prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet den 9 maj10 juni. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats m.m. Punkt 1 (Begravningsverksamheten m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 261 för utskottet 27 för res. 1 9 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 2 mp För res. 1: 1 m, 24 v, 1 mp, 1 - Avstod:9 mp Frånvarande: 16 s, 7 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 5 mp Punkt 2 (Lagen om trossamfund) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 256 för utskottet 37 för res. 2 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 46 m, 41 fp, 25 kd, 17 c För res. 2: 1 kd, 23 v, 12 mp, 1 - Frånvarande: 17 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp , (båda s) och () anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Åtgärder mot islamofobi) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 285 för utskottet 11 för res. 3 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 47 m, 41 fp, 27 kd, 24 v, 18 c, 1 - För res. 3: 11 mp Frånvarande: 17 s, 8 m, 7 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 6 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. m.m. förenklad ordning Kammaren biföll utskottets förslag. KU28 Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion m.m. Punkt 1 (Ändringar i arvodeslagen) 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 260 för utskottet 36 för res. 1 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 46 m, 40 fp, 27 kd, 18 c För res. : 24 v, 11 mp, 1 - Avstod: 1 m Frånvarande: 15 s, 8 m, 8 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 6 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. KU30 demokrati och kompetens Punkt 1 (Demokratiexperiment) 1. utskottet 2. res. 1 (c, mp) Votering: 271 för utskottet 30 för res. 1 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 41 fp, 27 kd, 24 v, 1 - För res. 1: 18 c, 12 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 7 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 5 mp Punkt 6 (Återremiss) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 145 för utskottet 143 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 24 v, 1 - För res. 3: 47 m, 40 fp, 26 kd, 18 c, 12 mp Frånvarande: 24 s, 8 m, 8 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. von der Esch (kd) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 8 (Folkinitiativ) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 272 för utskottet 11 för res. 4 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 47 m, 34 fp, 24 kd, 24 v, 18 c, 1 - För res. 4: 11 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 14 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 6 mp i (s) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 12 (Det civila samhället och den sociala ekonomin) 1. utskottet 2. res. 6 (c) Votering: 280 för utskottet 19 för res. 6 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 48 m, 39 fp, 27 kd, 24 v, 11 mp, 1 - För res. 6: 18 c, 1 mp Frånvarande: 14 s, 7 m, 9 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU18 demokrati och kompetens förenklad ordning Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade kl. 9.10 på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till kl. 9.20 då den allmänna debattimmen skulle börja. Förhandlingarna återupptogs kl. 9.20. 