prot · GT0937 · 2005-11-24 00:00:00 — Hållbar tillväxt och det sociala perspektivet har inte prioriterats när det gäller Lissabonprocessen, utan det har mest varit vackra ord. Och hur är det egentligen med jämställdhetsarbetet när det gäller Lissabonprocessen? lovade att ta itu med detta. Kan inte vice statsministern berätta hur det fortskrider och vilka framsteg som har gjorts? Detta var väl ett av de mest prioriterade områdena, men informationen kring allt det som ska göras för att öka jämställdheten tycks inte nå ut. Eller är det kanske så att det inte görs något? I arbetsprogrammet skriver man att innebörden av solidaritet är att utveckla en sammanhållen union, som erkänner att den har ett gemensamt ansvar och förstärker välståndet. Solidaritet kräver också att vi arbetar tillsammans för att ta oss an utmaningar på lång sikt, och här ger man exempel på demografiska förändringar och klimatfrågor. Vissa meningar i detta arbetsprogram kunde vara hämtade ur mitt partis, , partiprogram. Man säger att solidaritet och social rättvisa är avgörande för hur EU fungerar. Det gäller att främja livskvalitet och erkänna att det finns områden för vilka vi har ett gemensamt ansvar, som till exempel miljön. Kommissionen följer inte ens sitt eget program. beslöt att tillåta flamskyddsmedlet deka-BDE. Beslutet togs trots att det finns en rad varningstecken som tyder på att medlet kan medföra hälsorisker och att det ackumuleras i kroppen. Kommissionens beslut togs trots att och ministerrådet har beslutat att ämnet ska fasas ut. Beslutet togs trots att det finns mindre farliga flamskyddsmedel som alternativ. I en annan mycket viktig miljöfråga, Reach, alltså EU:s nya kemikalielagstiftning, har kommissionen i sista stund försökt försämra det förslag som man själv lade fram . Det är något som är mycket ovanligt. Dessa beslut är bara två exempel på en ny trend. Den som har suttit saknar nästan helt ambitioner på miljöområdet. Däremot tycks den mycket gärna lyssna på storindustrin när den kräver att förslag ska försvagas eller stoppas. Och någon förändring av detta tror jag inte att det blir 2006 trots välformulerade ord. Hur blir det med klimatfrågan? Det är mycket troligt att dessa förslag kommer att urvattnas och försvagas, som en hel del av förslagen till handlingsplaner på miljöområdet tyvärr har gjort. För miljöns skull hoppas jag att jag har fel, men med den verklighet som vi ser går det inte att ha några högre förväntningar. Tyvärr är det så att kommissionen alltmer får karaktären av en beställarorganisation för storkapitalets lobbyister som flockas i . Pengar och tillväxt blir viktigare än folkhälsa och en giftfri miljö. är det inte bara en högermajoritet i kommissionen. Den nya majoriteten lutar åt höger även i parlamentet, och där blir det säkert också allt svårare att få igenom progressiva beslut när det gäller till exempel miljön. När det gäller social rättvisa och de fina målen är tjänstedirektivet ett känsligt område. Men tror jag att kommissionären för inre marknaden är mycket nöjd just , när principen om ursprungsland fick stöd av en majoritet i parlamentets utskott för den inre marknaden i tisdagens omröstning. Principen, den mest kontroversiella delen i utgångsförslag till tjänstedirektiv, innebär enkelt uttryckt att ett företag som erbjuder tjänster inom EU ska få göra det enligt de villkor som råder i företagets hemland. Och visst kan vi här få se en social dumpning. 