prot · GT0937 · 2005-11-24 00:00:00 — Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Den handlar om vägarna i som är av lite sämre kvalitet. För två drogs tjälsäkerhetspengar in som skulle användas till vägarna i . De skulle i stället gå till vägar i som hade råkat särskilt illa ut i spåren efter stormen härjningar. Jag skrev då en fråga till statsrådet och undrade på vilket sätt statsrådet skulle kompensera för indragningen. Jag fick svar i går att statsrådet inte tänkte göra någonting åt detta, utan det var som hade hand om det hela. Detta var innan vi fick reda på att EU har hjälpt oss med 768 miljoner. Det skulle vara en viss hjälp till delar av skadorna efter stormen härjningar. när har fått ut för att täcka delar av de skador som stormen härjningar har ställt till med undrar jag: Kommer statsrådet mot den bakgrunden att kompensera så att tjälsäkringsplanen kan återställas? 51 Statsrådet (): Först vill jag säga till att det är självklart så att om någon del av vårt land eller något annat land utsätts för en stor katastrof hjälps vi åt. Det är så med katastrofer att man inte kan förutse dem. Ingen av oss önskade stormen . Men när den väl drabbade oss har vi hjälpts åt. Därför har vi också fått omprioritera en del pengar för att ge ett extra stort stöd och hjälp till det område som var så svårt drabbat. Kommuner, länsstyrelser, , , och många andra har bidragit. Totalt kostar stormen det offentliga och enskilda personer över 20 miljarder. får vi tillbaka från . De pengarna är villkorade. När kommissionen betalar ut dem ska de gå tillbaka till de myndigheter som har haft ökade utgifter. När vi får tillbaka de pengarna får vi titta på hur vi fördelar de 768 miljonerna om det blir det, det blir i varje fall drygt 760 miljoner till , och och till alla andra som har hjälpts åt. Det är så ansökan är inlämnad. 52 (): Jag kan hålla med statsrådet om att man måste hjälpas åt när någon del av landet drabbas av en katastrof som det var . Ingen del av landet har en så stor del av vägarna avstängda som just har . I kan det vara en, två eller tre tjällossningsperioder. Därför är det väldigt viktigt att just inte drabbas negativt och får sina pengar indragna. Jag skulle ändå vilja fråga om statsrådet kan anse att det inte är osannolikt att skulle kunna få en del av dessa pengar som vi nu har fått via . 53 Statsrådet (): När pengarna kommer tillbaka från EU ska vi fördela dem till de myndigheter som har haft utgifter. Då är jag beredd att ompröva frågan igen och titta på i vilken del av vårt land de här pengarna är mest aktuella. Jag delar den beskrivning som gör av läget i . Det var mot bakgrund av att vi är medvetna om att på många sätt är unikt när det gäller tjällossning som vi vid förra fördelningen av infrastrukturpengar vek tjälsäkringspengar till . Det har vi tidigare bara gjort till de så kallade skogslänen och Norrlandslänen. Att vi gjorde det var just ett kvitto på att vi ser att behovet där är stort. Det kommer jag också att ta hänsyn till när vi får en chans att lägga tillbaka en del pengar till . Föreningsfrihet för barn och ungdomar 54 (): I sköter Unga Örnar driften av en fritidsgård. Det har kommit fram att de barn och ungdomar som köpt gårdskort, utan att de har vetat om det, har blivit kollektivt anslutna till Unga Örnar. Vi har en grundlagsfäst föreningsfrihet i . Därför är min fråga till barn- och ungdomsministern, statsrådet , vad hon kommer att göra för att även ungdomar ska kunna vara tillförsäkrade den grundlagsfästa föreningsfrihet vi har i . 55 Statsrådet (): Föreningsfriheten gäller självklart alla. Den gäller barn, ungdomar och vuxna och oavsett om man omfattas av ideellt stöd för ungdomsorganisationer, för funktionshindrade, för kvinnoorganisationer, för handikapporganisationer och vad det än kan vara för någonting. Det finns ingen särskild åtgärd vi vidtar här. Vi fortsätter att se till att vi har den allra bästa kontrollen för att se till att pengarna används på det allra bästa sättet. Den situation som beskriver med just Unga Örnar i är ingenting som jag känner till i detalj. Däremot är det otroligt angeläget att Unga Örnar tillsammans med kommunen ser till att hantera situationen på allra bästa sätt och i fortsättning informera på det sätt som är meningen i enlighet med föreningsfriheten. 