prot · GS09100 · 2005-04-07 00:00:00 — I diverse olika förtroendeundersökningar hamnar public service-bolagen i topp, bland annat i förtroendebarometern 2004 som Medieakademin på gör. Vi har alltså en bred uppslutning bakom en framgångsrik politik som också har stort folkligt förtroende. Mot detta står två sinsemellan disparata högerförslag som har det gemensamt att de på olika sätt och i olika omfattning vill reducera public service till någonting mindre än det är . Än värre är skrivning i reservation 2: Programmen ska komma alla till del, vilket inte betyder att de måste nå så många tittare som möjligt vid varje givet tillfälle, utan snarare att rätt tittare tittar på rätt program. Hör igen rätt tittare tittar på rätt program! Vem ska jag fråga om jag ska få se på Så ska det låta? Detta är skillnaden mellan vår politik och det ledande allianspartiets. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet. Jag har försökt att hålla detta anförande på en mer principiell nivå. Som ni känner till har Kommittén om radio och tv i allmänhetens tjänst avlämnat sitt yttrande med förslag till riktlinjer inför en ny tillståndsperiod. En särskild utredare har också presenterat sitt förslag om finansieringen av framtidens public service. Det kommer att finnas all anledning för oss här i kammaren att återkomma till de konkreta frågor som lyfts fram i de respektive utredningarna. Jag vill med detta inlägg markera att jag och socialdemokratin står fortsatt fast vid att värna en stark och självständig radio och tv i allmänhetens tjänst. 108 () replik: Det var ett fantastiskt uttryck som använde, nämligen statstelevision, när han talade om vårt förslag. Sätt det i förhållande till det ni lyckades åstadkomma alldeles med att sätta en avgången vice statsminister som ordförande! Jag har egentligen förståelse för att du inte har hunnit du har ju inte varit med så hemskt länge ta del av vårt förslag kring finansiering och public service-fonder. Vi vill stärka public service och ge den mer medel än vad den har . Det är det som är politik. När det gäller finansieringen tycker vi dessutom inte att vi ska ha en apparatavgift och det kontrollsystem som är nödvändigt att ha när man har en sådan avgift. Jag såg i den komna statistiken att antalet licensbetalare har ökat med 3 000 medan antalet invånare har ökat med 50 000. Det visar att proportionen uppenbart krymper, dessvärre. Folk fubbar mer med tv-avgiften. Jag skulle också vilja höra med dig om hörslingan, som jag tog upp. Ni vill ju att alla ska skaffa digitalboxar till . Vad tycker du är möjligt att finansiera åt de hörselskadade som måste ändra sina hörslingor? 109 () replik: När det gäller hörslingor sker ju en utveckling med den digitala tekniken. Man kan mer dela ljud och bild. Det sker en ganska stor utveckling på det området. När det gäller själva finansieringen av hjälpmedel är det faktiskt en landstingsfråga och en fråga för de hjälpmedelscentraler som finns. Där du har en chans att påverka, där dina kolleger styr, kan du göra ditt, så kommer jag när jag kommer tillbaka till att påverka vår habiliterings- och hjälpmedelsnämnd. 110 () replik: Det var ju att gratulera landstingen till att de ska svara för de extra kostnaderna för åtgärder som regeringen och en majoritet i har beslutat att genomföra. Man brukar försöka skicka över pengar till kommuner och landsting för att de inte ska drabbas onödigt. Men det gällde tydligen inte i det här fallet. Jag skulle snabbt vilja ta upp en annan fråga, och jag ber om ursäkt, , att jag hade missuppfattat er reservation lite grann. Det gäller tankegångarna som jag förde fram om nästa sändningstillstånd. Om vi tar bort Barnkanalen och håller oss till samtliga vuxenkanaler som SVT har, delar synpunkten att man under nästa sändningstillståndsperiod bör ha uppnått att de bör vara textade till ? Det gäller alltså svenska nyproducerade program. 