prot · GS09109 · 2005-04-21 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om sjukledighet den 25 april26 maj. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet den 1 maj31 augusti. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp anmält som suppleant i kulturutskottet och som suppleant i skatteutskottet, i näringsutskottet och i arbetsmarknadsutskottet under ledighet. Tredje vice talmannen förklarade vald till suppleant i kulturutskottet () Tredje vice talmannen förklarade vald den 25 april26 maj till suppleant i skatteutskottet () suppleant i näringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 4 § Meddelande om inlämning av interpellationer Talmannen hade i enlighet med 6.1.1 riksdagsordningen fastställt att sista dag för inlämnande av interpellationer under innevarande skulle vara . 5 § Åtgärder och ersättningar i samband med naturkatastrofer i Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU8 Åtgärder och ersättningar i samband med naturkatastrofer i . 1 (): betänkande nr 8 tar upp frågan om åtgärder och ersättningar i samband med naturkatastrofer i . I betänkandet behandlas motioner från den allmänna motionstiden om fonder, förebyggande verksamhet samt utvärdering och analys vid naturkatastrofer. Det behandlas också motioner med yrkanden inom samma områden väckta med anledning av den inträffade stormen i . I betänkandet finns tre reservationer. Utskottet, liksom flera motionärer, anser att det krävs särskilda insatser från regeringens sida när det gäller ersättningar vid omfattande naturkatastrofer. Regeringen har också vid katastrofsituationer fattat beslut om ekonomisk kompensation till enskilda och till kommuner. Vid partiledardebatten aviserade statsministern att regeringen kommer att tillsätta en utredning för att analysera hur samhället kan bli mer robust mot de klimat- och miljörelaterade påfrestningarna. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer till med förslag om det, som ett resultat av utredningsarbetet, uppkommer behov av att se över systemet med ersättningar över statsbudgeten vid stora naturkatastrofer. Med denna inledning lämnar jag över ärendet för debatt. 2 (): har under en mycket kort tidsperiod fått uppleva två med svenska mått mätt stora nationella katastrofer. Genom och över åren har vi i också fått uppleva ett antal katastrofer som har varit av ett något mindre slag, men som ändå måste betecknas som katastrofer. Katastrofer är för det mesta ej jämförbara med varandra. De kan således vara av skilda slag. Men vad som är gemensamt är att det fordras särskilda insatser. Jag tycker att de insatser som samhället måste bistå en del av landet med eller människor i vårt land med måste vara kända på förhand. De stora nationella katastrofer som vi har upplevt har föranlett motioner med anledning av händelser av större vikt. Och varför är de här sakerna så viktiga? Jo, jag anser att det gäller att återge människor och delar av ett land som drabbas av en katastrof framtidstro och hopp. För att visa detta måste vi i samhället ta ett gemensamt ansvar, och vi måste ge snabba besked. Jag hade tänkt att ge mig in på en beskrivning av de katastrofer som vi har bakom oss, men jag avstår från det därför att de beskrivningarna har vi och de åhörare som finns här allesammans redan fått på skilda sätt. Jag tror att människor förväntar sig att de på förhand ska veta vad som händer om någonting dramatiskt skulle inträffa. Det kan det göra. Av det skälet har vi i en av reservationerna pekat på att det bör inrättas ett nationellt katastrofkonto, en fond som kan tas i anspråk den gången det oväntade inträffar, den gången något stort och dramatiskt inträffar för en del av befolkningen eller i en del av vårt land. Detta konto bör vara så stort att de kraftfullaste åtgärderna kan vidtas den gången som det oväntade inträffar, och det bör vara känt på förhand att kontot finns och att det kan tas i anspråk detta för att stilla den oro som eljest uppträder och för att bidra till den framtidstro som jag tror att vi alla är angelägna om ska finnas så att människor kan bygga samhället vidare. Det är min förhoppning att den reservation som tar upp den här frågan kan vinna kammarens gehör så att vi sakta, stilla och lugnt får utveckla formerna för kontot, för det är nämligen inte gjort. Det måste självklart göras sakta och stilla, så att vi vet vad vi talar om eftersom detta är ytterst viktiga frågor för människor. Med anledning av det här lilla anförandet vill jag slutligen yrka bifall till reservation nr 1 under punkt 1. 