prot · GS0988 · 2005-03-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i skatteutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till skatteutskottet Förste vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i skatteutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i skatteutskottet () 4 § Meddelande om särskild debatt Förste vice talmannen meddelade att särskild debatt om Europeiska kommissionens arbetsprogram och dess strategiska prioriteringar för perioden 20052009 skulle äga rum kl. 9.00. 5 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att kl. 9.00 skulle partiledardebatt om EU:s framtid äga rum. aviserad interpellationsdebatt skulle utgå. 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:398 Till Interpellation 2004/05:398 av () om IUC och UPA-uppdraget Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten inte kunde ta emot svaret på det föreslagna datumet. Interpellation 2004/05:414 Till Interpellation 2004/05:414 av () om bidragsfusket Interpellationen kommer att besvaras av statsrådet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2004/05:441 Till Interpellation 2004/05:441 av () om placeringen av Lv 6 och FMTS i kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. Försvarsdepartementet uppdrag och rättschef 7 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM46 Instrumentet för ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete inom ramen för EU:s långtidsbudget 20072013 KOM(2004)629 till utrikesutskottet 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:76 till försvarsutskottet /05:84 till socialutskottet /05:99 till skatteutskottet /05:106 till bostadsutskottet /05:107 till utrikesutskottet Föredrogs kulturutskottets betänkande 2004/05:KrU4 Filmfrågor. 1 (): Jag ska beskriva det ärende vi nu ska debattera här i kammaren, nämligen kulturutskottets betänkande KrU4, Filmfrågor. Det är ett motionsbetänkande, och här behandlas motioner från allmänna motionstiden . Sammanlagt 23 motionsyrkanden behandlas i betänkandet. Med anledning av två motionsyrkanden föreslår utskottet att ska tillkännage för regeringen vad som anförs om åtgärder som främjar utbyggnaden av e-bio i landet. E-bio, det vill säga elektronisk visning av film, har framtiden för sig. Biopubliken utanför större orter runtom i landet kan med e-bio få vidgade möjligheter till ett aktuellt filmutbud. Därför anser utskottet att regeringen ska överväga och föreslå åtgärder som stöder och underlättar denna utbyggnad. När det gäller motionsyrkanden som rör det kommande filmavtalet och i avstyrks dessa av utskottet. Likaså avstyrks motionsyrkanden som rör roll och ekonomi samt bestämmelser om filmcensur. I betänkandet finns tio reservationer och tre särskilda yttranden. Efter den här korta inledningen hoppas jag att herr talmannen ger ordet till debattörerna så att debatten om filmfrågorna kan ta sin början. 2 (): Filmfrågorna står som bekant inför många utmaningar, positiva såväl som negativa. Att intresset ökar för svensk film har vi kunnat notera. Jag tror att vi är många som går oftare på bio än vi gjorde förut. Det gäller både inom och svenskproducerad film i utlandet. De regionala produktionscentrum som vuxit fram ger också positiva injektioner, såväl för näringslivet i form av nya jobb som för kultur och utbildning. Varje satsad krona påstås ge extra i andra led. Hos säger man att det faktiskt handlar om att ger mer. Om det stämmer kan man konstatera att många börsmäklare ligger i lä. Hur mycket det faktiskt också betyder visar den bekymmersamma situationen för filmproduktionen i , tidigare något av navet för svensk filmproduktion. produceras inte ens en handfull större filmer här i , vilket har gjort producenter, manusförfattare, klippare, skådespelare, ljus- och ljudsättare och många andra oerhört oroliga för framtiden. Regissören och författaren är ett par av dem som har pekat på detta. Eftersom detta handlar