållbar energipolitik så jag tänkte ta upp en mindre fråga. Det gäller torvens framtid. Torvbranschen är hotad, och det beror delvis på att torven ingår i handeln med utsläppsrätter, trots att det är en långsiktigt förnybar energikälla. Dessutom har det kommit forskningsrön som visar att utdikad torvmark läcker CO2. Det är bättre att använda denna torv för energiproduktion. Vi vet att torv tillsammans med träbränslen är en oerhört väl fungerande energikälla. har jag hört signaler om att någonting är på gång från regeringens sida, och jag vill gärna veta vad det kan vara. Vad är det du tänker göra för att ge torvbranschen en bättre framtid? 180 Samhällsbyggnadsminister () replik: Jag gläder mig åt att vi inte behöver diskutera energipolitiken, att det finns en stabil och blocköverskridande överenskommelse, som behövs oerhört väl också . Torvfrågan är full av motsatser, precis som antyder. Den ingår i ett system, men den ingår inte i ett annat system. Vi pratar om förnybara energikällor och elcertifikat å ena sidan, och vi har utsläppshandeln å andra sidan. Torven har naturliga utsläpp som är farliga för miljön. Det är många som är beroende av den som inkomst. I glest befolkade delar av landet är den en viktig näring. Men den är också ett fossilt bränsle, så man måste vara väldigt optimistisk om man ska se den som ett förnybart material. Just för att någonstans komma till en slutpunkt med hur vi ska hantera den här kontradiktionen, som torvdebatten länge har haft, har regeringen tillsatt en grupp som tillsammans med torvbranschen och miljöorganisationerna ordentligt ska gå igenom alla dessa aspekter, för att vi ska kunna få förslag om hur vi ska göra med torven . Jag hoppas att vi ska kunna komma fram till förslag om detta. Den diskussionen återstår att ta. Men jag erkänner att den är svår. 181 () replik: Ja, allt här i världen är inte enkelt. Det är en fråga som behöver lösas, och det är bra att man har tillsatt den här gruppen. Men det gäller att komma med förslag snabbt, därför att det krävs åtgärder snabbt. I betecknas torv som en långsiktigt förnybar energikälla, och man använder den i mycket högre grad än i . Men vi har väldigt stora torvtillgångar, och den betyder väldigt mycket i glesbebyggda delar av . Det gäller att hitta en bra lösning snabbt. Med de nya forskningsrön som finns tror jag att miljöproblemen inte är så stora som man har hänvisat till. 182 Samhällsbyggnadsminister () replik: Jag behöver inte lägga till så mycket. Möjligen är det att när vi ska se på det här för framtiden måste vi ta stor hänsyn till miljöaspekten och inte bara se att det här är något som ligger vid sidan av. Miljöaspekten i torvhanteringen måste spela en stor roll tillsammans med de andra aspekter som har nämnts här. 183 () replik: Jag är glad att talar vänligt om förnybar energi. talar också om att kärnkraften ska fasas ut. Men om kärnkraften ska fasas ut, varför då godkänna en effektökning som medför att mer uran används och mer avfall bildas och innebär större risker i åldrande reaktorer? 184 Samhällsbyggnadsminister () replik: Med all respekt för argumentationen delar jag inte beskrivning. Det är ingen tvekan om att kärnkraften ska avvecklas och att vi har inlett avvecklingen med två reaktorer. Det talar väl för det allvar och den seriositet som de tre samarbetspartierna ser på kärnkraftsavvecklingen med. Det är också viktigt att lägga till att så länge kärnkraftverk finns kvar måste de drivas på ett så säkert och effektivt sätt som möjligt. Det är från de aspekterna som regeringen har prövat ansökningarna om effekthöjningar. Det är inte en motsats till den långsiktiga politiken att avveckla kärnkraften. Jag står förstås starkt bakom att när det gäller både kärnkraften och vattenkraften och andra delar av våra energisystem måste man se på effektivitetsaspekterna och säkerheten. Jag tycker att regeringen har gjort det i det här fallet. 185 () replik: Problemet är att reaktorerna inte blir säkrare utan osäkrare. Det är åldrande reaktorer som ska användas på ett tuffare sätt. Dessutom kommer vi inte att ha mindre kärnkraft än när utbyggnaden av kärnkraft var klar. Det är faktiskt ingen avveckling. Jag vill också ställa en fråga om gasen. Det pågår en hel del förberedelser för satsningar på nya, storskaliga gasnät. En sådan satsning förutsätter en storskalig användning av gas, och då klarar inte sitt klimatmål. Hur vill hantera den konflikten? 