3 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1 om nationellt stöd och ersättning vid naturkatastrofer i försvarsutskottets betänkande 8. Stormen innebar en katastrof för många skogsägare. Över blåste nästan en hel årsavverkning ned, och uppskattningsvis skog kom att bli vindfällen. Av det följde elavbrott, teleavbrott, problem med framkomlighet och utkylda hus. Tänk er bonden som ska mjölka sina kor. ska ha sitt vatten och de ska utfodras. Alla dessa insatser är beroende av elenergi. Det är besvärligt med några timmars elavbrott. Ventilationen, vattnet, utgödslingen, mjölkningen allt står stilla. Den här gången var det inte tal om timmar. Det var dagar, det var veckor och för några blev det månader. För skogsägaren orsakade stormen förödelse, inte bara i skogen utan också i plånboken. De skogsägare som hade låg skuldsättningsgrad är de som relativt sett klarat sig bäst. Det var bara kapitalet som blåste bort pensionsförsäkringen försvann och investeringskontot tömdes. Ägaren kan dock behålla sin fastighet. Men för dem med hög skuldsättningsgrad innebar förstås stormen en ekonomisk katastrof. Säkerheten för lånen består i beskogningen av fastigheten. Vad säger banken efter det att virket är upparbetat? Förvisso är virket inte värdelöst bara för att det ligger på marken. Men det krävs först och främst att det upparbetas innan insekterna gör sågtimret värdelöst, och då gäller det att få tag i en maskingrupp som kan hjälpa den drabbade skogsägaren med upparbetningen. Vidare är kostnaden mycket hög vid skogsavverkning i de enorma timmerbrötar som stormen orsakat. Och priset för virket faller, dels på grund av utbudet i sig, dels på grund av de skador på virket som blir följden när träd ligger i spänn. För industrins del råder det osäkerhet om vilka kvalitetsförluster som uppstår för virket och kostnaderna för dessa. Det blir kostnader för sprickskador på sågtimmer och kvalitetsförluster vid tillverkning av papper och massa, sammantaget högre tillverkningskostnader. Det har gått stormen. Mycket virke på marknaden gör att priset faller. Vidare är det mycket dyrt att avverka skog som ligger i dessa brötar. Rotnettot krymper, skulle jag vilja säga, som en glass i vårsolen. För den här delen av landet , och men framför allt var händelsen inget annat än en katastrof i ordets rätta bemärkelse. En extraordinär händelse kräver extraordinära insatser. Tyvärr har insatserna för att öka lastbilskapaciteten enligt min mening inte varit tillfredsställande. Till exempel borde totalvikterna för virkestransporter ha höjts i hela landet. De halvhjärtade insatser som har gjorts inom detta område har fått till följd att virkeslagren växer vid vägarna. Industrier i stormområdena har lidit brist på råvara på grund av detta, paradoxalt nog. Bristen på lastbilar har också gjort att båttransporterna inte kommit i gång som beräknat. Vidare hade det inte behövt ta så att besluta om undantag från cabotagereglerna. Varje dags och varje veckas fördröjning innebär osäkerhet för industrin och förluster för markägaren. Det råder ingen tvekan om att transporterna är den stora flaskhalsen . Hanteringen av olika tillstånd för lagring och hanteringen av dispenser hade inte behövt ta så . Min uppfattning är att detta extraordinära tillstånd också i det här fallet kräver extraordinära åtgärder. En katastrof av detta slag är enligt min mening av den arten att ett undantagstillstånd i det här området hade underlättat hanteringen när det gäller tillstånd för sjölagring, snabba insatser inom trafikområdet och ekonomiska bidrag till de drabbade. Det är inte bara en fråga om att rädda det som räddas kan av det som redan har blåst ned. Det är också fråga om en räddningsaktion för den skog som står kvar. Den rotstående skogen kan komma att drabbas av insektsangrepp om vi inte agerar beslutsamt och med full kraft. De som gör jobbet ute i skogarna har fortsatt fullt upp. Det finns anledning från vår sida att skänka dem en tanke när de nu gör jobbet. Från vår horisont i försvarsutskottet känns det bra att Försvarsmakten på ett kraftfullt sätt bidragit till att underlätta situationen för människor i de drabbade områdena. Som mest har 1 500 personer från Försvarsmakten deltagit i olika hjälpinsatser. Det är värnpliktiga, det är hemvärnssoldater och det är personal från frivilligorganisationer, från staber och från förband. Min uppfattning är att Försvarsmakten på ett utomordentligt sätt visat på sin förmåga att ge stöd till samhället i svåra situationer. För att bättra på minnet kan jag påminna om att det var likadant i vid översvämningarna , vid gasolyckan i , vid snöovädret