4 § Allmän debattimme 1 (): hade vi en historisk debatt här i , den sista innan kammarens 349 ledamöter gav sig hem för att fira jul och nyår. Debatten var historisk, och bakgrunden var konflikten kring ett skolbygge i där utgången kan få mycket långtgående konsekvenser för de svenska löntagarnas trygghet. Arbetsdomstolen har i ett interimistiskt beslut beslutat att stridsåtgärden inte strider mot svenska regler, och besked om Arbetsdomstolen ska inhämta förhandsbesked från eller förkunna dom i frågan kommer . I anslutning till kammarens debatt ställde jag ett antal frågor till mina borgerliga kolleger i . Dessvärre fick jag inte några svar. Därför upprepar jag frågorna och hoppas att , , och tar sig tid att svara och reda ut en del av det som löntagare nu funderar över. har kallat agerande för en skamfläck för LO. Deras brott, i ögon, är att byggnadsarbetarnas egen fackförening försöker hävda svenska kollektivavtal med svenska arbetsvillkor och svenska löner i . Därför hänger fortfarande frågan i luften för : ni att fackliga organisationer har rätt att vidta stridsåtgärder för att hävda svenska kollektivavtal, ja eller nej? ekonomiska taleskvinna anser tydligen att svenska byggnadsarbetare är så dåliga att de inte är värda de löner som de har . Jag upprepar därför min fråga från den särskilda debatten: Finns det andra löntagargrupper i som anser är så ineffektiva att de skulle må bra av sänkta löner? säger att det är självklart att utländska företag ska kunna komma till och arbeta under andra villkor än svenska. Vad anser är ? , , hur anser ska vara okej att arbeta i under andra villkor än svenska löntagare? Slutligen har jag en fråga till och med anledning av vad hon har sagt i : Svenska bönder har länge haft sämre konkurrenssituation än sina europeiska kolleger Det har ingen brytt sig om. Men så fort det kommer till LO-grupper som ska utsättas för konkurrens, då blir regeringen orolig. Min enkla fråga till och är: Står ni fast vid den här inställningen? Är det rätt och riktigt att den svenska arbetskraften ska bli utkonkurrerad genom lönedumpning? Dessa uttalanden går inte att ta miste på. Den borgerliga alliansen ifrågasätter den svenska modellen med den trygghet och de villkor som kollektivavtalen representerar på den svenska arbetsmarknaden. Med denna inställning i för svenska löntagare helt centrala, avgörande frågor bäddar den borgerliga maktalliansen för ett systemskifte på den svenska arbetsmarknaden, om de vinner nästa val. En borgerlig regering vill använda för att sänka löntagarnas löner i . Vi vill använda för att höja den sociala standarden i och andra låglöneländer. Här går skiljelinjen i svensk politik. 2 (m) replik: I den debatt vi hade strax före juluppehållet deltog jag. Jag svarade på de frågor som ställde. Det går bra att läsa protokollet. Jag gav uttryck för uppfattningen att det finns en tradition på svensk arbetsmarknad att de fackliga organisationerna, eller rättare sagt parterna, båda parter, har rätt till stridsåtgärder. Men det är också ganska rimligt att vi i ett modernt civiliserat samhälle anpassar de stridsåtgärderna, att det finns någon proportionalitet så att små konflikter möts av åtgärder i proportion till dem. Det är mitt svar, och det går att läsa. Det kan inte finnas någon tvekan om detta. Vi har vid ett flertal tillfällen uttryckt vår grundinställning, nämligen att det är väldigt bra att vi har kollektivavtal. Det skapar en anda av delaktighet för båda parter. Men, , är inte inlägget i den här debatten någon form av illusionsmakeri för att avleda uppmärksamheten från det stora problemet på svensk arbetsmarknad, nämligen att ungefär en miljon människor går utan jobb? Jag får säga som den gamle gubben som skulle få medalj i stället för bättre pension: Gärna ett kollektivavtal men först ett rejält jobb! Det är faktiskt det som är det viktigaste. 3 () replik: Min fråga var om fortfarande tycker att det som har gjort är en skamfläck. De hävdar svenska kollektivavtal och dess rätt. Det svaret har jag fortfarande inte fått. Är det en skamfläck för svensk fackföreningsrörelse att hävda det som är instiftat i svenska kollektivavtal? Den frågan vill jag ha svar på. Eller ska själv svara på den, möjligtvis på eller någon annanstans? Jag har inte fått svar på det. När det gäller sysselsättningen och arbetslösheten återkommer vi till dem , i vårpropositionen. Där tar vi krafttag för att få ned den öppna arbetslösheten. 