111 () replik: När det gäller textningen av de program som vi har undantagit räknar jag med att de , när man skriver det nya sändningsavtalet, kommer att ingå med textning. Det är viktigt för våra handikappade att de får textade program. 112 () replik: För det första: Anser att det är riktigt att hörselskadade ska få betala mer än andra människor behöver göra på grund av digitaliseringen eller att landstingen ska betala det? Det vore bra att få ett klart besked i den frågan just . För det andra har jag lite svårt att begripa om är försiktiga eller om är reaktionära. Bägge åsikterna framfördes på en gång. Men det kanske ingår i den socialdemokratiska debattekniken att hoppa från den ena sidan till den andra. Men låt mig ställa en fråga. Vi säger som så här att vi vill ha mer kultur i tv. Vi vill ha fler program för minoriteter. Vi vill ha fler barnprogram. Är det något fel i detta? Vill ni inte ha detta från socialdemokratins sida? Vi säger att vi vill ha en tv där detta är oerhört viktigt, och det talar för de viktiga public service-avgifterna. Jag skulle vilja fråga när jag hör , är kvalitet eller kvantitet det som är viktigast för dig i public service-verksamheten? När man hör dig prata verkar det som om det viktigaste är program som Så ska det låta och . För oss är kvalitet väsentligare än kvantitet. Jag skulle också vilja fråga dig: Hur ser du på skillnaden mellan det uppdrag som SVT har och det som och har? Jag har inte hört dig prata ett ord om kultur- och nyhetsprogram, snarare bara om Så ska det låta och andra typer av populära program. Det jag skulle vilja fråga är: Vad är enligt dig skillnaden mellan SVT och och och de uppgifter som de här kanalerna har? Hur kan man stå här och tala om statstelevision? Jag menar att det närmast blir ett löjets skimmer över detta när vi har centrerat tv på ett sätt som sällan . Anser att det är riktigt att tala om statstelevision som något från och sida? Är det inte snarare så att statstelevisionen ligger på den socialdemokratiska sidan? 113 () replik: Jag tror inte att skillnaden ligger mellan kvalitet och kvantitet, . Vi vill ha en hög kvalitet på allt som sänds i SVT. Däremot vill vi ha en bred public service och inte en smal, som det förslag som har innebär. Vi vill inte heller styra vilka tittare som ska titta på vilka program. Jag tror att en bred public service, med bra kvalitet som speglar kultur, underhållning, barnprogram och så vidare har ett djupt förtroende hos det svenska folket. 114 () replik: Vi ska inte diskutera enskilda tv-program här, men när man hör blir man lite förtvivlad. Vi vill ha kvalitet. Det jag upplever nu är snarare att SVT bedriver jakt för att få tittare, att få populära program, och att man kanske inte gör den satsning på andra program som man ska göra. Jag är medveten om att vi inte ska lägga oss i de program som görs. Men det jag vill säga klart och tydligt är att från vår utgångspunkt anser vi att det som skiljer ut public service-programmen är att vi får se de program vi annars inte skulle få se. Jag fick inget svar på min fråga om vad som, enligt , är skillnaden i uppgift mellan , och kanske , som vi har , och SVT. Finns det någon skillnad, som du ser, mellan att ha den uppgift som SVT har men som inte och har, när du anser att program som enbart är ute efter att öka kvantiteten är de viktigaste programmen? Det hade varit mer intressant om du sagt ungefär som vi, att det är viktigt att man televiserar olika typer av program, från operan, teatern och så vidare. 115 () replik: När man diskuterar SVT:s uppgift tycker jag självklart, precis som när det gäller sändningstillstånden, att vi ska sätta upp vissa krav på vad det är som ska sändas. Vi ska ha ett brett kulturutbud. Vi ska ha en allsidig public service. Skillnaden är att public service har ett oberoende som inte de andra kanalerna alltid har. De måste sända vissa program på vissa tidpunkter, när det är attraktivt för tittarna, för att tillgodogöra sig de olika intressenter som har intresse i de reklamfinansierade kanalerna. 