6 (): EU har just nått en av sina största framgångar någonsin, att lyckas ena och hela . När de före detta kommunistländerna i öst blev medlemmar i unionen öppnade länder gränserna mot varandra . Ändå talar många om att EU är i kris. Som svar på krisen sjösatte kommissionen sin plan D, för demokrati, dialog och debatt. Och visst behöver EU både demokrati, dialog och debatt. Men vad unionen framför allt behöver är tydligt ledarskap och handling. EU:s ledare måste tala om vilken färdriktning unionen ska ha och bevisa att unionen kan leverera resultat. regerings Europaminister har här hållit ett anförande som saknar varje vision om . En kommitté ska föra debatten. Vad duckar regeringen för i EU-arbetet? Det är dags att ta ledarskapet. Det är en ynkedom att kris handlar om bristande ledarskap. utmaningar är större och viktigare än så. Unionen måste bli bättre på att lösa de stora utmaningarna och sluta lägga sig i frågor som de enskilda länderna sköter bättre själva. EU måste bli smalare men vassare. Unionen måste sluta lova att lösa problem som inte är unionens problem. Det är inte EU som ska ordna fram jobb och trygghet. EU:s uppgift ska främst vara att undanröja regler och system som hindrar från att vara konkurrenskraftigt. Då kommer jobben och med dem tryggheten. Att ge de före detta kommunistiska länderna i öst medlemskap i var senaste stora utmaning. Det är dags för en ny utmaning. Min och dröm är att EU blir världsledande inom grön industripolitik. står inför två enorma problem. Det ena är den låga ekonomiska tillväxten och den oroande arbetslösheten. Det andra är klimatförändringarna, den tilltagande miljöförstöringen och en ohållbar situation inom energisektorn. Det är här medborgare förväntar sig att unionen ska leverera. Det är dags att se miljöutmaningen som ett sätt att skapa arbetstillfällen. Det är dags att vi förstår att en grön industripolitik kommer att vara den största konkurrensfördel vi kan ha i och i . kom ledare fram till ett samarbete för jobb och tillväxt, den så kallade Lissabonstrategin, som här har nämnts. Men inte mycket har hänt. Lissabonstrategin har främst handlat om att jämföra data. Vi har från infört miljöpolitiken i Lissabonstrategin, säger , men faktum är att man har prioriterat bort miljöfrågorna och energifrågorna i handlingsprogrammet . Och kommissionen väljer att fokusera än mer på samma strategi. ser en stor fara i ett sådant synsätt. Tillväxt måste också byggas på en socialt och miljömässigt hållbar grund. Om vi ska få fart på Lissabonstrategin krävs en storsatsning just inom den miljömässigt hållbara utvecklingen. Det är den stora tillväxtsektorn. Låt oss börja med att så långt det går göra oss fria från oljeberoendet! Vårt beroende av olja är en stor risk för miljön, ekonomin och säkerheten i . Det är en stor risk för miljön, eftersom utsläppen av växthusgaser är ett av de största hoten mot mänskligheten. Vi har redan sett prov på vilken enorm skada uppvärmningen orsakar. Stormen kommer att upplevas som en västanfläkt i jämförelse med vad vi kommer att få uppleva om uppvärmningen får fortgå. Det är en stor risk för ekonomin, eftersom stigande oljepriser hindrar ekonomisk tillväxt och gör sårbarheten i ekonomin stor. Det är en stor risk för säkerheten, eftersom merparten av all olja produceras i de mest instabila regionerna i världen, och . Oljan har därmed blivit krutdurken i en instabil värld. Transportsektorn står för en ansenlig del av utsläppen av växthusgaser. kan vi inte blunda för att vi i är beroende av transporter. Det är alltså inte transporterna som ska upphöra utan drivmedlen som ska bytas ut. Det är hög tid att göra EU smalare och vassare, att satsa på breda övergripande frågor och lämna de snäva detaljerna till medlemsländerna själva. Då får vi effektivitet och en union som kan leverera resultat. 7 (): Det är trevligt att se EU-ministern i EU-debatten här i . EU-ministern började med med svenskt EU-medlemskap. Mycket har hänt, och det var ungefär det vi sade från sida inför EU-förhandlingarna. Det mest sanna som EU-förespråkare säger är att EU är en process. Frågan är då åt vilket håll EU går. Det är här bakslag efter bakslag har hamnat på bord. EU-ministern förde fram att inflytandet varit stort. har fått igenom många viktiga punkter som kampen mot arbetslöshet och jämställdhet. Men frågan är om det inte är vårt arbete här i som mycket ligger till grund för det. Det är den ekonomiska politik som fastslås här i och som i samarbetet mellan Socialdemokraterna, drivs för att skapa fler jobb. Det är de besluten vi tar här. EU har