4 (m) replik: Det är bra om det finns någon direkt fråga som behöver kompletterande svar och den ställs direkt till . Vi har deklarerat vår uppfattning om hur vi ser på kollektivavtalen. Jag återkommer till detta: Ägna lite större uppmärksamhet åt de en miljon människor som står utanför arbetsmarknaden, som nog gärna skulle vilja ha ett kollektivavtal om de hade ett arbete. En förutsättning för att få ett kollektivavtal och omfattas av det, , är ju faktiskt att ha det där jobbet som den miljonen människor saknar. Det är en skamfläck, för att använda det uttryckssättet, att en miljon människor står utanför arbetsmarknaden i dagens läge med högkonjunktur. De kan inte försörja sig, inte bidra till skattesystemet. Det är skamfläcken. 5 () replik: blev tydligen upprörd över att jag sade att har sagt att det är en skamfläck. Jag har inte fått något svar, och jag ställer fortfarande frågan: Är det en skamfläck för svensk fackföreningsrörelse att hävda kollektivavtalen på svensk arbetsmarknad? Svaret har inte kommit. tyckte att det var en skamfläck för den socialdemokratiska regeringen att det finns 300 000 arbetslösa. Det kommer vi att ta krafttag mot, inte minst i vårpropositionen. Där kommer vi att presentera ett stort antal åtgärder för att komma till rätta med det. 6 () replik: Även jag deltog i debatten och svarade på de här frågorna. Men låt mig klargöra att och jag har skrivit om de här sakerna i olika sammanhang. Vår hållning från är att vi står bakom huvuddragen i svensk arbetsrätt, det vill säga kollektivavtal i stället för någonting annat, till exempel detaljerad lagstiftning om minimilöner. Vi står naturligtvis också bakom EU:s så kallade utstationeringsdirektiv som ska säkra basnivån. Det är ett grundskydd för EU-medborgare som kommer hit för att jobba tillfälligt. Och såvitt jag vet står alla partier bakom systemet med kollektivavtal på svensk arbetsmarknad, om man tittar på programtexter, motioner och så vidare, liksom det EU-direktiv jag just nämnde. Ingen är emot. Inte heller organisationen , som är arbetsgivarorganisation i , är emot systemet med kollektivavtal. Så vilka partier, organisationer och rörelser är det egentligen som Socialdemokraterna och LO angriper, och som påstås hota systemet med svenska kollektivavtal i ? Finns det ett svar på den faktafrågan, ? 7 () replik: Det var ju glädjande att man säger sig stå bakom kollektivavtalen. Min fråga gällde dock om man står bakom rätten att vidta stridsåtgärder för att hävda kollektivavtalen. Det är pointen i frågan, och den har jag inte fått något svar på. Det är också glädjande att nu säger att svenska kollektivavtal ska gälla på svensk arbetsmarknad, men ska man också ha rätt att vidta stridsåtgärder för att kunna använda kollektivavtalen? Det är det frågan gäller, . 8 () replik: Det här blir ju löjligt. Vi har haft det systemet , och som jag sade står bakom systemet med kollektivavtal. Det är inte trovärdigt att 15 fattiga letter i skulle ha hotat järntriangeln bestående av den socialdemokratiska regeringen, LO och . Så svaga är ni trots allt inte tyvärr. Nej, jag tror att det som , LO, regeringen och ägnar sig åt är en jättebluff. Ni marknadsför en jättebluff om att det finns ett stort och utbrett motstånd mot svenska kollektivavtal. 9 () replik: Så bluffar alltså den socialdemokratiska regeringen och LO och och allt vad det är. Hur mycket bluff finns det i de motioner från den borgerliga alliansen som jag läst? Hur mycket bluff finns det i dem? Eller är det verklighet? Det kan vi återkomma till i nästa debatt. fick jag inget svar på frågan, bara att man hävdar kollektivavtalet. Pointen i kollektivavtalet är: Får man använda stridsåtgärder? Det svarade inte på. 10 () replik: Den svenska livsmedelsproduktionen flyttar i förfärande snabb takt utomlands. Vår produktion minskar, och importen ökar från länder där arbetskraftskostnaderna och