i och vid oljesaneringen på skånska sydkusten 2003 med mera. Telefonförbindelser har upprättats, elverk har levererats, och det har skett evakuering och övervakning. Det är en rad åtgärder som Försvarsmakten har stått för. Kraftbolagen har fått hjälp i arbetet med röjning av ledningsgator. Hjälpen från Försvarsmakten har varit ovärderlig. Men glöm inte heller frivilligorganisationerna! Vad händer härnäst och var? Blir det en terroristattack mot någon strategisk funktion i samhället eller blir det en ny naturkatastrof? Det är omöjligt att veta. Bäst är att ha en beredskap inför det oväntade, som att ha ledningsfunktioner i hela kedjan från ut till kommunerna och att eventuellt inrätta ett katastrofkonto som kan användas i händelse av en katastrof. Det är inte i första hand ytterligare resurser och nya myndigheter som avgör förmåga att hantera kommande kriser, typ och stormen . Det är i mycket större utsträckning en fråga om ledning just i det initiala skedet av krisen. Ledning, analys, organisation och åtgärder är tänket som måste genomsyra en krisstrategi. När väl en myndighet fått en order löper arbetet bra. Skogsnäringen har ju prisat myndigheterna för ett gott arbete. och försvarsmakt jobbar på efter att de väl fått beslutet om att genomföra sin operation. Men det är just krishanteringen i inledningen som måste förstärkas och förtydligas. Då gäller det att kunna peka med hela handen och att ha rätten att göra det. Ett krishanteringsorgan i med en samordningsfunktion kan råda bot på denna brist. Ingen lag, ingen förordning, ingen generaldirektör, eller kommun för den delen, får stå i vägen för omedelbara åtgärder som är till gagn för den enskilde medborgaren när katastrofen eller vad det nu är har slagit till. Ett extraordinärt läge kräver extraordinära insatser. Det kommer i sin tur att resultera i ett resolut agerande och en beslutsamhet som personen på gatan kommer att uppfatta som förtroendeskapande. Han eller hon kommer att känna sig trygg. Krishantering är ju ytterst till för den enskilde. 4 (): Stormen i var förödande för skogen och för livet på landsbygden. Många har på olika sätt vittnat om detta, inte minst i tidigare debatter i denna kammare. Med skadad skog och med ett utslaget virkesförråd på i och i inser alla att skogsbruket blivit svårt skadat och att många drabbats av avsevärda ekonomiska förluster. Människors livsverk har i vissa fall blåst bort och förstörts. Jag kunde själv bevittna detta på nära håll i mitt hemlän , som visserligen inte drabbades lika hårt som delar av men tillräckligt för att det än , mer än , på många håll är en oframkomlig plockepinnskog av fallna träd, och telefonledningar och elledningar fortfarande ligger på marken. Det är uppenbart att stormen har satt fokus på samhällets beredskap att klara svåra påfrestningar som omfattande naturkatastrofer. Att mycket behöver göras är tydligt avseende kompetensuppbyggnad, planering, samordning av hjälpinsatser och ekonomisk hjälp till drabbade, för att bara nämna några prioriterade områden. Jag vill särskilt rikta uppmärksamheten på frivilligrörelsernas och Försvarsmaktens betydelse för akuta insatser, exempelvis transporter och kommunikation samt akut hjälp och stöd till drabbade ute på landsbygden. Jag förväntar mig att när frågan om samhällets förstärkta stöd till våra frivilligorganisationer kommer upp till debatt, och det blir när vi ska ta ställning till säkerhets- och sårbarhetspropositionen, vägs deras roll vid till exempel naturkatastrofer in i den samlade bedömningen. Det kommer att dröja innan konsekvenserna av stormen härjningar i sin helhet blir tydliga, men vet vi att många av de kommuner som drabbades är små kommuner med mycket begränsade resurser att hantera så här stora extraordinära kostnader. Tyvärr kommer sådana här händelser att drabba vårt samhälle även . Det är inte fråga om utan när det händer igen. Det är av största vikt att ingen ska behöva leva i ovisshet om kommunen har resurser att snabbt kunna sätta in all tänkbar hjälp som behövs. Ingen ska behöva fundera på hur regelverket ser ut och om man från statsmaktens sida kommer att se välvilligt på hjälpbehoven. Därför föreslår att man skapar ett katastrofkonto, så att drabbade kommuner vet att de kan få ekonomiskt stöd från staten vid extraordinära händelser det må vara att kommunen får ersättning för kostnader för katastrofer utomlands där många svenskar drabbas eller för naturkatastrofer här hemma. För att kunna föreslå effektiva åtgärder som syftar till att förbättra samhällets beredskap och möjligheter att hantera svåra påfrestningar