inte varit till fördel utan tvärtom en nackdel i detta arbete i många av de punkter som finns på bordet. Vi har fått bakslag. Det handlar om drogpolitiken. Senast kom rapporten att narkotikan flödar än mer inom EU och till . Det har handlat om alkoholpolitiken, där vi har stora problem med alkoholflödet genom att EU tvingar oss till att ha öppna gränser där man får ta in i princip hur mycket som helst för eget bruk. Var försvann den aktiva alkohol- och narkotikapolitiken som man lovade så vitt och brett ? Argumentet för att vara med i EU var att vi ska påverka. Hur mycket har då regeringen påverkat? Hur har regeringen lagt in veto under ett ministerrådsmöte för att försöka stoppa någonting som går emot politik eller ståndpunkt? Inte en enda gång. Inte en enda gång har man tagit i ordentligt och sagt att det är en viktig fråga för . I stället sitter man och väntar in EU-beslut som kan komma . Det gäller till exempel den aktiva kemikalielagstiftningen, där vi nu har väntat in ett beslut på EU-nivå där det tyvärr verkar som att det blir en backlash för en bra kemikaliepolitik. förslag som EU-kommissionär var bra, men har det processats i EU och verkar komma ut som en halvprodukt som inte leder framåt som enskilda EU-länder faktiskt har väntat med att införa en strängare kemikalielagstiftning med hänvisning till EU-arbetet. tar inte heller initiativ till att vi ska införa märkning av hund- och kattskinn som kommer från till EU med argumentet att vi väntar in ett EU-beslut. Då kan inte vi ta ett eget beslut här i så länge, utan vi får se vad som händer. Detta eviga väntande på EU! Vi måste kunna föra en aktiv politik framåt också. På miljöområdet framställs fortfarande EU som en miljöorganisation, som aktivt driver på för att tillåta GMO-produkter. Några länder i EU ville stoppa en GMO-produkt. Vilken sida stod på? Inte på den som ville stoppa GMO:n, utan på den som ville tillåta den och därmed tvinga några EU-länder till att införa GMO-produkter fast de inte ville det. Det är en teknisk fråga, men det bevisar att det är långt mellan ord och handling när det gäller vad regeringen säger här hemma och vad den i praktiken driver i EU-samarbetet. Jag kan hålla med flera av föregående talare. måste bli en mer aktiv röst i EU-politiken, inte bara i utan framför allt i EU. Det är där vi skulle använda medlemskapet. Jag gillar inte EU-medlemskap, men så länge vi är medlemmar måste vi aktivt utnyttja möjligheterna till en bättre miljöpolitik. Jag vet att motståndet från vissa EU-länder är hårt när det gäller kampen mot klimatförändringarna, att vi ska ha fler förnyelsebara energikällor och så vidare, men måste då använda sin kraft och sitt veto på EU-toppmötena för att lägga mer tyngd vid de här frågorna. Det klarar regeringen inte riktigt av. Sedan kommer det bittra markeringar, både i papper och i arbetsprogram för EU gällande EU-konstitutionen. Det är tårar som faller, enligt . Det stoppar upp en process. gråter också nästan tårar. Men se möjligheterna i stället! EU-konstitutionen har inte EU-folkets stöd. Vi behöver ett alleuropeiskt samarbete, men vi måste ha ett annat samarbete än det som EU-konstitutionen plockade fram. Ta initiativet till en bredare debatt om ett alleuropeiskt samarbete och ett annat EU nu när EU-konstitutionen har fallit! Jag önskar att regeringen med i spetsen kan ta initiativ till en sådan process här i . 8 Vice statsminister (): tyckte att regeringen hade en oklar position när det gällde tjänstedirektivet. Jag undrar var han har varit under debatten, eftersom han inte uppfattat den mycket tydliga linje som Socialdemokraterna och regeringen har drivit när det gäller tjänstedirektivet. Vi tycker att det är bra om man kan åstadkomma ett tjänstedirektiv för ökad handel av tjänster, naturligtvis. Men vi är väldigt tydliga med att det ska handla om att vi också ska värna den svenska arbetsrätten, vårt välfärdssamhälle, våra miljöregler och sociala hänsyn. Det är sådana viktiga politiska krav som måste finnas i ett