56 (): Det var i och inte i . Men det är en grannkommun, så det har inte så stor betydelse. Jag fick egentligen inte ett svar på vad regeringen kommer att göra för att säkerställa den föreningsfrihet som vi alla är överens om råder i . I stället försökte svara på en fråga som jag inte har ställt, men den kan jag ju ställa . Vad kommer regeringen att göra för att stoppa det fiffel med medlemsregister som har funnits i SSU och finns i Unga Örnar? Det gör att de här föreningarna kan tillskansa sig mer i bidrag än de har rätt till. Det blir min följdfråga eftersom inte vill svara på den mycket övergripande frågan om den grova kränkningen av föreningsfriheten som Unga Örnar har ägnat sig åt. 57 Statsrådet (): Det hjärtat är fullt av talar man om. Jag bor i . Det var därför jag råkade säga det. Det är naturligtvis det handlar om. Föreningsfriheten är viktig. Jag säger inte att vi inte tänker göra någonting, men jag kan inte tala om för de vad vi ska göra med anledning av en väldigt specifik situation som beskriver här i plenisalen. Det är viktigt att pengar används på ett korrekt sätt och att alla känner att man kan lita på att föreningsfriheten följs. Det gäller Unga Örnar, SSU, och alla de organisationer och föreningar som på olika sätt får ett statligt stöd. Det handlar om att redovisa på ett korrekt sätt och att redovisa medlemmar på ett korrekt sätt. Förmånsbeskattning av tjänstebilar med alkolås 58 HANS (): Jag har en fråga till finansministern. Som ett led i trafiksäkerhetsarbetet är det rätt många företag som monterar in alkolås i sina tjänstebilar. Ett problem i det här sammanhanget är att den som har en sådan här tjänstebil blir förmånsbeskattad på grund av värdet på investeringen som alkolåset innebär. Att jämställa alkolås med annan teknisk utrustning som främjar komforten i bilen är tämligen märkligt kan man tycka. har påtalat detta för , men hävdar att man inte kan göra någon förändring eller något undantag för alkolås utan att regering och riksdag ändrar reglerna. Min fråga till finansministern är då: Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att åstadkomma en förändring på det området? 59 Finansminister (): En av de principer som ligger till grund för vårt skattesystem är att det skattemässigt inte ska vara mer lönsamt att få en förmån av en arbetsgivare än en kontantlön. Det är därför vi har de förmånsregler som vi har. Det skulle till exempel innebära att en arbetsgivare som tillhandahöll vinterdäck, som är väl så viktiga ur trafiksäkerhetssynpunkt, också skulle kunna hävda att det var någonting som skulle undantas, om man skulle följa det som nu anger. Emellertid är den här frågan föremål för utredning i samband , och den kommer med ett slutbetänkande . Vi får avvakta deras besked. 60 HANS (): Jag tror att de flesta bilister uppfattar exempelvis vinterdäck eller krockkudde i bilen som en förbättring av säkerheten och komforten. Jag tror ytterst få uppfattar ett alkolås som en förbättring av komforten eller säkerheten alldenstund de allra flesta bilister normalt sett kör nyktra. Här är det framför allt en fråga om säkerhet för andra trafikanter det handlar om. Därför hoppas jag verkligen att kommittén kommer fram till förslag som gör att vi kan få en förändring på det här området. 