djurskyddskraven är mycket lägre. Det är ett generellt bekymmer för . Konkurrensen är stenhård, och vi måste skärpa oss på alla plan för att kunna bevara sysselsättning och jobb. Det är på det området vi borde ha den stora politiska debatten. Vi ska respektera avtalsrätt, arbetsrätt och så vidare, men det vi saknar från socialdemokratins sida är engagemanget när jobb och branscher flyttar ut från , liksom åtgärder för att motverka utflyttningen. I debatten fastnar vi ofta i ett enda Vaxholmsfall, och det beklagar jag. 11 () replik: Jag kan konstatera att talesman inte svarade på den fråga jag ställde om och hennes uttalande i . Vad gäller den fråga som ställde om utflyttning av företag är det en del i den svenska arbetsmarknadspolitiken, i det system vi har med parters inflytande och ett bejakande av att företag flyttar utomlands. Vi har gått igenom strukturförändringar i vårt land. Jag kommer själv från en stad som gått igenom oerhört stora strukturförändringar, och vi har bejakat dem. Vi har bättre ersättningssystem i vårt välfärdsbygge, i form av a-kassa och annat, och vi säger ja till strukturförändringar eftersom vi vet att vi har en trygghet. Sedan går säkerligen strukturförändringarna snabbare än tidigare, men frågan till kvarstår: Ställer man sig bakom uttalande i ? 12 () replik: Vi står självfallet fullt ut bakom det faktum att det är en tragedi för att svenska livsmedelsjobb flyttar utomlands. Företagare och livsmedelsarbetare försvinner i och dyker i stället upp på andra håll i världen. Detta måste vi förhindra genom att vässa vår konkurrenskraft i samverkan mellan stat och fackförbund. Det är det vi vill åstadkomma. Vi hade en debatt i kammaren i går där socialdemokratin och regeringen skulle driva 2 000 arbetstillfällen ur landet genom att lägga ned en halv bransch, nämligen pälsdjursuppfödningen. Det är inte så vi löser problem, utan vi måste offensivt ta vara på alla arbetstillfällen vi kan i det här landet. 13 () replik: svarar åtminstone på frågan. Man tycker att det är riktigt med uttalande om att använda lönedumpning som ett system för att konkurrensutsätta svenska löntagare på svensk arbetsmarknad. Tack för beskedet, . 14 (): Jag är inte någon specialist på kollektivavtal, men jag har respekt för dem och för de organisationer som träffar avtalen arbetsgivare och fackförbund. Vi har också bred enighet i om respekten för den svenska förhandlingstraditionen och för träffade kollektivavtal. Det jag vill tillföra i den här debatten är att vi lever i en föränderlig värld; näringslivet är just nu utsatt för en stark och växande konkurrens och många jobb flyttar utomlands. Jag är övertygad om att det är helt nödvändigt för att förbättra sitt företagsklimat och sänka sina skatter, inte höja dem. Likaså är det nödvändigt att i mycket hög grad reducera krångel och byråkrati inom varje tänkbart område, och det ska göras med glöd och entusiasm, inte motvilligt och under protest. Ett tänkbart och viktigt område är kollektivavtalen. Jag är övertygad om att de kan göras en hel del enklare och bli lättare att tillämpa för båda parter utan att man för den skull ger avkall på det grundläggande innehållet. Här har självklart båda parter ett stort ansvar. kan man uppleva en bristande flexibilitet från endera eller båda parterna, vilket kan kosta mycket kraft och energi och åsamka krångel och onödiga kostnader. Och det har inte råd med. Jag vill bidra med ett konkret exempel, och det vore skönt om kunde instämma i att det regelkineseri som jag ska berätta om borde tas bort. Den svåra stormen gör att all tillgänglig kapacitet för skogsavverkning nu utnyttjas. Många skogsentreprenörer behöver extra arbetskraft för att till exempel såga av de fallna träden. De anställda skogsarbetarna gör ett utmärkt jobb, men de räcker inte till. De räcker inte heller till för exempelvis röjning och plantering . Det finns många