tjänstedirektiv. Vi vet ju att oftast talar om att det är andra saker som ska känneteckna svensk politik och som ska hämtas från . Ofta talar om att vi ska gå ned till en genomsnittlig europeisk skattenivå. Det innebär alltså att vi skulle ha mindre i skatteintäkter. Det är klart att med ett sådant som drömmer om får vi också högre arbetslöshet, sämre offentliga finanser, sämre sociala trygghetssystem, mindre jämställdhet, och vi måste sänka miljöambitionerna rätt ordentligt. Det är här skiljelinjen går mellan oss socialdemokrater och de borgerliga när det gäller synen på hur EU ska utvecklas och framför allt synen på hur vi vill att de frågor som vi tycker är viktiga kollektivavtal, arbetsrättslagstiftning och annat också ska prägla ett tjänstedirektiv. Vi socialdemokrater vill föra ut goda sidor i ; den höga sysselsättningen, bra välfärd och en bra miljöpolitik som ligger i framkant. vill föra in dåliga sidor i ; lägre skatter och därmed sämre välfärd, större klyftor och minskade ambitioner i miljöpolitiken. Vi socialdemokrater vill att ska vara ett föredöme i EU-samarbetet. Den svenska högern vill i stället att ska vara ett genomsnittsland. Det är där skiljelinjen går politiskt. Jag förstår att drömmer sig tillbaks till den kristdemokratiska förbundskanslern tid och . Men det var då EU inte ägnade sig åt arbetslöshetsbekämpning. Det goda med det tyska regeringsskiftet , när EU och blev befriade från , var att det blev en möjlighet att bedriva en ordentlig antiarbetslöshetspolitik, en politik för sysselsättning, när det väl blev så att de tyska inte längre fick styra i . Det sägs både från och från att det saknas visioner. Jag tycker att det är djupt orättvist, därför att EU har satt upp visioner i Lissabonprocessen , som vi inte minst från svensk sida har värnat om och arbetat hårt för. Det handlar om en massa olika visioner på sysselsättningsområdet, miljöområdet, det sociala området och så vidare. Visionerna står ju inte bara för sig, utan vi har ju exempelvis åstadkommit 6 miljoner nya jobb i sedan beslutet togs om Lissabonprocessen. Det visar att det inte bara handlar om att besluta om visioner. Det handlar också om att genomföra någonting praktiskt. Jag vill gärna säga till , som drömmer om en grön industripolitik, att de borgerliga och partivänner i väl inte har varit de som i första hand har slagits för en grön kemikaliepolitik, en grön industripolitik. Det har snarare varit så att de har motsatt sig många av de idéer som och andra socialdemokrater har arbetat för i EU. Så jag tror att har en del att göra på hemmaplan, bland sina borgerliga fränder i , om ni ska kunna komma fram till en grön industripolitik. 9 (): Nog var vi många som såg gnistan i Europaministerns ögonvrå , men det var ju när han gick in på den nationella debatten. Den europeiska debatten berör han inte särskilt mycket. Det är ganska spännande, tycker jag. I och för sig nämnde han tjänstedirektivet, så låt oss ta den diskussionen igen. är nämligen inte ensam i om att se problemen med tjänstedirektivet. Just nu behandlas detta tjänstedirektiv i , och beslut har fattats i utskottet för inre marknadsfrågor. Man har tagit ett första steg mot en första behandling av direktivet, vilket är bra. Det tror jag att vi alla tycker är bra. Det tyckte även Europaministern. Men vi kan nu konstatera att det är en huggsexa om antalet undantag från direktivet. I parlamentet säger man att man ska undanta hälsa, sociala tjänster, transporttjänster, vattentjänster, audiovisuella frågor, banktjänster, spel och lotterier. När vi sedan dessutom för in den här diskussionen bland medlemsländerna kan man fråga sig vilka nya undantag medlemsländerna vill ha, det vill säga: Vad är det för tjänstedirektiv vi vill ha? Bryr sig regeringen om hur det ska gå egentligen, eller är jakten efter de nationella valfrågorna så oerhört mycket viktigare än tjänstedirektivets utgång? Jag kan också nämna att när befann sig i och besökte det brittiska ordförandeskapet, mötte vi den socialdemokratiske, alltså