prot · GS09113 · 2005-04-27 00:00:00 — Min frågeställning blir: Är inte K G Abramsson orolig över att undantas sin möjlighet att utöva kontroll över den maktutövning som regeringen har? Därmed undantar man ju också allmänhetens möjligheter till insyn. Är inte detta något som K G Abramsson över huvud taget funderar på? 15 () replik: vantolkar nog vad regeringen och vi socialdemokrater vill när det gäller de statliga företagen. Vi har aldrig sagt att man ska lägga locket på. Transparens är ett nyckelord när det gäller verksamhet i statliga företag. Det är väldigt viktigt att vi har insyn och kan styra. Man gör detta på grund av svensk lag, och lag stiftar vi i den här kammaren. Om lagen inte är bra måste ta upp den frågan i stället. Vi har fel i aktiebolagslagstiftningen och vi har fel andra lagstiftningar om de statliga bolagen kan agera så oerhört ansvarslöst och med locket på för jämnan. Jag tycker inte att man gör det. Jag tycker att staten är ett föredöme när det gäller öppenhet och insyn i den statliga verksamheten. Sedan kan det förmodligen diskuteras om vi kan hitta instrument för att styra de statliga företagen bättre. Men då krävs det, vad jag förstår, en förändring i den lagstiftning vi har . Är då beredd att förorda en sådan förändrad lagstiftning? I mitt anförande ställde jag en fråga, . Vilken är inställning till och verksamhet? Är ni i maktpakten överens om att ska säljas av? Den frågan skulle jag vilja ha svar på. 16 () replik: Makten ser vi fram emot. Återigen försöker K G Abramsson lägga ut lite dimridåer i diskussionen om . K G Abramsson är riksdagsledamot och ansvarig för majoritetskonstellationen i vad gäller svar på revisionens och revisionsstyrelsens anmärkningar. har också framfört kritik mot att man i efterhand inte kan granska eller värdera styrningen av statliga bolag och i det här sammanhanget . Oroar inte det K G Abramsson? Det här handlar inte om att man måste ändra en lagstiftning. När man har en så kallad formlös styrning, som också K G Abramsson var inne på, där det inte krävs dokumentation undansätter man mycket medvetet möjligheter att enligt grundlagen utöva den granskning som vi är satta att göra. Och därmed fråntar man även allmänheten, det vill säga de som äger statliga företag och , möjlighet till insyn. Det är demokratiskt väldigt avgörande. Sedan för jag gärna en diskussion om . Vi har haft diskussioner om statliga företag tidigare. är ju med i underlaget för den kritik som riktats mot och energiomställningen. Jag tycker att man ska ha en viss självkritik, och det borde även K G Abramsson utöva. Styrningen till en aktiv miljöomställning är tolkningsbar och oprecis enligt revisionen. Krävs det då inte ett förtydligande? Borde inte K G Abramsson ta till sig detta och inte bara markera att allt är av godo? 17 () replik: Jag måste tyvärr konstatera att jag inte fick något svar på hur ser på maktpaktens inställning till att sälja ut . När det gäller de andra invändningarna som gör om styrningen vill jag fråga: Är inte nöjd med hur man har hanterat frågan om att ge tydligare signaler om hur man ska delta i omställningsarbetet genom ändringen i bolagsordningen och genom den ganska tydliga och omfattande motivering som till och med har fått intagen i bolagsstämmoprotokollet? Jag tycker att vi har tagit fasta på att det finns utrymme för att förbättra styrningen. När det gäller den formlösa styrning som och andra har tagit upp ska ju regeringen återkomma. Vi får säkert tillfälle att diskutera detta. Jag tycker att lite av det som sägs antyder att vi inte klarar av detta med den lagstiftning som vi har och att och andra förordar en annan tingens ordning. Då är det dessvärre så att detta även kommer att gälla de privata företagen. Frågan är om , och framför allt , gillar att man sätter fingret i ögat på bolagsledningar i privata företag. Den frågan kanske vi kan få svar på . 