måste en noggrann analys göras, inte bara av de omedelbara konsekvenserna för samhällsfunktioner, företag och enskilda människor av naturkatastrofer utan också av de långsiktiga effekterna för samhället och näringslivet. Det är först i ett längre perspektiv som de fulla konsekvenserna kommer att visa sig. Därför är det nödvändigt att analysen inte bara har fokus på det omedelbara skeendet utan också ser till de långsiktiga kostnaderna eller smygande effekter. Det är också naturligt att kontinuerligt redovisa dessa på ett tydligt sätt som möjliggör ett ständigt lärande. Vi måste bli bättre! På grundval av dessa bör man efterhand föreslå åtgärder som vi inte har möjlighet att se behovet eller ens omfattningen av. menar därför att det är viktigt att regeringen tar ett särskilt ansvar för att detta arbete med utvärdering och analys av stormens omedelbara och långsiktiga konsekvenser genomförs och rapporteras. Även om stormen har mojnat kommer dess konsekvenser att göra sig påminda långt in . Många har fått sina liv och drömmar blåsta i spillror, och dessa människor kommer aldrig att glömma de ödesdigra dagarna . Det är viktigt att den lilla människan kan lita på att grundläggande samhällsfunktioner och infrastruktur fungerar även i mycket omfattande krissituationer. Det är inte bara i storstäderna det ska fungera utan i hela landet. Vi är skyldiga våra medborgare att skapa de bästa förutsättningarna för att detta ska kunna uppnås. Jag står naturligtvis bakom alla förslag, men yrkar för tids vinnande bifall bara till reservation 3. 5 (): Två stora naturkatastrofer har drabbat svenska medborgare : , katastrofen i , och stormen här hemma i . Båda katastroferna orsakade förluster i människoliv. Katastroferna har avslöjat stora brister i vår beredskap. När det osannolika händer är vi inte beredda. Det är tragiskt att stora katastrofer måste till för att vi ska upptäcka att beredskapen inte är god. avslöjade stora brister i , brister i ledningsfunktionen, i beslutsvägar och i åtgärdsplaner. Det är orimligt att det ska behöva dröja uppemot innan vi reagerar här i landet. Regeringens senfärdighet var och är alarmerande. Någon form av incidentberedskap måste bli en självklarhet i . Men fru talman, stormen , som är anledningen till dagens debatt, visade hur sårbara våra försörjningssystem är. Det vi med säkerhet vet efter stormen är att el- och teleförsörjningen är osäker vid katastrofer. Men stormkatastrofen avslöjade också oklarheter i ersättningsfrågorna. Vad är statens ansvar, och vad är kommunernas ansvar? Det här behöver klargöras. Vi behöver då och då påminna oss om vad som hände i stormen och vad den orsakade. Stormen som drabbade saknar motstycke i modern tid. uppskattar att träd har fällts av stormen. Det motsvarar nästan hela den totala årliga avverkningen i hela landet. var avverkningen i runda tal . Det ekonomiska värdet av den stormfällda skogen beräknas till . Lokalt motsvarar stormfällningen upp till avverkning. Att i det läget, när stora värden ligger på marken, höra våra ministrar börja låsa sina positioner om man ska tillåta kemisk bekämpning eller ej för att förhindra insektsangrepp känns inte särskilt bra. Det är viktigt att hitta genomtänkta metoder för att bekämpa skadeinsekter och för hur man ska lagra det stormfällda virket tills man hinner ta hand om det. Det handlar egentligen också om att förhindra att skadeinsekter sprider sig till den skog som fortfarande står upprätt. Åtskilliga enskilda skogsbrukare har fått sina livsverk spolierade. För några av dem har situationen blivit så hopplös att de inte har orkat leva längre. Det här är tragiskt. Det som många av oss trodde var det trygga och säkra blev helt plötsligt det sköra och sårbara . Hundratusentals hushåll drabbades av strömlöshet och av att inte ha någon möjlighet att kommunicera med omvärlden. El och teleavbrott som varar är inte acceptabelt. Tillgången på reservsystem måste skyndsamt tillgodoses. Frågan är: Vem bär ansvaret för att vi får goda reservsystem? Jag tror att det är viktigt att vi också tittar på den frågan. Men trots allt, fru talman, måste vi ge ett erkännande till olika aktörer: myndigheter, institutioner, frivilligorganisationer och enskilda. De gjorde en berömvärd insats. Jag tror att vi alla här i kammaren är överens om att kraftfulla åtgärder behöver vidtas för att vi på ett bättre sätt ska kunna bemästra svåra krissituationer. Det duger inte att börja diskutera åtgärder när olyckan väl har hänt. Då är det . Åtgärder och beslut behövs . Det är därför som bland annat tillsammans med andra partier