Labours arbetsmarknadsminister. Jag kan tala om för Europaministern att han såg ut som en fågelholk när partikolleger tog upp att det är så oerhört viktigt för oss att ha kvar våra kollektivavtal och att vi därför är skeptiska mot tjänstedirektivet. Det här är en minister som har lång erfarenhet av facklig verksamhet, och han förstod inte vad ni pratade om. Han såg inga konflikter här. Så låt oss fortsätta den diskussionen mer i detalj . Jag talade i mitt inledningsanförande om att EU:s framtid är oklar och att det därför behövs ett aktivt i de diskussionerna. Jag vill därför återkomma till att jag är mycket bekymrad över regeringens sätt att bedriva EU-arbetet. Jag är fundersam över hur regeringen bygger sina allianser. har jag fört diskussioner med regeringsföreträdare om att så tydligt inriktat sitt samarbete på gamla medlemsländer som och . Min åsikt är att ett tydligare engagemang för att samordna sig med de övriga nordiska länderna, och inte minst med de baltiska länderna, inom ramen för EU-samarbetet är något som skulle behövas. Men det har inte direkt varit regeringens fokus. Jag blir därför ännu mer bekymrad över att regeringen verkar missköta sina kontakter med till exempel . Låt mig ta ett exempel. Efter det tyska valet var statsminister otroligt snabb. utbrast han att han var glad att har erbjudit sig att själv leda en kommande tysk regering. Det känns naturligt efter detta valresultat. Det var en slutsats som visat sig förödande felaktig. Om jag är rätt underrättad finns inte med bland de prioriterade länder som nya kvinnliga förbundskansler ska besöka. Så min fråga till Europaministern är: Vilka länder är vänner i EU ? För att fortsätta resonemanget handlar väldigt mycket, för att nå framgång i det europeiska arbetet, om att bygga just strategiska allianser. Det borde ju rimligen vara en Europaministers mer grundläggande uppgifter. Så jag skulle vilja ställa en fråga till Europaministern: länders huvudstäder har Europaministern besökt i syfte att hitta strategiska allianser? 10 (): Kunde jag väcka misstroendevotum på grund av bristande Europakunskap skulle jag yrka på det efter att ha hört Europaminister säga att befriades från 1998. Det är ju en oförskämdhet som jag tror saknar motstycke i svenska Europadebatter i denna kammare. Han är en person som hade visionen att se att man måste acceptera att skulle tas in i och bli ett stort gemensamt , mot franskt och brittiskt motstånd och med amerikanskt gillande. Att inte har fattat denne historiska storhet är otroligt genant. får han hjälp här med historiekunskaperna av sin medarbetare, ser jag, och det kanske är bra. Det var en stor framgång en gång i när tjänstehandelsdirektivet, inklusive ursprungslandsprincipen, passerade i utskottet för inre marknadsfrågor. Men det pågår i en bluffkampanj mot detta direktiv och inte minst ursprungslandsprincipen. LO och regeringen påstår att kollektivavtalen är hotade. Hotade av vem? Av , parti, ? Det finns inga texter, inte kongressbeslut, inga motioner i om att de här partierna eller några andra partier i riksdag vill avskaffa kollektivavtalen. Det är ingen fråga. Det är en fråga endast för er därför att ni använder det för att mobilisera LO och förbunden i valrörelsen. Arbetsvillkor, social dumpning, ja, tillåt mig 20 sekunders undervisning. Jag ser att ministern får hjälp igen från medarbetaren. Permanent anställda i ett annat land som kommer till lyder under svenska arbetsvillkor och kollektivavtal, hela rubbet. Är man här temporärt skyddas man av utstationeringsdirektivet, som har en kärna av tvingande regler för minimiskydd och som ska följas av värdlandet, i detta fall beträffande arbetskraften från . I själva verket skyddar utstationeringsdirektivet personer som kommer från andra länder mot att facket och arbetsgivarna överenskommer om att de som kommer från andra länder ska ha lägre lön. Det är faktiskt ett skydd mot ett fackligt övergrepp. Det är ett EG-direktiv. Här hemma får vi höra bluffar och LO, som