18 () replik: Jag skulle vilja ställa två frågor till K G Abramsson. investeringar i tysk kolkraft borde ha underställts riksdag. Det har klargjorts av . Vad tycker K G Abramsson? Enligt Socialdemokraterna ska spela en viktig roll i omställningen av det svenska energisystemet till ett miljövänligt och långsiktigt hållbart system. I stället expanderar man på kolmarknaden i . Är det rimligt, K G Abramsson? 19 () replik: Det är de borgerliga partierna som har gett instruktioner till regeringen om hur man ska förfara när det gäller förändringar i de statliga bolagens verksamhet. Jag har åberopat det i mitt inledningsanförande. Det är inte alls nödvändigt att gå tillbaka till . Man har beskrivit det ganska ordentligt. måste först fråga sig själv om man var med och tog ställning till något som inte var bra eller om det kanske borde gälla. Handlar det bara om att kasta sig över staten, den socialdemokratiska regeringen och ? Är det för nöjet att få göra det som man ställer sådana här frågor? Den andra frågan handlade om att man expanderar på kolmarknaden. har en bolagsordning och en instruktion. har inte förbjudits att expandera utan snarare tillhållits att vara ett framgångsrikt energiföretag i . Då finns det inga möjligheter att expandera och producera energi i annat än med de naturtillgångar som finns där. Den tyska staten och delstatsparlamentet har godkänt detta. Det finns ingenting som hindrar att expandera. tar ett miljöansvar när det gäller utvecklingen av kolkraft i . Det måste ändå stå klart för också. På det viset tycker jag att det är tillåtet för att expandera. 20 () replik: K G Abramsson nämnde förut i en replik att borgerligheten står för något slags kapitalism. Jag tycker att det är tvärtom. Det är Socialdemokraterna som står för en rå och kall kapitalism. Det är snabba vinster på människors och miljöns bekostnad. Flera statliga bolag har hög sjukfrånvaro. Statliga bolag avskedar människor i och expanderar utomlands. Vin & Sprit bedriver en hänsynslös marknadsföring gentemot ungdomar utanför gränser. investerar i kol i , och . För mig står det klart att beteckningen s inte bara står för socialdemokrati utan också för stora vinster, och helst snabbt. 21 () replik: Jag tror inte att det övergripande är vinstmaximering, men kapitalism i svenska folkets tjänst skulle kanske kunna gå för sig. Det tycker jag i alla fall. Det kommer folket till del. Använder vi det till bra saker kan de statliga bolagen få tjäna väldigt stora pengar. Men jag tror att de statliga företagen har ålagts mycket mer långtgående restriktioner när det gäller att bedriva verksamhet än vad privata företag har gjort, och det gäller inte minst . är ett framgångsrikt företag som satsar på miljön för att man inte ska förstöra för framtida generationer. Jag tog med mig det lilla bladet från bolagsstämman. I den skriften får man på några korta sidor information om vad gör. verksamhet bedrivs på ett professionellt sätt. satsar på energi- och miljöforskning. satsar på anläggningar för förnybar energi. Men det har gått , och många fler förbi. Det handlar bara om korståget mot de statliga företagen, och nummer ett är . ska inte vara i statens ägo. ska förmodligen privatiseras. Det tycker inte socialdemokrater. Det vore förödande för svensk energipolitik, och det vore delvis också förödande för statskassan. 22 (): är frågan om jag också, efter den här holmgången, lyckas pressa fram några repliker. Det är alltid en konst, detta. Betänkandet som diskuterats handlar ju om granskning av . Granskningen är begränsad till genomförandet av uppgift inom ramen för de av beslutade miljö- och energipolitiska målen samt naturligtvis redovisningen av bolagets verksamhet och agerande i . Det handlar om uppdrag, ägarstyrningen, insyn och kontroll av utländska dotterbolag samt huruvida regeringen bör inhämta godkännande vid väsentliga förändringar och hur de förändringarna i så fall ska se ut. har också genomfört likartad tillsyn i fem andra statliga bolag, varför man naturligtvis kunde tycka att frågorna hade mått bäst av att få behandlas som en helhet. Den speciella