61 Finansminister (): Det här är en viktig fråga. Jag delar grundläggande hållning när det gäller den trafiksäkerhetsmässiga aspekten på frågan. Frågan är emellertid om vi ska gå vägen över förändringar i förmånsbeskattningen eller om det finns andra sätt att stimulera användningen av alkolås. Jag tror att en installation av ett alkolås som är värt påverkar det totala förmånsvärdet för en normalbil med brutto och med hänsyn tagen till skatteeffekten. Frågan är om det här verkligen skulle ha den betydelse som frågeställaren anger. Men det får titta på, som sagt. 62 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Regeringen talar väldigt mycket om att av en årskull ska gå på högskolan, men det är väldigt många som undrar vad regeringen har för strategi för de övriga . Alla som går ut gymnasiet får ju inte jobb långt därifrån. Det finns ett väldigt stort behov av en eftergymnasial utbildning med en blandning av praktik och teori. Vi har ju kvalificerad yrkesutbildning i . Den är väldigt bra, men den har väldigt få platser. Min fråga till är om hon och regeringen har någon långsiktig strategi för att bygga ut en bra yrkesutbildning för människor som har lämnat gymnasiet. 63 Statsrådet (): Jag tycker att det är ett fantastiskt fint mål att hälften av en årskull ska ha möjlighet att påbörja högskolestudier . Vi närmar oss också det målet genom stora utbyggnader runtom landet. Väldigt många har nära till en högskola eller ges möjlighet att läsa på annat sätt, till exempel via distans, och hel- och deltid kan varieras beroende på den enskildes behov. Det betyder inte att den andra halvan gör någonting annat som är detsamma, det vill säga att alla de andra ska gå kvalificerad yrkesutbildning eller att alla andra ska gå en yrkesutbildning. Målet är så klart att alla unga människor ska ha möjlighet att arbeta eller studera beroende på vad man har för behov och vad man har för drömmar med sitt liv. Kvalificerad yrkesutbildning och andra typer av eftergymnasiala yrkesutbildningar är en bra möjlighet. Jag tror att vi på olika sätt måste fokusera mer på yrkesutbildningar. Jag tycker att vi har gjort det lite för lite. Däremot är kvalificerad yrkesutbildning bara ett alternativ av många. Den är ju, precis som namnet antyder, just en kvalificerad yrkesutbildning. I många fall kan den också kräva en viss arbetslivserfarenhet innan man börjar de studierna för att man kräver den erfarenheten. 64 (): Tyvärr är det så att akademikerarbetslösheten har blivit väldigt stor. Jag tror att det är 66 000 som är arbetslösa . Framför allt gäller det dem som går kortare utbildningar. Förmodligen finns det väldigt många ungdomar eller precis vuxna människor som har gått ut gymnasiet som skulle ha behov av en yrkesutbildning. har kvalificerad yrkesutbildning 16 600 platser, vilket är alldeles för lite. Det finns behov av många fler. Det finns också behov av att vi bygger upp en eftergymnasial yrkeshögskola med olika typer av program och med fint samarbete med näringslivet. Min fråga är alltså om regeringen och har någon avsikt att utöka det här antalet platser och även fundera över en högskola med yrkesinriktning på lång sikt. 65 Statsrådet (): I den budget som regeringen presenterade föreslås ytterligare 1 000 nya platser inom kvalificerad yrkesutbildning. Jag tror inte att man kan öka den precis hur mycket som helst. Det ställer också ett krav på ett gott samarbete mellan näringsliv och utbildningssystem för att vi ska kunna hålla de goda nivåerna som fortsätter till arbete eller studier. Vi fortsätter gärna med att öka kvalificerad yrkesutbildning. Vi gjorde det, som sagt, med 1 000 nya platser. Jag ska själv träffa de olika yrkesutbildningsnämnderna tidigt i vår för att samtala med dem om hur vi kan gå vidare när det gäller eftergymnasial yrkesutbildning och hur vi kan få en bättre samverkan mellan utbildningsväsende och näringsliv. Jag tror att det finns mycket mer att göra. 66 (): Min fråga riktar sig till . Jag plockade ut landsstrategin för . Med stigande förvåning läste jag papperen och konstaterade att man har en ganska naiv hållning när det gäller strategier. Det står i landsstrategin att har spelat en viktig roll för att synliggöra kampen mot tortyr och brott mot mänskliga rättigheter. Sedan fortsätter man: Stödet till kommer att avvecklas under 20052007 på grund av att den så kallade nolltoleransen mot tortyr har börjat gälla i . Då vände jag mig till som säger att har proklamerat nolltolerans mot tortyr och den nolltoleransen är inte implementerad. inkom hundratals anmälningar till MR-organisationer från personer i som har torterats. Man säger vidare i sina handlingar: som lyder under premiärministern är de som domstolarna framför allt använder sig av. är tiden redan ute. Jag skulle vilja vara lite tydligare och fråga: Vad är det som får utrikesministern att dra en sådan slutsats att tortyrsituationen har blivit så bra att vi inte behöver ha någon kontroll av den längre? 