prot · GS09119 · 2005-05-12 00:00:00 — 54 Statsrådet (): Vi har nämnt den rapport som har lämnat. Vi har också sett ett flertal internationella rapporter om läget i den svenska skolan. Samstämmigt i samtliga dessa rapporter sägs att elever och lärare i den svenska skolan trivs allt bättre i skolan. Arbetsmiljön upplevs som tryggare. Men för regeringen har det varit väldigt viktigt att framhålla att när det gäller kränkningar och diskriminering accepterar vi inte att en enda av våra elever, eller för den delen lärare, känner sig kränkt eller diskriminerad. Det är därför regeringen har presenterat ett förslag om en ny lag mot mobbning och diskriminering i skolan. Vi kommer också att gå vidare med en ny skollag och förtydliga vilka befogenheter skolan ska ha för att skolan ska kunna nå upp till det ansvar som den har. Det är inget tvivel om att det är viktigt med tydligt ansvar och tydliga befogenheter för skolan så att vi får trygghet, studiero och lärande också i den svenska skolan. 55 (): Min fråga riktar sig till . har tillstyrkt att får genomföra sina föreslagna höjningar av den termiska effekten i , men Miljödomstolen har sagt nej. Ansökan ligger nu på Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementets bord för avgörande. har i blivit citerad så här: Jag har en positiv inställning till effekthöjningar, men det förutsätter naturligtvis att kärnkraften uppfyller gällande krav. Har blivit felciterad i , eller kan man hoppas på att ministerns positiva inställning har blivit påverkad av Miljödomstolens beslut? 56 Samhällsbyggnadsminister (): , och har en gemensam strategi för hur vi ska ställa om energisystemet och hur vi successivt ska avveckla kärnkraften. detta år stängs som ett tydligt led i detta. Kärnkraften som sådan kommer dock att finnas kvar . Det jag har uttryckt är att under den tiden är det oerhört viktigt att kärnkraften är både säker och effektiv. Själva frågan om vars beredning ställer sin fråga om effekthöjningen ligger på regeringens bord. Vi får återkomma när frågan är färdigberedd. Men det är viktigt att komma ihåg att effekt och säkerhet är två sidor av samma sak och väsentligt som kärnkraften kommer att finnas kvar. 57 (): En effekthöjning innebär att det kommer att gå åt mer uran, att det blir mer radioaktivitet. Det blir mer avfall, och avfallsfrågan är inte löst. Det blir större olycksrisker och värre konsekvenser om en olycka skulle inträffa. Dessutom styr man om väldigt mycket pengar, kanske 1525 miljarder, från andra möjliga effektivitetsinvesteringar eller investeringar på förnybara energislag över till kärnkraft. Min förhoppning är att de här sakerna ska påverka utgången av diskussionen om effekthöjningarna. 58 Samhällsbyggnadsminister (): Återigen: Det konkreta ärendet bereds, så det kan jag inte säga mer om . Däremot får det inte råda något tvivel om att marschen mot ett energisystem som baseras på förnyelsebara energikällor är inledd. I det arbetet ingår att successivt i lugn och ordning och med ersättning av förnyelsebara energikällor avveckla kärnkraften. Den strategin är oerhört viktig och kommer i längden att betyda mycket också för tillväxten och våra svenska företag. Men det är ändå viktigt att ha en respekt för diskussionen om säkerhetsaspekterna och därmed också effektivitetsfrågorna när det gäller kärnkraften så länge den finns kvar. 59 (): Vi har pratat om betyg, och är det väldigt många elever som lämnar utan godkända betyg i kärnämnena. Det har fått till följd att gymnasiets individuella program i många skolor är det största programmet. Det är en riktig sorteringsskola, där många ungdomar inte får sina livsdrömmar realiserade därför att de inte har fått chansen . Den unga människa som i årskurs 8 får varning i betyget eller Icke godkänd har väldigt på sig att ordna så att han eller hon får godkända betyg i . Jag undrar varför regeringen inte vill tillåta alla elever i att få godkända betyg och få sina livsdrömmar realiserade, så att man redan på mellanstadiet kan sätta till resurser för de elever som behöver det, i stället för att vänta till slutet av årskurs 8 när det oftast är . Varför tillåter man denna sorteringsskola där inte får godkända betyg? 