om näringar har också kulturutskott vaknat, och det finns planer på en regional filmfond även i . Den statliga insatsen är betydligt mindre än den regionala motprestationen. Vad jag vill säga med detta är inte att det ligger en vinst i att vi börjar kriga mellan olika regioner. Snarare vill jag konstatera att det här är en viktig näring och att vi i stället måste koncentrera oss gemensamt på att få ut mer svensk film till utlandet. Men visst finns här märkligheter. , som har bas i , måste för att få EU-bidrag hämta all personal från orten, och det går inte. Enligt filmfolk är det vanligt att man skaffar sig en postlåda och ett kontorsrum i till exempel för att det ska se ut som om man har sin arbetsplats där. Pendeln har uppenbarligen svängt för mycket åt andra hållet när filmskapare aktivt rekommenderas att skriva sig på andra adresser för att kunna få stöd. Det är uppenbart av flera skäl, inte bara detta att svensk film står inför ett vägskäl. Detta är en näring, inte en täring. Frågan är bara: Vem ska betala? Är det rimligt att det blir en landstingsfråga? Vi tycker inte det. Detta kommer vi att få återkomma till senare, tror jag. Till det negativa inom filmområdet hör den stora frågan om kulturarvet. Jag vill gärna ta upp den, även om det inte finns någon specifik motion i just det fallet. har inget nationalarkiv för ljud och bild. Hela området präglas av rörighet, splittring och motsättningar. Varje aktör är uppenbarligen för liten för att kunna ta ett totalt ansvar. Det lär finnas rörlig film i , varav har ungefär hälften i sina förråd. Som aktiebolag lyder dock under andra regler än till exempel KB, som har ansvaret när det gäller det skrivna ordet. Statens ljud- och bildarkiv har bara material , då pliktexemplarslagen kom, och framåt. Bara att rädda deras arkiv skulle, vilket har framgått i flera tidningsartiklar, kosta . Banden håller nämligen på att vittra sönder. Apparater för att spela upp de band som finns hos exempelvis Statens ljud- och bildarkiv tillverkas inte längre, och reservdelar går knappt att få tag på. Det här är ett jätteproblem. Det är mycket som väntar forskningsproppen kommer kanske in på det här, arkivproppen naturligtvis också, filmpropositionen vet jag inte, det är möjligt, och kanske också filmavtalet. Därmed blir naturligtvis denna debatt med nödvändighet lite lam. Vi vet helt enkelt inte vad som är på gång när det handlar om filmfrågorna. Jag kommer så till frågan om e-bio, det som sade var en teknik som har framtiden för sig. Den kommer säkert att betyda mycket, men det är möjligt att vi från moderat sida var lite väl snabba att hänga på det här tillkännagivandet till regeringen. Detta är en oerhört dyrbar teknik, och det är också därför de kommersiella aktörerna, som annars är snabba att hänga på nyheter, avvaktar. Själva filmen handlar bara om en liten skiva, men en digital projektor kostar från 34 miljoner och uppåt och har relativt kort livslängd. Det kan jämföras med en traditionell projektor som kostar runt och kan ha en livslängd . Därtill, herr talman, fick jag höra att bara lampan i en digital projektor kostar per föreställning. Det säger sig självt att det därmed blir väldigt dyrt. Men , och det här handlar troligen om , när tekniken har blivit billigare, kommer det här säkert att betyda oerhört mycket för biograferna runtom i , och inte bara i utan i stora delar av världen. Avslutningsvis måste vi ta upp frågan om avskaffandet av filmcensuren. Inte för att det är någon stor fråga, det har faktiskt inte gjorts några klipp över huvud taget i svensk spelfilm . Därför tycker vi från moderat sida att man kan avskaffa den lagen. Även direktör anser att har spelat ut sin roll och att den inte har någon legitimitet i ett land med så starka traditioner för yttrandefrihet som har. Inga andra medier förhandsgranskas, anser hon. Därför tycker hon också att det är svårt att se varför just film ska