67 Utrikesminister (): Jag tror att det är fel slutsats att dra när det gäller hur arbete framöver kommer att ske för att stödja väg mot en möjlighet att bli medlem i EU. Det är ju en ny situation, nu när kan börja förhandla om medlemskap. Det skapar helt nya möjligheter till att ge ett stöd och också ha en kontrollmekanism när det gäller hur utvecklingen i ser ut. Det är ingen tvekan om att det är en sak att fatta beslut om och lagstifta om att till exempel tortyr inte får förekomma och en helt annan sak att få det att slå igenom i verkligheten och få alla inblandade myndigheter och instanser att följa den lagstiftningen. Det här kommer att vara en viktig fråga för EU och för att bevaka i den fortsatta utvecklingen. 68 (): Jag kan bara konstatera att den bästa informatören när det gäller landsstrategin också hitintills har varit , som har synliggjort det här. Att dra in stödet till innebär att man inte kan synliggöra det här i de fortsatta förhandlingarna. Förutom att rättsmedicinska institutet döljer tortyrskador alltså de som används i rättegångarna som bevisföring skriver man också i Amnestys papper att har reformprocessen gått långsammare. Det finns fortfarande inte institutioner och andra strukturer som kan värna om MR och undersöka MR-kränkningar. Kvar har vi i princip frivilligorganisationerna, till exempel , som kan ge oss den nödvändiga informationen i det fortsatta arbetet med . För mig är det en fullständig logisk kullerbytta att dra tillbaka stödet till dem som skulle kunna ge oss den information som vi behöver. 69 Utrikesminister (): Jag delar uppfattningen att man, vid sidan av de mera institutionella kontrollmekanismer som sätts in i samband med att ett kandidatland förhandlar om medlemskap, också måste utnyttja det civila samhällets möjligheter att utöva kontroll och ge information till beslutsfattare. Jag delar uppfattningen att det är viktigt att också ge stöd till organisationer av olika slag, inte minst turkiska organisationer, för att på det viset säkerställa att de medverkar till att ändra förhållandena i det egna landet genom att påverka attityder, öka kunskapen och få människor att förstå att det finns företeelser i samhället som man måste få slut på. Att ge stöd till internationella organisationer är en del i den politiken. 70 (): Jag ska fortsätta där avslutade. Det gäller vägnät. Jag tror att det är viktigt att börja med att säga att det självklart inte råder ett motsatsförhållande i landet. När en sådan storm som drar in måste vi hjälpas åt. Det som var problemet i var att det kanske var pengar som man har stridit för att få del av för att kunna förbättra bärkraften på vägnätet just där. Det handlar om att man måste ha långsiktiga förutsättningar för att företagen ska våga investera för att man ska känna att man ska kunna bo kvar och kunna arbetspendla. Jag skulle vara lite intresserad av att höra hur statsrådet tänker framöver. Hur ser satsningarna ut? För vägnät räcker det inte med 5 miljoner, utan det behövs betydligt större summor för att man ska få vägar som håller året om. 71 Statsrådet (): Tyvärr är det ju så att det som karakteriserar katastrofer är att de ofta överraskar. Då får man ibland göra svåra omprioriteringar, och det har vi gjort, bland annat när det gäller väginvesteringarna. I övrigt har vi långsiktiga planer. ingår ju i regionen , där vi nationellt gör väldigt stora investeringar i ny infrastruktur och också när det gäller att rusta upp befintlig infrastruktur. Det senare