60 Statsrådet (): Det är viktigt med en stark uppföljning, inte bara från mellanstadiet utan även i . Det är därför regeringen har beslutat att införa individuella utvecklingsplaner redan nästa vårtermin för samtliga elever . Jag tror inte att det räcker bara med att sätta upp mål och tydlig uppföljning. Man måste också vara beredd att göra satsningar, och det är det som regeringen gör. Förutom de sammanlagt 15 miljarder som vi satsar på att anställa fler lärare och annan personal i skolan kommer regeringen också att satsa på att stärka kvaliteten på det individuella programmet. Vi har haft en mycket positiv utveckling som har inneburit att dubbelt så många gymnasieelever genomgår en treårig gymnasieutbildning. Det är ett väldigt bra steg på vägen till att ge alla elever en bra utbildning. Men det räcker inte för oss. Vi kommer att jobba vidare för att se till att alla får en bra utbildning så att de kan göra egna livsval och förverkliga sina egna drömmar. 61 (): I dagens skola börjar man med utvecklingssamtal tidigt, i årskurs 1, där vi föräldrar får lyssna på lärarnas omdömen om våra barn. Vi får aldrig någon skriftlig information. Jag tror att det är väldigt viktigt för de flesta föräldrar att få både en muntlig och en skriftlig information, så att man hemma på kammaren eller vid köksbordet kan gå igenom vad man kan stötta sitt barn med och hur man ska hjälpa honom eller henne med läxor, redan från årskurs 1 så att inget barn blir lämnat på efterkälken. I dagens skola fungerar det inte så. Efter min egen erfarenhet av två barn i skolan och ett antal utvecklingssamtal kan jag säga att föräldrar väljer informationen, lyssnar på olika saker och inte får en fullödig information. Varför inte ge alla barn chansen att klara skolan och få sina livsdrömmar realiserade och chansen att göra det som de drömmer om? Varför lämna efter? Därför är min fråga återigen när det gäller betygen hur skolministern ser på förslaget från om tidigare betyg. 62 Statsrådet (): Jag kan glädja ledamoten med att de individuella utvecklingsplanerna kommer att fungera just så. En sådan plan ska vara utformad som ett avtal mellan skolan och hemmet om vilken hjälp och vilket stöd en elev behöver för att nå de mål man gemensamt har satt upp. Syftet med dessa utvecklingsplaner är just att de ska vara framåtsyftande och vara till stöd både för skolan och för hemmet. Vi vet att en större samverkan mellan skola och föräldrar är en framgångsfaktor när det gäller elevernas förmåga att nå upp till målen. Det är också viktigt med en riktig beskrivning. Det nämndes här att det är som inte når behörighet. Det är inte med sanningen överensstämmande. För den socialdemokratiska regeringen är det för mycket, och det är därför vi nu både gör rejäla satsningar när det gäller en starkare uppföljning i skolan och är beredda att göra stora satsningar för att se till att fler elever kan genomgå en bra grundläggande utbildning och förverkliga sina egna livsdrömmar. 63 (): Min fråga riktar sig till äldreomsorgsminister . Det är få personer i detta land som jag invärtes känner så mycket för som de demenssjuka och deras anhöriga. De har en ohyggligt svår situation. När vi andra nu går mot sommar kanske väldigt många demenssjuka inte ens får möjlighet att vara ute. Vi har lagstiftat om att kor och grisar ska få vara ute, och det är bra. Min fråga är om har tänkt föreslå en lagstiftning som garanterar att också demenssjuka får vara utomhus, helst . 