landsbygdsföretagare som gör landsbygden levande genom att med ett jordbruk eller annat företag som grund kombinera olika uppdrag i den lagliga och hedervärda organisationsformen enskild firma. De skulle enkelt kunna anlitas av skogsentreprenörer och bolag för att på ett flexibelt sätt rycka in och göra stor nytta. Det har också skett . Men sätter Skogs- och Träfacket p för det. Plötsligt tolkar de en gammal arbetstagardefinition i gällande kollektivavtal som att arbetsgivarna inte får anlita företagare med enskild firma. Det är enligt Skogs- och Träfacket förbjudet att anlita en hedervärd företagare med en i fullt laglig företagsform. Facket menar att dessa företagare i stället måste bli anställda eller bilda aktiebolag eller handelsbolag. Det innebär krångel och byråkrati för alla parter, tar kraft och energi och väcker frustration. Sådant har vi inte råd med i dagens , särskilt inte när uppröjningsarbetet efter stormen just nu med all kraft måste prioriteras. Det är oerhört märkligt att ett fackförbund anser att skogsbranschens arbetsgivare har förbud mot att anlita enskilda landsbygdsentreprenörer som bedriver sin verksamhet i formen enskild firma. 15 () replik: Jag kan inte kommentera det enskilda avtalet utan bara konstatera att avtalet är förhandlat fram mellan två parter ganska jämbördiga hoppas jag och så fungerar det på svensk arbetsmarknad. Om sedan den ena parten misslyckats i sin förhandling, om man nu tycker det, måste det ligga på den parten, inte på politiken, eftersom vi sagt att det är parterna som ska avgöra dessa frågor. Svaret på frågan är: Det är parterna som måste göra upp om den frågan i sitt kollektivavtal. De måste i så fall omförhandla det, om de nu tycker att det är felaktigt. Det är två parter, och det är de som förhandlar om frågan. Vi ska inte lägga oss i kollektivavtalet. 16 () replik: Inga kommentarer, säger , och har ingen uppfattning. Det här avtalet har tydligen sin grund i någon överenskommelse eller så som egentligen inte har tillämpats. Arbetsgivarparten anser att den inte ska tillämpas på det här sättet. Men Skogsfacket tar upp överenskommelsen och driver den stenhårt. Parterna är överens, och ska inte vi lägga oss i, säger . Jag håller med om att man ska kunna avtala om mycket här i , men inte om vad som helst. Någonstans går gränsen. Om parterna skulle vara överens om att inte anställa kvinnliga företagare, skulle det vara okej då? Skulle vi inte lägga oss i? Jag tycker att kunde vara tydlig med att det inte är bra i dagens att man utesluter en fullt legal och hedervärd företagsform från att ta jobb i skogsbranschen. 17 () replik: Jag fick viskat i mitt öra av en kollega att den verklighetsbilden inte riktigt är densamma från Skogs- och Träfacket. Det finns ca 2 000 arbetslösa skogsarbetare som mycket väl kan ta delar av dessa jobb. 1 000 av dem skulle kunna gå ut i arbete . Jag kan mycket väl tänka mig situationen att Skogs- och Träfacket, som har till uppgift att ta till vara sina medlemmars intressen, också försöker göra det och säger: Anställ dem först innan ni tar in några andra entreprenörer. 18 () replik: Jag utgår från att alla som kan göra nytta, har formen och har utbildning tas till vara i det här läget. Det handlar inte bara om stormen. I får regelmässigt den företagare som röjer och planterar skog nu besked av sitt skogsbolag: Vi kan inte längre anlita dig. Facket tolkar vårt avtal som att vi inte får anlita enskilda firmor. Skulle inte du kunna tänka dig att bilda aktiebolag? Det är grundfrågan. Den har inte svarat på. Hotet mot sysselsättning och företagande på grund av nya regler för offentlig upphandling 19 (): Arbetslösheten är hög. Den är ungefär 8 ½ % totalt räknat. Den är särskilt hög bland ungdomsarbetslösa, och därför kommer min partivän från att tala om detta om . Mot den bakgrunden är det inte förvånande att människor är angelägna om att behålla de