censureras. Frågan är om vi verkligen behöver skydda vuxna för innehållet i vissa filmer, säger hon själv i ett direktcitat. Till och med , det som kallas , har föreslagit att vuxencensuren ska avskaffas. Vi kan bara hålla med. Barn och ungdomar är en helt annan sak. Det visar också antalet domar i , flera stycken, som har fällt olika tv-kanaler för våldsamma scener på känsliga tider när barn och ungdomar kan se. Av samma skäl borde åldersgränsen för babybio eller barnvagnsbio tas bort. Föräldralediga mammor och pappor får möjlighet att ta med sig baby och barnvagn på ordinarie föreställningar. Jag vill gärna höra vad har att säga om detta, kanske senare i debatten. Men de föräldrar som tar med sig sina barnvagnar och bebisar på de här föreställningarna får bara se filmer utan åldersgräns. En snabb titt i tidningen visar att det inte blir särskilt många kvar. Med nuvarande regler, som Socialdemokraterna inte vill ändra på trots att en av deras egna ledamöter har en likalydande motion, ska föräldrarna på barnvagnsbio inte få se till exempel Oscarsbelönade Gråta med ett leende, Så som i himmelen, Masjävlar eller slash . Däremot är Puhs film om heffaklumpen barntillåten, men kanske inte så himla kul för en 31-årig pappa vars sjumånaders baby ändå ligger i sin vagn och sover. Därmed, eftersom min talartid är slut, vill jag yrka bifall till vår reservation nr 1 samt till reservation nr 8. 3 HANS (): Jag vill inleda med att säga att det gläder mig att få stå här i och debattera ett kulturutskottsbetänkande om film. En gång i tiden när jag satt i kultur- och fritidsnämnden i fanns det faktiskt, märkligt nog, kulturpolitiker i den nämnden som ifrågasatte att film är kultur. Men det vet ju vi att film självklart är kultur. Om någon mot förmodan skulle tveka om det räcker det att säga . För mig är film också ett sätt att umgås med min 15-årige son som vi tar del av filmkulturen. Vi har båda, ända sedan han var liten, gått mycket på bio och gör det fortfarande, så film är också en kulturform som kan stärka banden mellan föräldrar och tonårsbarn. Det här leder också in mig på området bio för de riktigt små, eller egentligen inte, bio för föräldrar med riktigt små barn, alltså babybio som kan stärka banden mellan föräldralediga. Det visas ju babybio på olika håll i . Där får, som sade, föräldralediga mammor och pappor möjlighet att ta med sig baby och barnvagn på bioföreställningar. Den bioformen är väldigt positiv eftersom de föräldralediga får möjligheten att gå på bio där ljudnivån anpassas till bebisarna i salongen och uppehåll görs i visningen för matning och blöjbyte. Babybio är också ett sätt för föräldralediga att skapa kontakt och bygga nätverk som kan leda till god social samvaro, vilket framgår av den motion som behandlas i det här betänkandet. Verksamheten är också viktig för mindre biografer som kan bredda sin repertoar på det här viset. Men enligt kan babybio ändå i vissa fall vara olaglig eftersom de åldersgränser som gäller för många filmer ska tillämpas också på nyfödda barn i vagn. Men här är ju lagen väldigt märklig. Det är ju föräldrarna som ska se filmen, inte bebisarna. De är liksom för små för att uppfatta vad som händer på bioduken. Vi i anser att lagar ska vara väl förankrade i verkligheten om de ska vara trovärdiga och respekteras. Det är därför hög tid att lagen om granskning och kontroll av filmer och videogram ses över så att föräldralediga mammor och pappor kan ta med sig bebisen i vagn även på barnförbjudna filmer och filmer med elvaårsgräns därmed inget ont sagt om . Vi i tycker att det är bra att utskottet har tagit ställning för att det är angeläget att unga oetablerade filmare ges möjlighet att pröva sina idéer och talanger. Det är därför viktigt att vi nu följer upp att avsiktsförklaringen i nya filmavtalet, som kommer att ge utvecklingsstöd med inriktning på unga filmskapare, blir verklighet. När det gäller rörliga