64 Statsrådet (): De demenssjuka och deras anhöriga är en väldigt viktig grupp, och vi vet att vi behöver göra mer insatser för den gruppen. Det var just därför som regeringen tillsatte Demensarbetsgruppen, som kom med många väldigt bra förslag. En hel del av dem håller redan på att genomföras. För att se till att man lever upp till de höga ambitioner som finns i socialtjänstlagen har vi förstärkt tillsynen. Det innebär närmast en femdubbling av den aktiva tid som man använder ute i tillsynen, med den förstärkning som har fått genom äldreskyddsombuden. Jag tror dock att vi behöver göra mer insatser, inte minst med sikte på den här gruppen. En viktig insats är ökad kompetens hos den personal som arbetar med de demenssjuka. Där är regeringens stora satsning på Kompetensstegen ett mycket viktigt steg. När vi nu ser vad kommunerna har ansökt om för att göra utvecklingsinsatser för personalens kompetens vet vi att just kunskaper i demensvård och demensomsorg är en av de frågor som finns i fokus. 65 (): Jag är givetvis glad för alla verkliga åtgärder och förslag som regeringen lägger i syfte att göra det bättre för de demenssjuka. Tyvärr är det nog väldigt många förslag, exempelvis från den utredning som nämnde, som inte har blivit verklighet. Många demenssjuka har ju behov av åtgärder . Jag vill ändå ställa min fråga igen, inte minst med tanke på att de personer som finns på häkten och fängelser också har rätt att vara ute: Vore det inte självklart att också föreslå en lagstiftning, en värdighetsgaranti eller någonting som lyfter upp den självklara, tycker jag, möjligheten för oss alla att få vara utomhus, men kanske mest att ha en lagstiftning, en värdighetsgaranti, för dem som inte själva kan tala för sig? 66 Statsrådet (): Det är självklart att den som är sjuk och kanske på grund av ålder eller sjukdom inte själv kan ta sig ut eller klarar av att leva sitt liv fullt ut har all rätt att få vård och omsorg för att kunna göra det. Vi har en lagstiftning som säger det. Jag tycker inte att vi ska ta ett sådant steg att vi börjar detaljreglera hur man ska få komma ut, eller på den nivån, utan det viktiga är att man ska kunna leva ett fullvärdigt liv i så stor utsträckning som möjligt utifrån de behov och önskningar som individen har. Här har vi mer att göra. Där är jag överens med . Men jag tror att vi har kommit ganska långt. Inte minst när det gäller gruppen demenssjuka har vi vidtagit åtgärder, och vi gör det än mer. Tillsynen har förstärkts väsentligt. Vi har ökat resurserna till kommunerna. Vi satsar stort på kompetensutveckling, för vi vet att okunskap om demenssjukdomens utveckling och vad det innebär för individen är en av orsakerna till att flera demenssjuka inte får den allra bästa omvårdnaden, som de har rätt till. 67 (): I går kunde vi höra och läsa i tidningen att finansminister tillsammans med journalister diskuterade vad vi hade att vänta oss och att vi skulle få se att taket i sjukförsäkringen förmodligen inte kommer att kunna höjas. Det var ju ett löfte som förre finansministern med bestämdhet kunde utlova , att just det hade man råd med. kan jag hålla med om att man måste vara väldigt försiktig . Det har utlovats nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder, kanske nya anslag till kommunerna. Det diskuterades i går fortsatta inkomstskattesänkningar och så vidare. kommer statsbudgeten, så som det rapporteras i vårpropositionen, att gå med 4045 miljarder i underskott. Så min fråga är: Har vi, när budgeten kommer, att se fram emot ett budgetalternativ som innebär ett betydligt större budgetunderskott än 4045 miljarder? 68 Finansminister (): har en av allra starkaste offentliga ekonomier, även om man bara tittar på den statliga sektorn. Vi har valt att föra en aktivare arbetsmarknadspolitik i jämfört med i princip alla andra europeiska länder. Vi tycker nämligen att det är betydligt bättre att människor som är arbetslösa hellre än att de är arbetslösa är i utbildning, i praktik, har möjlighet att få en anställning via skatterabatter som vi skattebetalare står för. Det här innebär övergångsvis ett underskott i statens finanser det är riktigt. Men det ska vägas mot de överskott som vi har i pensionssystemet och som vi har i kommunsektorn. Senast redovisades att kommunsektorn gick med betydande överskott. Det gör det möjligt för kommunerna att nu satsa extra på sysselsättning. Så det är ett pris som vi är beredda att betala så länge det handlar om att bekämpa den öppna arbetslösheten. 