116 () replik: Jag vill ta några snabba vändor om några saker. Det var ändå så att tre talare i sina anföranden angrep tillsättningen av ny ordförande i . Det skulle vara intressant att höra kommentar till om det finns någon riktighet i den kritiken, om inte också är bekymrad över den väg som det har tagit när det gäller utnämningen på ordförandeposten i . Det andra jag skulle vilja ta upp, eftersom jag förstår att inte hade tid att ta upp alla reservationer i sitt inlägg, är kulturansvaret hos public service, i det här fallet . Public service ska ju spegla det kulturella livet i landet. Jag nämnde att det i omvärldsanalys framkommer att det faktiskt är fler människor som deltar i en religiös sammankomst än som går och tittar på ett idrottsevenemang. Om man då jämför tiden i för till exempel religiösa program och idrottssändningar ser man att det är ganska snedfördelat. Jag skulle vilja höra kommentar till detta. Tycker inte också att skulle ta ett större ansvar på det området? 117 () replik: När det gäller SVT:s ordförande är det regeringen som har utnämningsmakten. Jag har fullt förtroende för den ordförande man har utsett. Jag tror att han har den integritet som behövs, och han har de kunskaper som också behövs på det här området. När det gäller gudstjänster tycker jag också att det är en viktig del i SVT:s utbud att förmedla olika trossamfunds förkunnelser. Jag trycker inte att det bara ska vara utan man bör få en allsidig spegling också av andra religioner i tv. Däremot kan jag sakna när jag tittar på tv att man sällan kritiskt granskar vad man säger i trossamfund. 118 () replik: Det var en intressant fråga i sig. Den kan vi säkert diskutera mer. Jag vill återkomma till utnämningen av ordförande i . Det var också i ljuset av det som jag när det gäller den mycket omfattande utredning som har pågått nämnde att vi ingående har diskuterat public service-bolagens ställning i förhållande till staten. Vi har faktiskt från samtliga partier varit inne på att försöka hitta former för att public service-bolagen ska vara mer självständiga och fatta egna beslut. Då är det mycket anmärkningsvärt och magstarkt av regeringen att utnämna den ordförande man har gjort i . Jag hade hoppats att skulle ha varit något bekymrad över det som princip, inte just för personen. Jag har heller ingenting emot att en 55-plus blir ordförande i med lång erfarenhet från livet. Det var mer fråga om principen. Jag tolkar det som att tycker att det är viktigt att vi får fler tv-gudstjänster från olika samfund och religioner och att kommer att verka för att ska öka i . 119 () replik: Givetvis ska jag försöka verka för att SVT utvecklas även på området gudstjänster. Det är jag är här , men vi får hoppas att det vid nästa val blir en betydligt . Jag har ett starkt förtroende för , och jag tror han klarar att hålla balansen. Det skulle vara konstigt om alla som sysslar med politik skulle stå utanför möjligheten att vara ordförande i en styrelse. Jag träffade bland annat representanter för för att få lite information om deras verksamhet. Jag har fullt förtroende för deras vd. 120 (): Behovet av public service är viktigare än någonsin då antalet aktörer och kanaler ökar och när utbudet är smalt och ägarna få. , och Utbildningsradion är etermedier som vi politiker har ett visst inflytande över men också en säkerhetsdistans till. Av dessa bolag kan vi kräva sådant som vi inte kan kräva av de kommersiella kanalerna. Här finns folkbildningsmålet. De ska ha en viss andel samhällsinformerande program. De ska spegla såväl kvinnors som mäns vardag. Det ska finnas program med intresse för alla grupper i samhället. Programmen ska geografiskt vara tillgängliga för alla och opartiskt spegla samhälls- och kulturlivet i hela landet. Public service ska erbjuda program på invandrar- och minoritetsspråken och serva olika grupper av funktionshindrade, exempelvis genom att texta programmen. har verkat för en ökad omfattning av