frågan om AB:s uppdrag har dock rönt stort intresse och lett till många diskussioner. Därför har det blivit ett eget betänkande. anser i likhet med motionärerna i , kd och att det har varit otydliga formuleringar av bolagets uppdrag när det gäller genomförande av svensk miljö- och energipolitik och att detta skapat utrymme för olika tolkningar. Motionärerna intar en principiell ståndpunkt. Man är sannolikt inte helt överens om de riktlinjer som antog 1997 men menar att regeringen misslyckats med att implementera de här riktlinjerna. Motionärerna noterar att det nu införs ett tillägg i bolagsordningen för men anser att detta inte egentligen innebär någon förändring i grunden av relationen mellan de två viktiga storheterna: affärsmässighet och miljö- och energiomställning. I den moderata motionen, och i reservationerna, säger man uttryckligen att man inte vill ha några miljö- och energipolitiska målsättningar för bolaget. Hur ska vi då hantera den här frågan, om affärsmässighet samt miljö- och energiomställning? Den majoritet som står bakom energipolitiska beslut och den riksdagsmajoritet som står bakom tillägget i bolagsordningen anser att det statliga bolaget klarar att hantera båda dessa mål, affärsmässighet samt miljö- och energiomställning. Om det skulle vara så att företag som konkurrerar på en marknad med många aktörer enbart ska drivas kortsiktigt, affärsmässigt, och inte ta sociala eller miljömässiga hänsyn utöver lagarna har givetvis motionärerna, åtminstone de moderata, rätt. Då ska man givetvis inte skriva in ytterligare mål i bolagsordningen. Det är väl av den anledningen inte anser att företag ska ägas av staten eller andra samhällsaktörer. All affärsverksamhet ska bedrivas på privatkapitalistisk bog, anser . Därför vill de att alla statliga företag ska säljas ut så fort som möjligt. Det finns en viss konsekvens i detta resonemang, det får medges. Mot denna konsekventa, om jag får kalla det så, privatkapitalistiska linje står riksdagsmajoriteten och sannolikt också i väldigt hög grad svenska folket. Man vill behålla det statliga ägandet av , , Vin & Sprit och naturligtvis . Man ser detta ägande som både naturligt och rationellt. De statliga bolagen skapar jobb i . De betalar skatt och skapar vinster som kommer svenska folket till del. Statliga bolag har också väldigt svårt att flytta ifrån höglönelandet . Statliga bolag kan ges uppdrag som anses viktiga för hela samhället. är ett ledande energibolag i norra . Man har, som man konkurrerar med andra bolag på marknaden, uppdraget att vara en aktiv aktör i den svenska energiomställningen samt ligga i framkant vad gäller miljö i de länder där man är verksam. spelar en viktig roll i energiomställningen . Med de tillägg som har gjorts i bolagsordningen kommer denna roll att bli än tydligare. Det var några av oss som var på öppna stämma i går. Jag håller med om att det är en trevlig upplevelse när kanske närmare 400 människor dyker upp för att få information och för att kunna ställa frågor om olika saker. Man ställde frågor om kärnkraft, hållbar utveckling, huruvida man ska kompensera kunder som drabbats av stormen och så vidare. Sådana öppna stämmor, en sådan informationsmöjlighet, en så direkt genomlysning som det här innebär, den utveckling som vi har just i fråga om de statliga bolagens öppenhet ut mot samhället detta vore naturligtvis inte möjligt om hade varit ett utländskt privatkapitalistiskt företag. Då hade möjligen dem av oss som köpt aktier i detta bolag varit med på stämman. På stämman i går, men även i diskussionen, har vi hört från olika håll, det kan vara , , , att det här med kol är förfärligt. Här har vi i kommit så långt att vi har bestämt att vi ska ställa om energisystemet. Vi ska använda vårt statliga bolag i det sammanhanget. Då tycker med flera att det är förfärligt att man investerar i kolkraft och kärnkraft i och . Då har man inte riktigt förstått hur den europeiska energimarknaden ser ut. Man kan naturligtvis strunta i att vara