är kanske det allra viktigaste. Vi måste bygga en del nya stråk och nya sträckor för att få säkrare väg och se till att det kan färdas fler människor där, men vi glömmer ofta hur viktigt det är att underhålla det vi redan har gjort och till exempel se till att alla vägar är farbara och för att öka bärkraften. Ett av de uppdrag som regeringen har gett till i samband med regleringsbrev är att man ska använda både tjälsäkringspengar och underhållspengar för att se till just att vägarna ska vara farbara eftersom det spelar en stor roll för näringslivet. Vi har regioner i vårt land där hälften av det vägnät som företagen använder är avstängt under delar av tjälsäkringsperioden, och det är ett bekymmer. 72 (): Från andra partier kommer förslag om att man ska ha andra typer av finansiering av vägnätet. har en situation, men vi ser ju att detta är ett bekymmer runtom i hela landet. Pengarna räcker inte för de investeringar som behöver göras, både för att underhålla och för att satsa framöver. Det skulle vara intressant att höra lite om det. Från mina hemtrakter i säger man att statsrådet har lovat 900 miljoner. Var är de någonstans? 73 Statsrådet (): Som ett principiellt svar på fråga tycker jag att man alltid ska bygga infrastruktur på det sätt som är samhällsekonomiskt mest lönsamt. Vi har valt att till exempel göra stora investeringar i infrastrukturen i och låna i Riksgälden, därför att det är ur samhällsekonomisk synpunkt det billigaste sättet att kunna bygga lite snabbare. Annars ska allt förr eller senare betalas. Man får inte lura sig själv och tro att ju mer vi bygger nu och lånar, desto mer kan vi också bygga . Jag vill inte vara infrastrukturminister då vi bara amorterar på lån, utan jag vill att vi ska bygga så jämt som möjligt och gärna så mycket som möjligt. 74 (): Min fråga går till statsrådet . Vi ser en oroande utveckling i skolan där kön och familjebakgrund spelar allt större roll för hur väl elever lyckas i skolan. I har vi gratis förskola för fyra- och femåringar. Vi moderater vill utveckla den till att även omfatta treåringar. Dessutom vill vi ställa högre krav på den pedagogiska stimulans förskolan ska ge tre- till femåringarna. Det ger fler barn bättre förutsättningar att lyckas i skolan. Jag undrar: Vad tycker statsrådet om vårt förslag? Är det ett förslag som även regeringen kan ställa sig bakom? 75 Statsrådet (): Vad tycker jag om det moderata förskoleprogrammet? Ja, det är ju ett program med väldigt mycket fokus på skola så kan man väl säga. Man talar om förskolans väldigt unika pedagogik med omsorg och lärande i kombination och säger att ska en tre-, fyra- respektive femåring ägna sig åt det som är mer traditionell undervisning, och det andra ska vara omsorg runtomkring. Vad är konsekvensen för ett- och tvååringar? Det kan gärna få utveckla i sitt nästa anförande. Framför allt är jag inte särskilt intresserad av den typen av barnskola som det innebär, där man inte ser till att ge barnen en bra helhet med lärande och omsorg utan ser framför sig tre-, fyra och femåringar i lite mer skolliknande miljö . Och framför allt tycker jag det vore intressant att höra vad det är för mål som gäller för treåringen. Vad ska fyraåringen ha uppnått, och femåringen? Så ser inte vår läroplan ut . Det är mål att sträva emot för hela verksamheten någonting som jag tycker är mycket bättre. 76 (): Jag är lite förvånad över det här att en pedagogisk stimulans skulle innebära att man sätter barnen i skola. Det är naturligtvis en helhet kring barnen som jag som lågstadielärare även utvecklar i den skolan. Det är så att vi moderater alltid stöder oss på forskning och beprövad erfarenhet när vi förändrar vår politik. , vår kanske främste hjärnforskare, sade: Den hjälp ett barn får i åldern med inlärning har en större verkningsgrad än senare insatser. Människohjärnan kan aldrig lära så bra, så mycket och så snabbt som den gör i dessa tidiga barnaår, och enbart barntillsyn utan meningsfyllda pedagogiska insatser är principiellt otillräcklig. Jag undrar om statsrådet delar åsikter. 