bilder vill jag säga att vårt allt rikare utbud av de rörliga bilderna är en viktig del av vårt kulturarv. De måste tas om hand på ett bra sätt. har tyvärr funnit att rörliga bilder inte tas om hand på ett tillfredsställande sätt. Ansvaret för bevarandet delas av ett flertal myndigheter och institutioner. Därför behövs det initiativ som innebär att framtida organisationer för bevarande av de rörliga bilderna samordnas på ett bra sätt. En sådan samordning är viktig eftersom den ger ett ansvar för att bevara detta kulturarv . Därför instämmer vi i i revisorers problemanalys och anser att regeringen ska göra en organisationsöversyn och påbörja ett genomgripande reformarbete för att bevara den rörliga bilden. anser också att i är i behov av en rationell hantering av befintliga personella och maskinella resurser. Arkivet behöver också kunna knyta till sig teknisk kompetens, något som är extra viktigt i med hastiga teknikskiften. Det råder stor brist på tekniskt kunnande inom det här området. Enligt vår mening bör få ansvar för att teknisk och laboratorieteknisk kompetens byggs upp och hålls vid liv. Vi i anser även att det statliga stöd som fördelar i princip inte avviker från de stödformer som på andra områden administreras av offentliga institutioner. Vi anser därför att offentlighetsprincipen ska gälla för de delar av verksamhet som rör statliga medel. vill även jag, liksom , säga att vi folkpartister också vill att filmcensuren för vuxna ska avskaffas. Vi tycker dessutom att ännu en ny åldersgräns ska införas för att motverka att de allra grövsta filmerna visas för barn och ungdomar. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation nr 9. 4 (): Det är precis som flera varit inne på väldigt trevligt och spännande att debattera filmpolitik. Det har jag tyckt alltsedan jag kom till och fick förtroendet att vara riksdagsledamot. Frågor som rör film och rörliga bilder är en viktig del av kulturpolitiken, precis som tidigare talare har fastslagit. Jag vill också göra det. Vi är många som anser detta. Att uppleva en film, rörliga bilder, är ju att titta, begrunda och känna igen, men också att reflektera. Det är något som många tycker om att göra , både barn och unga men också äldre. De upplever en livsnjutning som också ger stor behållning. Jag minns lika tydligt som om det var i går mitt första besök på en bioföreställning. Jag kommer till och med ihåg var jag satt i biosalongen, längst fram på höger sida framifrån sett. Allt detta som jag minns så väl ägde rum i Folkets hus mitt inne i inland . Filmen jag såg var Barnen från . Jag tror att många av oss känner igen den filmen. I arbetet med ett nytt filmavtal, både det som trädde i kraft och det tillkommande, har vi kristdemokrater ansett att bör vara involverad i fråga om just statlig filmpolitik. Den här frågan har vi haft uppe vid varje filmdebatt som jag har varit med i. Även partiföreträdare från andra partier, inte minst Socialdemokraterna med han var med, uttryckte sin otillfredsställelse i samband med att vi debatterade det tidigare och nuvarande filmavtalet, som snart är avslutat. Man uttryckte en otillfredsställelse i samma riktning som vi kristdemokrater har gjort när vi har debatterat frågan. Därför tycker jag att det är bra att kulturutskottet genom ett gemensamt initiativ anordnade en offentlig utfrågning om filmen och filmpolitiken i . Jag ser det delvis som ett svar på begäran. Det är viktigt att involvera i en så viktig fråga som filmpolitiken är. Då kan ett bra sätt vara att anordna hearingar, offentliga utfrågningar, panelsamtal och så vidare. Det ska ske utifrån att det är ett avtal mellan olika parter som är grunden i filmpolitiken. ska stödja produktion av värdefull svensk film och främja spridning och visning av kvalitetsfilm. Institutets verksamhet styrs till stor del av det filmavtal som staten slutit tillsammans med företrädare för filmbranschen, och . vet vi