med och ta fajten på den europeiska marknaden. Men då måste man också vara beredd på att det egna bolaget kommer att bli utkonkurrerat. Jag tror att det är mycket bra också ur miljösynpunkt i och , att få en sådan spelare som , som faktiskt har, det får vi väl ändå erkänna allihop, en klar miljöinriktning och känner av trycket från sin hemmaopinion, från sin ägare, , svenska folket. Det är klart att de gör ett bra jobb i både och . Det är klart att de kommer att hjälpa till i den omvandling som också behövs där. Sedan är det faktiskt så att det är brunkol som gäller i och . Om vi går på linjen att vi inte vill ha med detta att göra, vi vill ha rena händer, svenska får inte pyssla med sådant här, då ska någon annan stackare pyssla med den här kolen och kärnkraften. Jag tror att det är en ganska bra variant att dels ser till att vara kvar som spelare på den europeiska marknaden, dels tar ett stort ansvar för energisituationen, den nödvändiga omställningen också i norra . Hade varit med på den förra debatten, där också Horno nämndes, och jag trodde att hon i alla fall hade läst den, hade hon förstått att det där inte är någon fråga som man ska köra med längre. vet man , framåt, vilka byar som måste flytta i östra för att man ska få den energiproduktion som staten kräver. Det är inget konstigt nere i östra . Alla vet om att det är på det här sättet. Man ordnar nya bostäder, och man gör det på ett väldigt bra sätt såvitt jag förstår. Här i har vi ju likartade situationer, att vi ska flytta på halva , halva . Där är det inga människor som protesterar. Man gillar naturligtvis inte situationen, men man vet om att det här är nödvändigt. Jag anser att gör ett mycket viktigt arbete. granskning av de statliga bolagen är viktig för att åstadkomma förändringar och förbättringar av vår skötsel av den statliga koncernen. Det är viktigt att olika beslut kan följas både i och i bolagen. Det känns dock konstigt att i denna debatt diskutera med vice ordföranden i . Representerar hon eller ? Är hon inte i viss mån jävig i den här frågan? Använder hon riksrevisionsrapporten för att understödja sin egen kritik av investeringar i ? Använder hon för att driva frågan om privatisering? Jag inser att detta är svåra frågeställningar. I många andra sammanhang är dock vi som riksdagsledamöter väldigt försiktiga med att agera på områden där vi inte känner att vi har det riktiga mandatet. Jag tycker att detta är en svår fråga, men jag tycker ändå att den behöver ställas i sammanhanget. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 23 () replik: Jag har egentligen en ganska kort fråga. Det är uppenbart att här pratar om medan jag pratar om förtroende, eller ska vi säga brist på förtroende. Då är min fråga till : tillhör ett parti som ingick en energipolitisk överenskommelse med regeringen där det stadgades att skulle ha en alldeles speciell ställning i den energipolitiska omställningen. Och så finner man sju att kompisen , alltså regeringen, inte gjort någonting för att hålla sitt löfte. Hur känns det som representant för Vänstern att bli utsatt för den situationen? 24 () replik: Ja, , att gå in på sådana där intrikata frågor är ju besvärligt. Ända har diskussionerna pågått om hur energiomställningen ska hastas på och hur vi lyckas med den. Jag tror att samtliga partier i kan ha synpunkter på sitt eget bolag och tycka att de skulle göra mer. På det hela taget har vi dock sett att trots att energibranschen och är stora kolosser där investeringar tar att genomföra och det tar att förändra någonting har det ändå skett saker. Vi har faktiskt varit ganska nöjda med utvecklingen. Vi tycker att vi tar steg för steg. Om inte annat märker vi när vi debatterar i den här församlingen att det finns vissa partier som tycker att stegen går alldeles för snabbt. 