186 Samhällsbyggnadsminister () replik: Jag vill bara till beskrivningen av effekthöjningarna inom kärnkraftsreaktorerna lägga att det också vore farligt med eget resonemang, om det vore så att äldre reaktorer aldrig skulle få vara föremål för investeringar, eftersom de bevisligen kommer att finnas kvar framöver. Jag menar på fullt allvar att både effektivitets- och säkerhetsaspekterna bör beaktas, och också har beaktats när de här effektbesluten togs i regeringen. När det gäller gasen är det väl känt dels att den är ett fossilt bränsle, vilket är viktigt att understryka, dels att det inte ska ges statligt stöd, och att det ska vara marknadsbaserade lösningar om det kommer till. Men prövningen ska också göras av miljöskäl. Det är de aspekterna som måste finnas med, och också finns med, enligt de lagar, direktiv och regler som regeringen har att pröva vid framtida investeringar i gasnäten. Jag är övertygad om att den prövningen går att göra och att miljöaspekterna spelar en stor och viktig roll där, som mycket väl vet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Deklarationsombud m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2005/06:SkU11 Deklarationsombud m.m. (prop. 2005/06:31). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 12 § (forts. från prot. 45) Fokus på film en ny svensk filmpolitik (forts. KrU5) 187 () replik: Svensk film är betydelsefull, sade du i ditt anförande i går, . Sedan lyfte du fram tre frågor som du tyckte var viktiga delar i det nya filmavtalet. Vad jag funderade över var att ingen av dessa punkter handlade om bevarandet av film. Det var också det som jag ställde en fråga om i mitt eget anförande. Ett stort bekymmer inom filmområdet är just frågan om kulturarvet. har inget nationalarkiv för ljud och bild. Hela det här området är präglat av splittring, motsättningar och rörighet. Visserligen står det i betänkandet på s. 28 och 29 att regeringen i sin proposition konstaterar att det finns anledning att se över målen för arkivverksamheten. Jag tycker att den här skrivningen är oerhört vag. Jag vill påstå att det finns mycket stor anledning att se över den här verksamheten. Det finns i runt rörlig film en nästan obegriplig siffra för oss. Detta tog också upp i sitt anförande i går. Ungefär hälften av dessa film finns hos . Resten finns hos , hos Statens bild- och ljudarkiv, hos privata samlare och i . kom med en rapport, Kulturarvet och rörliga bilder, där man konstaterade allvarliga problem och ställde krav på regeringen att den skulle komma tillbaka med en samlad överblick och en strategi, och det gjorde även utredningen ljud och rörlig bild som kom året efter. Den tryckte också på behovet av en nationell bevarandeplan. Så jag upprepar den fråga som jag ställde i mitt anförande i går: Är socialdemokraterna i kulturutskottet beredda att driva på för att man ska få till stånd det genomgripande reformarbetet att bevara den rörliga bilden? 188 () replik: Det är en väldigt viktig fråga som tar upp. Självklart är vi socialdemokrater måna om rörliga bilder. Därför tar regeringen i propositionen upp ansvaret för att ta hand om rörliga bilder eftersom man tycker att det är en väldigt viktig fråga. Det ansvaret ska inte bara ligga kvar på . Detta kommer alltså att inrymmas i filmpolitiska åtgärder eftersom staten tar allt ansvar. Naturligtvis kommer det att bli mycket bättre. Det är väldigt viktigt att man har kvar detta väldigt viktiga kulturarv. Det är jag säker på att vi kommer att ha. 189 () replik: Det är bra att viljan att finns, men det krävs ju lite handlingskraft också. I väntan på att det händer någonting kan jag ändå presentera lite fakta som kanske kan glädja också en del andra i utskottet. Jag har tagit reda på att Statens bild- och ljudarkiv, som funnits och som är tillgängligt för besökare och forskare, tack vare pliktexemplarslagen har ett arkiv som växer med tusen hyllmeter . En fråga i sig är ju var man ska börja sovra. Men problemet är att många av dessa band vittrar sönder därför att mjukgörarna kryper ur, som teknikerna har förklarat för mig. Det handlar alltså om färgfilm och inte svartvit film. Dessutom finns det skilda tekniska system hos Statens bild- och ljudarkiv, hos och hos . Det visar också rapporten från revisorer. Bara inom Statens ljud- och bildarkiv lär det finnas ett femtiotal olika video- och ljudsystem. Ytterligare ett problem är att dessa apparater inte längre tillverkas och inte heller några reservdelar till dem. Det är alltså ett gigantiskt område att ta sig an. Filmerna måste migreras över alltså förändras till digital teknik, vilket också är en kompromiss. Inte heller den tekniken är idealisk. Varje gång man förändrar systemet tappar man en del av kvaliteten. Det här är inte en enkel fråga för oss eftersom vi inte är tekniker, men det är någonting som vi ändå måste ha med oss. Dessutom är det här en kostsam historia. Det var någon utredning som räknade ut att det skulle gå på . Jag är alltså angelägen om att ni, så länge ni nu har makten, trycker på departementet så att det verkligen händer någonting så att man får en nationell bevarandeplan. 190 () replik: Jag kan tänka mig att det finns mera än tusen hyllmeter film. Jag är säker på att det finns flera dvd-filmer, videofilmer och allt möjligt som måste tas om hand.