också att fler intressenter kommit med i arbetsgruppen. De ekonomiska medel som parterna har förbundit sig att bidra med finansierar dels verksamhet, dels olika former av filmstöd. Det är produktionsstöd till svensk film. Det handlar om distribution och visning av film i hela landet men också stöd till annan filmkulturell verksamhet. Av de dryga som nuvarande filmstöd omfattar bidrar staten med . ansvarar av stöden, vilket innebär att institutets beslut har avgörande betydelse för svenska filmare. Eftersom en stor del av resurser utgörs av skattemedel och besluten har så avgörande betydelse för dem som verkar inom filmbranschen är det viktigt att det också finns en öppenhet både kring verksamhet i allmänhet och kring besluten om ekonomiska stöd. Vi kristdemokrater menar att det är viktigt att , även om det är en fristående stiftelse, också omfattas av offentlighetsprincipen. Så är inte fallet . Vi menar att det statliga stöd som stiftelsen fördelar kan jämställas med ekonomiska stöd som på andra områden fördelas av offentliga institutioner. Därför har vi motionerat om att förvaltningsuppgifter ska omfattas av handlingsoffentlighet, och vi får också stöd i den frågan av och . Det är bra. Regeringen har tidigare hävdat att det är omöjligt att skilja ut vilka medel som är allmänna och vilka som utgör bidrag från andra än staten vid stiftelsens handläggning av ärenden. Detta är ett anmärkningsvärt ställningstagande, herr talman. Liksom för andra stiftelser som fördelar statliga medel borde krav ställas på att offentlighetsprincipen ska gälla de delar av verksamheten som rör statliga medel. Den inställningen har även Offentlighets- och sekretesskommittén, som lämnade sitt betänkande Insyn och sekretess till regeringen . Jag förväntar mig därför att regeringen kommer att inkludera när utredningen om insyn och sekretess behandlas. Filmen är inte bara en konstform i ; den är också en del av vårt kulturarv. Ansvaret för bevarandet av rörliga bilder delas av flera myndigheter och institutioner. Kostnaderna är höga, och regeringen har inte gett institutionerna någon inriktning eller avgränsning för verksamheten som beståndet av rörliga bilder ökar snabbt. lämnade revisorer en rapport där de såg behovet av en samordning för bevarande av den rörliga filmen som kulturarv. De var mycket kritiska till regeringens brist på initiativ i frågan. Vi kristdemokrater håller med revisorers analys i den delen, och vi menar att regeringen måste ta ett initiativ för att se över den framtida organisationen när det gäller bevarandet av den rörliga bilden. finns rörliga bilder bevarade vid flera olika institutioner, till exempel Statens ljud- och bildarkiv, , och filmvårdscentralen i . Det finns också ett antal rörliga bilder i privat ägo. Här är jag glad att vi får stöd av och . Jag ska avslutningsvis beröra . Biografbyrån ansvarar för den som kristdemokrater tycker viktiga uppgiften att sätta åldersgränser på filmer som ska visas i . Åldersgränserna är barntillåten, från , från och från . Besluten om åldersgräns grundar sig på om framställningen kan vålla psykisk skada för den aktuella åldersgruppen. Åldersgränserna grundar sig alltså inte på någon allmän lämplighetsdiskussion, utan det krävs starka skäl för att kunna peka på att en psykisk skada kan vållas den unge. I uppdraget för ingår att där sätta åldersgränsen. Besluten som Biografbyrån fattar kan överklagas av producenter till kammarrätten. Det är oftast producenter som överklagar. Vid ett flertal tillfällen har också kammarrätten ändrat Biografbyråns beslut och sänkt åldersgränsen. Kammarrätten har alltså en avgörande roll vid bestämmandet av åldersgräns på film. Det är därför av mycket stor vikt att film- och beteendevetares kompetens tas till vara inför kammarrättens beslut. Enligt lagen ska kammarrätten vid beslut om åldersgränser för film samråda med såväl beteende- som filmvetare innan beslut fattas. Betydelsen