slarvar med sanningen om vad som faktiskt hände i och som talar om ordning och reda på arbetsmarknaden när det var LO själv som bröt mot de grundläggande reglerna. Jag ska ta mig an också . Det är så otroligt genant och pinsamt när du står här och lamenterar gentemot vice statsministern om att det inte läggs in tillräckligt många veton för att skydda miljön. Hade du fått din politik genomförd hade vi aldrig ens kunnat sitta där och ha en potentiell möjlighet att utöva vetorätt. Enligt er politik skulle inte vara med i EU. Det är er vision. Det hänger inte ihop. Det här ständiga klankandet på att inte har tillräckligt inflytande faller platt därför att er politik går ut på att skulle stå vid sidan om, sitta på läktaren och titta på medan andra länder fattar beslut. skulle då ha absolut noll inflytande och noll inflytande på kemikalielagstiftningen, Reach. Den backlash som talar om hade bara varit någonting att titta på. Nej, sluta med det där. Ansök i stället om medlemskap i den europeiska unionen även för räkning. 11 (): Jag hoppas verkligen för skull att både svenska och internationella medier har stängt av den här kammarsändningen och ägnar sig åt kaffedrickande så att man inte hörde vad vice statsministern och Europaministern sade här förut att och EU befriades från . Att denna person som symboliserade det största fredsprojektet någonsin i ska få ett sådant tilltal av vår vice statsminister är ynkedoms ynkedom. Vi har inte bara mött en trött EU-minister utan en förvirrad minister, och vi möter hans kolleger från och som sätter sig på bakhasorna och åker efter regeringskollegan. tycker att EU åtminstone skulle ha haft rollen att märka hund- och kattskinn då vi står inför en klimatförändring som vi behöver hantera. Har någon sett visionen från regeringen eller ens en kortsiktig handlingsplan för vad man ska göra i arbetet med EU? Vi borde här ha haft en prioriterad handlingsplan där regeringen talar om vad man vill arbeta med i förhållande till kommissionen. Vi har aldrig någonsin sett en sådan plan. Vi får i stället diskutera kommissionens plan direkt. Vad vi skulle kunna påverka i den här kammaren är regeringens agerande mot kommissionen, men det får vi aldrig se. har några idéer om vad Europaministern kan ta med sig. Vi vill se att regeringen arbetar för bland annat en höjd alkoholskatt i de länder inom unionen som har en mycket låg eller ingen skatt alls. Reglerna för EU:s gemensamma marknad innebär svårigheter för att upprätthålla en god alkoholpolitik. har, genom sitt EU-medlemskap och en passiv svensk regering, förlorat viktiga instrument för att komma till rätta med en alltför hög alkoholkonsumtion och dess skador. Vi har inte kunnat vidmakthålla de införselregler för alkohol som folkhälsoskälen kräver. I stället har Socialdemokraterna kapitulerat och vill sänka alkoholskatterna i . Detta är en oacceptabel hållning. Vi kräver nu att Europaministern lägger sig i selen för att få en ändring till stånd inom unionen. agerar här för folkhälsomotiven så att inte enbart den fria marknadens krafter ska bli styrande för alkoholpolitiken. Regeringen bör verka för höjda alkoholskatter i övriga EU-länder också i syfte att bekämpa den svarta alkoholmarknaden. Vi kristdemokrater ifrågasätter skarpt den reklam som Systembolaget har producerat för att påverka kommissionens inställning till Systembolaget. Vi värnar visserligen Systembolagets fortlevnad, men det bör vara som driver svensk alkoholpolitik, inte ledningen för Systembolaget. Det är någonting för Europaministern att ta tag i. Bristen på energi i EU:s rörelse framåt, som jag inledningsvis berörde, ger också sitt utslag i resultaten av den så kallade Lissabonstrategin, en strategi som mer är ord än handling i medlemsländerna. Målet med Lissabonstrategin var att göra mer dynamiskt med mer kunskapsbaserad ekonomi och med hållbar tillväxt. Detta är mycket avlägset. Vi får hoppas att den tyska koalitionen som har bildats mellan kristdemokrater och socialdemokrater sätter fart på .