teckentolkade tv-program. Uppläst textremsa kan förutom för synskadade även vara till hjälp för personer med andra handikapp. Men det handlar inte bara om att underlätta för dessa grupper att ta till sig programmen utan också om att bli synliggjorda i dem. Public service-tanken är, som jag sade, än viktigare när så många kommersiella kanaler på radio- och tv-området har tillkommit. Oberoendet och friheten från olika ekonomiska och politiska maktsfärer samt höga kvalitetskrav kan endast garanteras av en radio och tv i allmänhetens tjänst. Detta kan vi göra utan att public service är någon maktens megafon, som i Putins eller Berlusconis för att haka på en här utskälld kampanj. och är upprörda över tillsättandet av SVT:s styrelseordförande. Jag kan väl köpa tanken om att man måste se över tillsättandet. Men vi ska också komma ihåg att inte har något inflytande över programverksamheten, till skillnad från vd:n för känd folkpartist. Det vore smakfullt om man sopade rent framför egen dörr, , som också har utsett ordföranden i Utbildningsradion, . Viktigt för bolagens fristående ställning är också att de inte reklamfinansieras utan står fria från marknadskrafterna. Därför ska inte heller reklam få bli en finansieringskälla. anser därför att , och Utbildningsradion även bör finansieras med licensmedel. menar att det finansieringssystemet skulle hämma utvecklingen. Jag skulle vilja hävda motsatsen. Vi kan jämföra de kommersiella kanalernas utveckling jämte public service och se att public service satsar på kvalitet men också på bredd. Det är deras uppdrag och ansvar gentemot tittarna medan de kommersiella kanalerna har ansvar gentemot sina finansiärer. I de kommersiella kanalernas utbud avlöser nu dokusåporna varandra, medan SVT satsar på det som tidigare efterfrågade, nämligen kulturprogram och drama. De satsar också på nya grepp inom samhällsjournalistiken, som jag tror lockar fler unga att delta i samhällsdebatten. delar inte syn om att public service bara ska ägna sig åt information och finkultur, eller tråkteve. Den modellen finns i och har inga tittare. Men det är väl det vill. Jag och menar att public service ska vara brett. Även om de kommersiella kanalerna ägnar sig mycket åt underhållning och sport är det fråga om en viss underhållning och en viss sport, nämligen den som tros gå hem hos den breda och yngre publiken. Public service ska göra det som alla vill ha men också det vi inte trodde vi ville ha. Jag är övertygad om att mycket av det vi ser och hör i public service aldrig hade blivit gjort om vi inte just haft en radio och tv i allmänhetens tjänst. Det skulle vara förödande om man privatiserade public service-bolagen. Då skulle vi se ett snabbt fall i den nationella produktionen, en ökad kommersialisering av utbudet, mer underhållning och mindre fakta-, kultur- och barnprogram. Ett exempel på detta, som nämndes tidigare, är , där man nu försöker ta tillbaka och återuppbygga public service. Efter detta lilla hyllningstal till public service vill jag också belysa att vi i också ser brister. Vi vill exempelvis att public service-bolagen tar ett större ansvar gentemot minoritetsbefolkningarna genom att inte bara tillhandahålla samhällsinformation på minoritetsspråken utan även barn- och ungdomsprogram, som är oerhört viktiga för att bland annat stärka språket och identiteten hos unga men också för att få ökad inblick och förståelse för våra minoriteter. Det är nu också upp till bevis för bolagen efter omorganisationer på främst tv-sidan att visa att man tycker att det är värdefullt med en verklig spegling av hela landet. kan vi inte tänka oss att frångå 55-procentsmålet även om det inte är det mest optimala. Det finns också grupper som fortfarande inte är helt inkluderade i begreppet allmänheten och som måste bli det. Där har public service-bolagen ett viktigt arbete framför sig. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 121 () replik: Jag måste få följande fört till protokollet. är inte längre medlem i . Det är han jobbade för . Han har därefter varit chef för och innan han kommit in som vd. är utnämnd av regeringen. Det var sedan hon hade varit minister när hon blev utnämnd. Hon är inte med i kompisgänget i regeringen, det vill säga det kollektiv som kan styra SVT. 122 () replik: Det är bra med den upplysningen, Kollmats. Jag sade också att jag inte tycker att tillsättandet är helt oproblematiskt. Jag tycker också att det kan vara viktigt att ha en person som på den posten som känner igen den politiska makten och som också därför kan se den och hålla den distansen, vilket jag tycker att lyckades med. Oavsett vad han gjorde i lyckades han med att inte vara politiker. Man drar lite för stora växlar på att uppdraget skulle innebära en mer politisk styrning. Styrelseordförandens roll har ingenting med programverksamheten att göra. 123 () replik: Efter anförande har jag två korta frågor: Är kultur tråkigt? Och är barnprogram och andra typer av program som vi föreslår tråkiga? Jag blev lite förvånad här. När vi föreslår ett begränsat SVT och när vi föreslår bland annat teaterprogram i tv som sänds från teatrar eller mer kultur säger att vill ha bara tråkiga program. För att vara en företrädare för kulturutskottet förvånar det mig väldigt mycket att kultur anses vara tråkigt. För att återkomma till detta med dokusåpan vill jag säga att det faktiskt var SVT som startade med den. gick i SVT och satte i gång hela köret med den typen av program som har växt fram, så inte ska , och beskyllas för detta. Slutligen undrar jag vad gäller : Är det bra, eller är det dåligt? Jag blir lite tveksam när jag hör . Först finns det en tveksamhet. I nästa mening är det bra att vi har . Det går ju att göra som vi moderater gjorde när ordföranden i utsågs. Det gäller att utse en person som är en allmänt kunnig mediemänniska och som har ett stort förtroende på posten i fråga. Jag tänker på när vi föreslog . 124 () replik: Frågan ställdes om kultur är tråkigt. Nej, det finns rolig kultur. Men det handlar inte om vad jag tycker är roligt eller om vad jag tycker är tråkigt. Vad jag försöker komma fram till är att och vill bestämma vilka program som inte ska finnas. Det ska inte finnas roliga program. finns ju inte i SVT, så jag tror att man kan sluta med att ta det programmet som exempel. Vi har ju också programmet Så ska det låta och andra program. Men det är inte det som det handlar om, utan det handlar om att public service ska ha en bredd och syssla med allt möjligt därför att det finns skillnader. För att nu ta som exempel tror jag att kan hålla med mig om att det är stor skillnad mellan tidigare i SVT och nu på ja, det är faktiskt en markant skillnad. Jag återkommer till frågan om tillsättandet. Jag tycker att det är problematiskt när man nu har anspråk vad gäller detta med att vi i de största partierna får utse sin styrelseordförande i de här tre bolagen. Jag kan hålla med om att det helst ska vara någon med publicistisk erfarenhet. Men då tycker jag inte att man kan rikta anklagelser mot . Han har publicistisk erfarenhet och mer än de andra styrelseordförandena, såvitt jag vet. Men jag är beredd att diskutera frågan. som person har jag inget emot, men frågan kan naturligtvis diskuteras. 125 () replik: Jag har inte klagat på publicistiska erfarenhet. Den kan ingen frånta honom. Frågan är om det är lämpligt att till ordförande utse en person som fram för sedan var minister och om han därmed kan hålla på sin opartiska roll. Det är det som det är fråga om. Jag nämnde som exempel att man kan utse folk som inte står så nära regeringen, framför allt om man vill ha en television fri från statligt inflytande. Där riktas ju beskyllningar mot den italienska televisionen. För att återkomma till nämnda typ av program vill jag säga att jag tycker att det är roligt att se en teaterföreställning. Det är både intressant och stimulerande. När vi talar om public service är det vad vi föreslår att man ska göra. Jag ser hellre en bra teaterföreställning än jag ser . Det är faktiskt skillnad. Vi från vår sida tycker att det ska vara ett lite smalare SVT. Det ska gå att få plats med lite andra typer av program som kanske inte sänds i och detta för att få en allsidighet inom det svenska medieområdet. Där skiljer vi oss åt. Men att skulle vilja ha en tråkigare television kan jag inte tänka mig. Snarare skulle vi vilja ha en television som höjer kvaliteten i förhållande till programmen . 