jobb de redan har. Regeringens misslyckande med arbetslösheten är förmodligen bakgrunden till förslaget som kom i att det bör krävas svenskt kollektivavtal eller motsvarande av ett företag för att det ska få lägga anbud och leverera till stat, kommuner och landsting. Krav på svenskt kollektivavtal vore dock närmast ett dråpslag mot jobb och företagande i . Det kravet skulle utestänga väldigt många anställda och företag i , och antagligen särskilt många jobb och företag i den egna kommunen. Det är nämligen på det sättet att många svenska företag inte har kollektivavtal. Det gäller ungefär hälften av småföretag. hade inte av alla företag kollektivavtal. De företagen uppskattades då sysselsätta och anställa av alla arbetstagare i privat sektor. Uppgifter som gäller pekar på att av alla anställda i det privata näringslivet jobbar i företag som inte har kollektivavtal. Bland de små företagen är andelen naturligtvis högre. Den är sannolikt fortfarande någonstans omkring hälften. Förslaget från regeringen skulle alltså om det förverkligas utestänga cirka hälften av alla småföretag i den egna kommunen i en genomsnittlig svensk kommun och kanske av alla företag oberoende av storlek. Det vore fullkomligt vettlöst att utestänga en så stor andel av den egna kommunens företag från den egna kommunens upphandling. Jag tror att de 15 fattiga letterna i spökar än en gång. Men det vore inte lettiska, polska eller andra östeuropeiska företag och deras anställda som i första hand skulle drabbas av regeringsförslaget. Det vore i stället svenska företag och svenska anställda. Hela förslaget är feltänkt. Men det är inte allt. sände ut en cirkulärskrivelse numrerad som 17. Den ger grönt ljus för kommuner och landsting att införa krav på kollektivavtal eller motsvarande i sina offentliga upphandlingar. går alltså före utan att invänta någon offentlig utredning eller något regeringsförslag och rekommenderar detta. Det beskriver hur kommunerna kan ta in olika villkor som krav på kollektivavtal eller motsvarande i sina förfrågningsunderlag inför upphandlingar som ska gälla: Entreprenören är skyldig att vidta åtgärder så att inte lag eller gällande svenska kollektivavtal för arbetet åsidosätts eller motsvarande villkor. Det ska gälla även underentreprenörerna. Jag vill starkt varna för cirkuläret. Juridiskt är det oerhört skakigt med sådana krav. Kravet på kollektivavtal har analyserats av jurister och i förvaltningsdomar tidigare och har avvisats. Det är inte svensk lag utan EG-rätt som ligger i botten för upphandlingsregler och konkurrensrätt i . I sista hand kommer upphandling att kunna hamna i . Krav på svenskt kollektivavtal kommer sannolikt att leda till överklaganden av upphandlingar. Kommuner kommer att fällas och få göra om upphandlingar och få på sig skadeståndsanspråk. Det finns också ett konsument- och skattebetalarintresse som regeringen och har glömt bort. är det inte juridiken som är det viktigaste här. Det är jobben och företagandet i . Det är för mig obegripligt varför skickar ut ett cirkulär som skulle bana väg för kommuner och landsting att utestänga stora delar av svenska företag, särskilt småföretag, och stora skaror av den egna kommunens arbetstagare från kommuners och landstings upphandling. Tala om att skjuta sig själv i foten! Utlokalisering av statliga myndigheter 20 (): Tomtefar skickade ut sina tomteministrar i landet för att dela ut julklappar till , , , och i form av från utlokaliserade statliga jobb. Någon tomte skickades dock inte till . Det står nu helt klart att ca 3 000 statliga jobb ska utlokaliseras från till olika delar av landet för att kompensera vänsterkartellens försvarsneddragningar. Tusentals familjer rycks upp med rötterna och riskerar nu att hamna i arbetslöshet eller tvingas flytta. Som stockholmare är jag ganska härdad när det gäller den socialdemokratiska regeringens Stockholmsfientlighet.