69 (): är ju inte det här underskottet tillfälligt, utan det finns och kommer, enligt långtidsprognoserna, även att finnas framöver. Enligt prognoserna kommer vi att ha ett stort underskott i statsbudgeten under hela konjunkturcykeln. Och det är ingenting vi kan väga av mot att vårt pensionssparande följer regelverken. De pengarna ska vi ju ta ut när vi blir pensionärer. Det är ingenting som vi så att säga kan väga mot att vi , i högkonjunktur och , förbrukar mer pengar än vad vi tjänar in, utan det är morgondagens skattebetalare som ska betala igen de underskott som blir . Jag noterar att finansministern nöjer sig med att jämföra med länder som sköter statskassan sämre. Jag skulle vilja återupprepa min fråga: Har vi att se fram emot ett budgetalternativ som innehåller ett budgetunderskott som är betydligt större än de som redovisas i vårpropositionen? 70 Finansminister (): Det finns ett mycket enkelt sätt att få reda på hur bekymmersamt ett underskott i en offentlig ekonomi är. Det är att studera hur marknaden värderar ett lands offentliga ekonomi. Om de alarmerande ordalag som uttrycker skulle stämma skulle ha en situation där vi hade kraftigt stigande räntor och där vi värderades ned av internationella kreditvärderingsinstitut, men det har vi inte tvärtom. Vi har rekordlåga räntor i . Man får gå tillbaka till 1920-talet. Vi graderas upp som ett av de mest kreditvärdiga länderna i världen, till följd av att vi sammantaget har väldigt starka offentliga finanser. Jag måste erkänna en sak. När jag har svårt att sova går jag tillbaka och läser snabbprotokoll, och jag har läst vad har sagt på det här temat . Det är samma visa som återupprepas. Gå till exempel, när ni har svårt att sova, tillbaka till snabbprotokollet från budgetdebatten och finn där precis samma alarmerande tonläge. Men inte ledde det till några höjda räntor. 71 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till jordbruksministern. ska garnfiskarna i tvingas att använda så kallade ljudskrämmor, pingers, för att skrämma bort tumlare från sina garn. En sådan pinger kostar , och då blir kostnaden för en båt på . Men, fru talman, i de delar av där svenska laxfiskare håller till har man inte haft några tumlare , inte sedan isvintrarna . En bidragande orsak kan också vara oljetransporterna. Men ändå har gått med på att man ska ha ljudskrämmare samt förbjuda drivgarnsfiske . Min fråga till ministern är: Varför har gått med på att stoppa drivgarnsfisket för att skydda en art som bevisligen inte har funnits här ? 72 Jordbruksminister (): Frågan om drivgarnsfiske är inte ny inom EU. Vi har ju en gemensam fiskeripolitik inom EU. Drivgarn har inte varit tillåtet bland annat i och i , men vi har haft möjligheten i . Vi måste ha en fiskepolitik som är ansvarsfull och som utgår från försiktighetsprincipen. Vi måste värna de miljöerna. Därför har det varit naturligt för att på ett mycket konstruktivt sätt medverka i de här besluten inom unionen. Vi har däremot varit väldigt noggranna med att se till att krav på investeringar i sådana här ljudskrämmor och krav på att det ska finnas inspektörer ombord på båtarna inte drabbar det kustnära fisket. Därför lyckades vi påverka de här reglerna som ska träda i kraft och fasas in till 2008 på ett sådant sätt att vi då har värnat det kustnära fisket. 