126 () replik: Det skulle vara intressant om var lika upprörda över ägarkoncentrationen i de kommersiella kanalerna som de är över tillsättandet av som styrelseordförande. Återigen: Teater är säkert jättekul. Men jag har inte samma engagemang för att titta på teater på tv utan ser kanske hellre teater live. Dock förstår jag att detta är viktigt för dem som kanske inte har möjlighet att se teater. Till exempel hade man H.C. som tema i tv. Två teateruppsättningar i rad visades . Det skulle inget annat kommersiellt tv-bolag våga göra under prime time, snarare mitt i så fall. Jag tycker alltså att public service gör en mycket bred television och ska så fortsatt göra alltså inte bara teater. Det handlar dock inte om huruvida teater är tråkigt eller inte. Men det ska vara ett brett utbud. Det är det som inte vill. 127 (): Tv-gudstjänsternas betydelse har vi från framhållit i olika motioner . Vi har önskat att dessa gudstjänster ska vara aktuella inte vara repriser och att de ska sändas från kyrkor ute i landet, inte från studiomiljö. Vi vet att de tittare som ser dessa gudstjänster inte bara vill ha ett andligt innehåll utan också är intresserade av kyrkoarkitekturen. Därför är det glädjande att höra ansvarige tv-chefen säga att det finns kulturella och regionalpolitiska skäl att presentera kyrkor och kyrkorum i olika landsändar. Denne chef heter . Han är och kommer från . Han anser även att antalet gudstjänster och religiösa sångprogram i fortsättningen ska ha samma omfattning som . Dessa uttalanden gjorde han i tidningen . Vi får nu hoppas att denna lovande inställning får styra det framtida religionsutbudet i tv. Ett annat exempel på uppskattade tv-inslag är inslagen från olika idrottsevenemang. Genom de programmen kan människor förutom underhållning få inspiration till att själva ägna sig åt någon idrott. , och andra idrottsstjärnor medverkar till att barn och ungdomar söker sig till idrottsklubbarna. Men det är mångfalden som utgör idrottens själ. Därför är det viktigt att programmen ger en allsidig och positiv bild av olika idrottsgrenar. Vi är många som önskar att handikappidrotten ska uppmärksammas och då inte bara . har ett sjuttiotal idrottsförbund. Det borde vara möjligt att ge dem en chans att få vara med mera i tv-rutan. Efter min motion om allsidig idrott på tv har jag fått en hel del arga brev och mejl från fotbolls- och hockeyfantaster. Jag svarar att jag gärna ser på dessa sporter men att lite tid kunde lämnas åt exempelvis , rugby, orientering och brottning. Vidare kunde det vara mera damidrott. Att en gång blev allsvenskt fotbollslag dominerar Sportnytt, medan seger i Damallsvenskan var värd en minut. Ja, tv har stor makt. Den kan göra en sport populär. Men inte alla barn kan passa för fotboll och hockey. Det är mångfalden som gör idrotten. Vi vet så väl att barn och ungdomar kan få inspiration till att röra sig mera om de får se olika former av idrott på tv. Dessutom underlättas då kampen mot övervikt och diabetes. Bra idrott tar hänsyn till allas behov och önskemål. Bra tv tar också hänsyn till allas behov och önskemål. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU9 Alkoholpolitik Punkt 1 (Alkoholpolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (c) Förberedande votering: 50 för res. 1 16 för res. 2 190 avstod 93 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 205 för utskottet 38 för res. 1 16 avstod 90 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.