25 () replik: Hade jag varit vänsterpartist hade jag varit rätt sur, besviken eller förbannad på en samarbetspart som så uppenbart har lurat mig in i en överenskommelse. Man slingrar sig och säger att man arbetar hårt, att det är svårt och det ena med det andra men ett, tu, tre, när pressen blir stor från , då gör man någonting. Vad är det för kompis att samarbeta med? Om man kommit överens om någonting, ligger det då inte i korten att man på ett aktivt, ärligt och engagerat sätt ska arbeta för att genomföra det man kommit överens om? Det kan till och med vara så illa att man faktiskt har styrt bolaget. Det kanske inte alls har varit formlös styrning; det kan ha varit en mycket aktiv styrning vilket jag misstänker från sida i den riktningen att man inte vill att ska ha det här särskilda energipolitiska uppdraget. Man sade ett till och gjorde någonting helt annat, för man insåg att det var bättre. Men för att inte bli ertappad med byxorna neddragna valde man att inte dokumentera någonting alls. Då är ju förtroendeförlusten ännu större. Hur ska man från Vänsterns sida, kort sagt, agera framgent för att inte försätta sig i en sådan situation att man luras in i överenskommelser som regeringen inte tänker leva upp till? 26 () replik: Ett relativt långt liv, , gör att man blir lurad . Det här är . Jag är ganska nöjd med utvecklingen. Det finns säkert vänsterpartister som är både sura och besvikna och som vill att det ska gå fortare, men jag tycker ändå att vi har tagit väldigt viktiga steg. Om man jämför med världen i övrigt kan man ändå vara glad över agerande. Det finns en sanning i och agerande. Ni säger att ni inte vill ha något särskilt uppdrag för statliga . Det är väl lite grann här diskussionen har gått: Hur mycket kan man lägga på? Hur tydlig får man vara? Precis som tycker jag att den energipolitik vi bestämmer i denna riksdag ska gälla alla bolag i . Att vi i detta fall har tillgång till ett stort eget bolag som ändå kan vidta vissa mått och steg tycker jag är en stor fördel. 27 () replik: Jag har känt i . Vi har suttit i samma utskott och haft en hel del debatter . Även om vi för det mesta brukar landa på olika sidor av besluten brukar jag ändå kunna respektera uppfattningar och det han säger. Det är en hel del kloka saker . Men tror jag verkligen att du har huggit i sten. Skulle det finnas en jävighet för att man sitter i ? Nej, absolut inte! Detta har själv varit med och beslutat om. Beslutet om styrelsens tillsättning togs här i kammaren. Det är nämligen en lag som styr verksamhet, och den har vi varit med och beslutat om själva här i . Där sitter för övrigt också partikamraten , till exempel. Där sitter socialdemokraten , som också tillhör näringsutskottet. sitter också där, som representerar i denna debatt. Det är alltså ingenting konstigt med det. Jag är lite besviken över att man försöker degradera rapporter och den berättigade kritik som vi framför från oppositionens sida med att vi på något sätt skulle vara jäviga. Det är ganska lågt, tycker jag. Detsamma gäller K G Abramsson, som var inne på samma lite förringande taktik förut. Jag vill verkligen påpeka att detta inte är trevligt i debatten. Jag har en fråga att ställa. Kapitalism i folkets tjänst, talade K G Abramsson om. Ställer och upp på den beskrivningen. Är det så ska uppfattas? 28 () replik: Det här är känsliga och mycket viktiga frågor, . Jag bara ställer mig frågan: Är det så jättebra att man agerar så hårt som representant både för och för sitt parti i sådana här frågor? Jag har ingenting emot att och andra sitter i . Det är ett jätteviktigt jobb. Det är bara det att det kan bli problem när vi hanterar dessa frågor i vårt utskott. När en ledamot har väldigt stor insyn och ett helt annat ingångsläge än andra kan det bli lite småknepigt. Vad gäller kapitalism i folkets tjänst är det väl ungefär så vi har levt i det här landet sedan åtminstone 1917. Vi försöker göra den kapitalismen så bra som möjligt. Det är naturligtvis inte lösningen på problemet, men så länge den finns ska den naturligtvis vara i folkets tjänst. Det tycker jag också. 