av samrådet har även konstaterats av som lyder under regeringen tidigare . har i en rapport konstaterat att eftersom det är effekten av en framställning som ska bedömas är behovet av juridisk kompetens oftast mindre än behovet av annan sakkunskap. Trots detta har det förekommit att beslut har fattats utan samråd med någon med beteendevetenskaplig kompetens. Dessutom är det möjligt för den juridiska expertisen att helt enkelt inte bry sig om eller strunta i åsikterna från de sakkunniga även i de fall som samråd skett eftersom det är juristerna som ska fälla det slutgiltiga avgörandet. Det tycker inte vi kristdemokrater är rimligt. Kraven på beteendevetenskaplig och filmvetenskaplig kompetens måste stärkas när det gäller åldersgränser på film. Vi kristdemokrater vill ha åldersgräns på film. Jag står självfallet bakom samtliga reservationer där finns med, men för tids vinnande nöjer jag mig med att här i kammaren yrka bifall till reservation 3 under punkt 5. 5 (): 2004 var ett starkt svenskt filmår. Även om biomarknaden visade en nedgång gick det bra för svensk film. 37 svenska spel- och dokumentärfilmer hade premiär. Besökssiffrorna för Så som i himmelen var de största som någon svensk film nått upp till sedan Änglagård. Intresset för filmen i himmelen har hållit i sig , och besökssiffran än nu uppe i nästan en och en halv miljon personer. Vi har fått uttrycket Svensk film går mot himmelska höjder, och det är enligt mitt sätt att se på saken bra att ha en himmelsk målsättning. Men det finns tendenser som oroar. Vi kommer ihåg mottot Film ska ses på bio. Men det hjälper inte att vi har sköna fåtöljer, och popcorn, för alltfler människor satsar ändå på hemmabio och vi har fått dvd i stället för vhs. Vi har fått mycket olaglig nedladdning av filmer. Frågan är om det kommer att bli så att vi får använda uttrycket Film borta bra men hemma mest. För att det inte ska bli så behövs positiva motkrafter, och en sådan kraft är e-bio. Från har vi drivit satsningen på e-bio som någonting mycket angeläget. Vi värnar om att hela landet ska leva, och denna teknik gör det möjligt även för mindre orter att visa aktuell film. fanns det ett tiotal digitala hus där e-bio visades, men när vi nu har nått politisk enighet om en satsning på e-bio i hela landet hoppas vi på en snabb ökning av antalet platser som kommer att erbjuda e-bio. Jag tänker till exempel på lilla i nordöstra , där vill digitalisera bio. De ser fram mot kommande stöd och bidrag. Film är också en tillgänglighetsfråga, och vi får inte tappa bort biografkulturen. Det är också praktiskt med digital bio. Jag tänker på dessa biografmaskinister som om det här genomförs kommer att få mindre filmmaterial att hantera. Intresset för film är bra för samhällsekonomin. Det har vi hört tidigare. Vi kan konstatera att decentraliserad filmproduktion har blivit en så stor framgång att har vaknat till och åter vill bli filmcentrum. Vi har fått en rapport om detta med titeln det så lite film i StockholmMälardalen? Kanske det regionala stödet är för lågt. I har filmproduktionen blivit en stor utvecklingsfråga. 30 miljoner satsades på . När jag besökte i blev jag imponerad. 13 Wallanderfilmer spelas in med hjälp av pengar från regionala och lokala finansiärer, som , kommunerna i sydöstra och sparbanker. Ett utökat samarbete med när det gäller filmproduktion håller också på att förberedas. Att film ska få statligt stöd för att kunna utvecklas och bli konkurrenskraftig är självklart, tycker vi. Men ibland kan man bli fundersam över hur stödet fördelas. I får manliga regissörer mer pengar att göra film för än kvinnliga regissörer. skulle fördela 49,7 miljoner gick 1 miljon till en kvinnlig regissör. Resten av pengarna gick till 14 män. Detta rimmar dåligt med de jämställdhetstankar som ska finnas i all verksamhet. Jag vill fråga majoritetens företrädare: Hur vill ni verka för mera jämlikhet i filmbranschen?