77 Statsrådet (): Hjärnforskare är säkert bra på mycket, men det är inte de som styr vare sig svensk skola eller förskola. Det finns pedagogikprofessorer som är mycket bekymrade över utvecklingen, att vi skulle ha ett mer renodlat lärande och där vi inte ser att barn som är mellan ett och också behöver omsorg. Det går väldigt enkelt för alla här i kammaren och alla som sitter på läktaren hemma att läsa läroplanen för förskolan och se att det är väldigt mycket av pedagogik och lärande. Då måste man fråga sig: Är inte nöjda med den förskola vi har med blandning av lärande och omsorg, ja, då måste man ju dra slutsatsen att det är någon annan typ av lärande som ska ske. Om det dessutom är tydligt uttalat att det ska vara ser jag framför mig hur barnen ska lära mycket mer organiserat mellan och 14 . och därefter ska man ha någon typ av omsorg. Lärande och omsorg blandas från . Vi är unika i världen när det gäller pedagogisk verksamhet för små barn. Det ska vi inte kasta bort. Attityden till svartarbete och skattefusk 78 (): Det är oerhört betydelsefullt att människor vill göra rätt för sig och att man betalar skatten till vår gemensamma välfärd. Därför är det viktigt att påverka attityden till svartarbete och skattefusk. I har LO, näringslivet, kommunsektorn och skattemyndigheten jobbat tillsammans i en kampanj som framgångsrikt har bidragit till att skärpa allmänhetens attityder till att fuska med skatten. bjöd LO i in till diskussioner om att dra i gång en liknande kampanj här. Men organisationen ställer inte upp. Jag vill veta hur finansministern ser på att tar så lätt på en så viktig fråga som attityderna till skattefusk och svartarbete. Jag vill erinra om att inte kan delta i kammardebatten. 80 Finansminister (): Det är jag väl medveten om. Kampen mot svartarbete och skattefusk måste föras på många fronter. Inte minst måste vi här i riksdag bidra genom skärpt lagstiftning och genom att ändra regler så att vi får en ökad skattekontroll. Därutöver måste naturligtvis det attitydförändrande arbetet ske på bred front, precis som säger. Jag beklagar om det är som han säger att inte vill ställa upp i en kampanj för att ändra attityderna på det här området. Jag är förvånad, särskilt med tanke på det engagemang som finns i några av Svenskt Näringslivs medlemsorganisationer. Det gäller inte minst SHR och , som är starkt engagerade i frågorna. Om inte vill vara med i en sådan här attitydförändrande kampanj står hoppet till organisationer som SHR och . 81 (): Finansministern har rätt i att kontrollfrågor är viktiga. Efter frågestunden kommer vi att diskutera hur de 400 nya tjänsterna i kan bidra till ökad kontroll på skatteområdet. Det är också viktigt att förenkla regler så att det är lätt att göra rätt. Allt det där kan politiken själv ta hand om och fixa till. Men när det handlar om attityderna är det viktigt att samhället och många organisationer är ute brett och jobbar tillsammans. Därför undrar jag om finansministern är beredd att ställa upp på ytterligare åtgärder just för det attitydpåverkande arbetet. 82 Finansminister (): Jag har kontinuerliga överläggningar med tjänsteföretagens företrädare och de fackliga organisationer som finns i tjänstebranschen. Det intressanta med överläggningarna är att här går arbetsgivarorganisationerna och de fackliga organisationerna hand i hand i stor utsträckning. Vi hade en överläggning , och vi ska fortsätta senare våren för att diskutera frågorna. Om det finns efterfrågan på ökat statligt engagemang för att få i gång en attitydförändrande kampanj så är jag beredd att bidra till en sådan. 83 (): Jag ska först säga något angående den tidigare frågan från och svar på den. Man kan ställa frågor utifrån att man vill locka regeringen i en fälla, sade han. Jag kan upplysa statsrådet om att det också kan bero på enskilda ledamöters engagemang. Det kan vara därför man ställer frågor i en angelägen sak här i kammaren detta alldeles oavsett partifärg.