73 (): Jag påstår tvärtom. Det här är faktiskt ett kustnära fiske. Är det att värna det kustnära fisket att lägga på dem kostnader på för någonting som bevisligen inte behövs? Det ser inte jag som att värna det kustnära fisket. Det må så vara att man har haft det i andra länder, men den regering som sitter nu har gått med på en massa konstiga bestämmelser. Jag fick ett skriftligt svar från jordbruksministern där jordbruksministern det vill jag erkänna medgav att bestämmelsen om fyratimmarsregeln för fiske nog var i mesta laget. Det är nämligen så att man ska anmäla innan man kommer i land med sin fångst. Men i alla fall i mitt lilla fiskeläge sitter man och äter frukost innan. Då har man inte ens gått ut. Hur ska man då kunna anmäla sin fångst? Jag ser den här regeln precis likadant. Man kan inte dra alla länder över en kam. Fisket i kan inte jämföras med fisket i . Därför måste, fru talman, jordbruksministern se till att vi anpassar reglerna efter verkligheten. har också påtalat att det finns absolut inga vetenskapliga bevis för att det finns några tumlare. Är jordbruksministern då beredd att omförhandla det här? 74 Jordbruksminister (): Jag fick en fråga till . Jag ska då försöka svara på två frågor i min replik. Vi kan inte föra en strutspolitik inom EU när det gäller fiskefrågorna. Vi måste erkänna att ett antal fiskebestånd är hotade. Vi måste vidta åtgärder. Annars finns det inget kustnära fiske . Det finns då inget fiske i våra vatten, eftersom bestånden är hotade. Därför står för en ansvarsfull fiskepolitik enligt försiktighetsprincipen. Sedan när det gäller tumlarna tror jag inte att lyssnade på vad jag sade. Jag informerade om hur vi påverkade regelverket och hur vi därigenom kunde undanta de mindre båtarna. Och jag har förstått, när jag har haft samtal med fiskare, att det var någonting som uppskattades mycket. Ungdomars och studerandes bostadssituation 75 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . Jag tycker att det finns all anledning att vara väldigt bekymrad över ungdomars och studerandes bostadssituation. Alltfler bor kvar hemma allt längre och flyttar in och ut i andra-, tredje-, fjärdehandsboenden och i slutändan tillbaka hem till mamma eller pappa. Jag skulle vilja veta vad regeringen har för förslag att komma med. Vi i har lagt fram flertalet förslag om hur man skulle kunna öka bostadsbyggandet och se till att ungdomar och studerande har en möjlighet att efterfråga bostäder. Men jag har sett väldigt lite förslag från regeringen inom detta område. Ett sådant exempel är också markpolitiken. Regeringen kritiserar kommunerna för deras markpolitik, medan vi menar att det också finns anledning att se över den statliga markpolitiken. Vilka åtgärder avser regeringen och statsrådet att komma med rent konkret? 76 Samhällsbyggnadsminister (): Ett av förslagen handlar om att bygga bostäder. När det gäller det mycket ambitiösa målet att bygga 120 000 nya lägenheter har vi nu fått rapporter om att det också kommer att uppfyllas. Det räcker inte. Vi måste gå vidare. Det är därför vi nu koncentrerar arbetet på att för det första rädda kvar hyresrätten, för det är det som av ungdomar efterfrågar när de flyttar hemifrån. För det andra handlar det om bostadsförmedling så att det ska bli lättare att byta men också att kunna få köa till en lägenhet utan att bli diskriminerad, utan att ha kontakter och utan att ha en tjock plånbok. Vi har också tillsatt en särskild ungdomsbostadssamordnare som ännu mer tydligt ska gå igenom de hinder som unga människor har för att etablera sig på bostadsmarknaden. Ett annat förslag är det uppdrag som regeringen gav att se över om vi ytterligare ekonomiskt kan stötta ungdomar som hamnar utanför för att de kanske till exempel inte har ett fast arbete. Där kan staten stötta på ett annat sätt. Det finns många förslag. Jag hinner inte ens berätta om dem. 77 (): Jag konstaterar att det finns många förslag, utredningsförslag och direktiv till olika typer av myndigheter som ska återkomma med förslag. Jag frågar: Vilka konkreta förslag finns? Jag kan tycka att det finns en spretighet i regeringens ambitioner. Å ena sidan säger man att det ska byggas hyresrätter, för det är det som ungdomar ska efterfråga. Å andra sidan påtalar man ibland möjligheten att äga sin bostad. Jag kan exempelvis konstatera att det för många ungdomar är billigare i vissa kommuner att äga sin bostad än att flytta in i en hyresrätt. Därför vill jag återigen ställa frågan: Vad konkret kan vi förvänta oss att behandla här i detta år vad gäller ungdomars och studerandes bostadssituation? 