29 () replik: Det är alltså ett problem att det finns representanter från Moderata samlingspartiet, och även Socialdemokraterna. Då undrar jag bara om samma fråga ska ställas till den socialdemokratiske medlemmen i näringsutskottet som också sitter i . Jag tror att vi lite till mans måste läsa på vad egentligen gör. Vi har till uppgift att besluta om rapporterna ska skickas till eller ej. I fallet kan jag bara meddela att även hans parti, , stod bakom att skicka rapporten till . Sju partier står enhälligt bakom att skicka denna skrivelse till . Det kan inte innebära något problem för . Det som borde vara problem tycker jag är hur agerar i . Man vet vilka byar som kommer att behöva flyttas, säger , ganska odramatiskt från talarstolen. Men det är dramatik, . Vi fick i går på tv till exempel ta del av förtvivlade bybor som agerar för den by som står näst i tur att skövlas för att ska bryta sitt kol. Den enda argumenteringen jag har hört är att vi får in mycket pengar till statskassan, en kapitalism i folkets tjänst. Men går detta verkligen före miljöhänsyn, gott uppträdande eller till exempel gammal, hederlig moral? 30 () replik: Jag börjar med frågan om . Byar flyttas, och alla vet om detta. Det finns planering långt framåt. Jag tror också att det kan skapa stora slitningar när det här ska ske, men det har ändå skett , och det kommer att ske . Jag vore jätteglad om vi kunde använda någonting annat än brunkol, men är det brunkol som finns i . Då är frågan, om någon annan än sköter det jobbet, blir byborna i den by som hänvisar till gladare på det sättet? Är det inte ändå så att vi med på den här banan dels kan få en mycket bättre diskussion om att gå snabbare fram för att hitta nya energislag, dels få en så human hantering som man kan tänka sig? Det är helt okej att de sju partierna har skickat in rapporten till . Det är klart att man ska göra det. Det jag är ute efter är hur man agerar. Om jag känner att det är lite besvärligt när jag möter vice ordförande i debatten om om är det en sak. Att ledamöter i sitter i tycker jag är helt okej. De ska lägga fram sina rapporter och dem ska vi läsa och använda så långt det är möjligt. 31 (): Vi diskuterar regeringens styrning av , och vi diskuterar i viss mån styrningen av andra statliga bolag. Regeringen har fått i uppdrag, kan man säga, av att återkomma till med förslag till klargörande och förtydligande av miljö- och energipolitiska uppdrag. Det här är gjort i och med ändringen av bolagsordningen som genomfördes på i går. När det gäller styrningen av de statliga bolagen generellt diskuterar vi inte detta så väldigt mycket i det här betänkandet. Saken är den att regeringen ska återkomma om den frågan i skrivelsen och i en diskussion om sex bolag som har granskats. Det ska vi återkomma om . Jag tycker att det är ett rimligt sätt att arbeta. Eftersom vi snart ska diskutera den allmänna generella styrningen av bolag är det rimligt att ta upp i det sammanhanget och dra upp de stora linjerna för hur vi tycker att styrningen ska ske. Om det sedan är specifika delar av styrningen för som inte ryms inom det generella på något enkelt sätt får vi återkomma till det senare och ta den frågan då. Jag tycker att det är ett ganska rimligt sätt att arbeta. Därför har jag varit med utan reservationer i det här betänkandet, även om jag har ett par särskilda yttranden för att förtydliga att jag inte tycker att frågan om den statliga styrningen är utagerad, långt därifrån. Den måste vi ta upp mycket seriöst framöver. Jag håller med om att den statliga styrningen är otydlig, och det finns väldigt mycket som bör göras för att förbättra den. Men vi återkommer alltså till detta i ett senare sammanhang. Det tycker jag faktiskt är okej. Den lilla förändring som bolagsordningen fick innebär faktiskt att vi har noterat att uppenbarligen inte har förstått det uppdrag man fick av samarbetspartierna 1997. Man har heller inte förstått det som har stått i näringsutskottets betänkanden om hur ska styras. behöver alltså en tydligare signal om hur regeringen ser på styrningen. Det har de nu fått.