78 Samhällsbyggnadsminister (): De 120 000 nya lägenheterna är inte något jag bara talar om. De finns, blir tusentals för och fler har möjlighet att flytta in. Det arbetet ska vi fortsätta. Jag har haft debatter med om det i kammaren. Vi samlar nu ihop till en bostadspolitisk proposition att lägga fram . Vi kommer att lägga fram förslag om som också kommer att underlätta situationen för hyreslägenheterna som i alla fall jag betonar och vårdar väldigt ömt. Därtill tittar vi på de konkreta förslag som regeringen själv har bett om för att se hur vi kan komma åt diskrimineringen och stötta de ungdomar som inte har fasta jobb att etablera sig på bostadsmarknaden, just för att kunna fortsätta att lägga konkreta förslag. och jag tycker olika om hur de förslagen ska se ut, men att regeringen agerar och kommer att fortsätta att göra det inom bostadspolitiken kan jag garantera. 79 (): Jag skulle vilja rikta min fråga till statsrådet . tillbringade jag två arbetspass inom vården, på kardiologen och på thoraxkliniken på hjärtintensiven. Det var mycket intressanta dagar, inte minst när man ser den vård som vi ger och den medicinsk-tekniska utvecklingen. mötte jag en viss oro och frågetecken kring framtiden. Den medicinsk-tekniska utvecklingen går ju väldigt snabbt. kan vi göra mer än vad vi gjorde i går. Det vet personalen på thoraxkliniken. Det skapar frustration. Hur arbetar ministern med de utmaningar och möjligheter som den medicinsk-tekniska utvecklingen ger? 80 Statsrådet (): Det är en mycket angelägen frågeställning som tar upp och någonting som man arbetar med ute i vården. Vi har en väldigt stark utveckling när det gäller den medicinska och den medicinsk-tekniska utvecklingen, medan man kan säga att de organisatoriska förändringarna av sjukvården inte går lika snabbt. Vi får därför inte heller ut full effekt av det vi skulle kunna få ut av nya medicinska möjligheter och nya behandlingsmetoder som faktiskt är tillgängliga. En viktig åtgärd är arbetet som gör, där man går igenom de mest verksamma metoderna och de samhällsekonomiskt mest effektiva metoderna och försöker få genomslag för dem ute i verksamheten. Ofta kan man både nå bättre resultat och en lägre kostnad genom att använda de mest moderna metoderna. Det kan handla om kortare vårdtider och snabbare och effektivare rehabilitering av till exempel strokedrabbade. En annan viktig åtgärd är kvalitetsregister, där vi kan jämföra resultaten mellan olika enheter och där vi ofta ser att de som på ett bra sätt har tagit till sig de nya metoderna också når bättre resultat till lägre kostnader. 81 (): behöver fler företagare. behöver en levande landsbygd. En av landets småföretagare, en lantbrukare utanför , har dömts till sex månaders fängelse. Han har begått ett allvarligt brott. Han har som en god herde försökt att skydda sina får. En varg som dagarna innan hade rivit får på en granngård och på hans egen gård närmade sig hans får, och han sköt vargen. Han anmälde sig direkt till myndigheterna och sade: Jag har gjort detta. Han har dömts av en hovrätt till sex månaders fängelse. Anser ministern att det är en rimlig lagstiftning som ger en företagare på landsbygden som bedriver husdjursskötsel sex månaders fängelse när han i nödvärn har försökt att skydda sina får? 82 Jordbruksminister (): Vi har en rovdjurspolitik som har tagit ställning till. Den innebär att vi ska ha de stora rovdjuren i våra skogar, i vår fauna. Vargen, järven och lodjuret finns ännu inte i tillräckligt antal för att vi ska ha livskraftiga stammar. Det är bakgrunden till att vi bara tillåter skyddsjakt under vissa bestämda former. är det mycket angeläget att det finns ett förtroende för både rovdjurspolitiken och möjligheter att skydda tamdjur. Jag kan känna mig bekymrad över att den här politiken inte har legitimitet i alla delar av och att i områden där vi har de stora rovdjuren befolkningen känner en oro. Därför har regeringen tagit initiativ till ett översynsarbete när det gäller jaktförordningen. Det arbetet pågår i . 83 ():