har lyft upp frågan på bord. Många enskilda har förorsakats stora ekonomiska förluster. För familjer med små marginaler har förlusterna blivit verkligen betungande. regelverk måste till, som på bästa tänkbara sätt reglerar statens ansvar och vad kommunerna har ansvar för. Den nya räddningstjänstlagen, som vi antog för någon tid sedan, har prövats i en katastrofsituation. Erfarenheterna måste tas till vara för att bedöma om räddningstjänstlagen i något avseende behöver förändras för att fungera på ett optimalt sätt i en krissituation, såväl nationellt som regionalt och kommunalt. Erfarenheterna och analyserna får inte bara bli en rapport som hamnar som i någons skrivbordslåda. Det är uppenbart att stora klimatologiska förändringar orsakar kraftiga stormar och andra naturkatastrofer. Det är därför också viktigt att lagarna är utformade så att de tydligt definierar vad staten har att ansvara för och vad kommunerna har att ansvara för. Det behövs en väl avvägd balans mellan statens och kommunens kostnadsansvar. I statsbudgeten finns det ett konto på som ska kunna användas vid naturkatastrofer. Det är en summa som kan kännas som en droppe i havet vid katastrofer av stormen omfattning. För oss kristdemokrater är det viktigt att det finns beredskap med ett rejält nationellt katastrofkonto som garanterar att de kommuner som drabbas får snabb och god hjälp när det behövs. För är det också angeläget att regeringen tydligt klargör vad som är att betrakta som naturkatastrof och när ersättning ska utbetalas för den skördeförlust eller skördeskada som jord- eller skogsbrukare kan drabbas av. Regeringen bör, enligt vår mening, följa upp konsekvenserna och analysera vår förmåga att möta sådana krissituationer samt göra en konsekvensanalys av samhällets kostnader vid naturolyckor. Även många företag har drabbats av stora kostnader till följd av stillestånd i produktionen. Det handlar om kostnader för produktionsbortfall men också om straffkostnader för uteblivna leveranser. Även detta bör beaktas. Självklart står jag bakom de reservationer där finns med, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2 under punkt 3. 6 (): har väl ett uppdrag i form av ett tillkännagivande till regeringen givit en så snabb reaktion som riksdagsmajoritetens önskemål om att ge katastrofdrabbade kommuner ekonomiskt stöd. I den ekonomiska vårpropositionen som lämnades till ges beskedet från den socialdemokratiska regeringen, och de gröna att det ska finnas marginaler i statens budget för att möta oförutsedda utgifter, till exempel vid klimatkatastrofer och andra naturkatastrofer. Beslut om försvarsutskottets betänkande togs , och kom svaret i vårpropositionen. Det var bra och snabbt agerat från både och regeringen. Orkanen i blottade en mängd svagheter i vårt samhälle vad gäller det intensiva skogsbruket, infrastrukturen och leveranssäkerheten i fråga om basala nyttigheter som el, vatten och telefoni. Låt då denna naturkatastrof vara en väckarklocka som tydligt visat att krisberedskap är otillräcklig. Orkanen har visat var vi har blottor, och vi politiker har ett ansvar i att lära oss av dessa erfarenheter och åtgärda dem på bästa sätt. Kommunerna har en stor roll i krissituationerna. Det är dock inte rimligt att en drabbad kommun ensam ska stå för alla extraordinära kostnader som en naturkatastrof innebär. Och de kommunala insatserna i samband med orkanen har varit stora. Telefonjourer, evakueringar och utkörning av vatten och mat har varit en del i dessa kommuners arbete. Hjälp till åldringar och barnfamiljer med annat boende, gratis inträde och längre öppethållande i sporthallar och badinrättningar, värmestugor, tillfälliga flyttningar av skol- och förskoleverksamhet är kostsamt och svårt för små kommuner att bära. Det måste finnas en begränsning i det kommunala ansvaret och en klar linje i fråga om när det är staten som tar över det ekonomiska ansvaret. Det organisatoriska och utförarmässiga bör ligga på kommunen, men om beredskapen varar bör staten täcka kostnaderna från och med en bestämd tidpunkt. Man skulle då slippa en del av de långa processer som ofta blivit fallet efter översvämningar med mera när kommuner i efterhand söker kompensation. Ingen kan med säkerhet säga att stormen berodde på klimatförändringar, liksom ingen kan härleda den senaste tidens många översvämningar till ett förändrat klimat. Men enligt prognoserna blir det varmare och regnigare. Det kan också enligt bli ökad risk för stormar. Och det var just en kombination av dessa tre faktorer orkan, otjälad och väldigt blöt mark som gjorde effekterna av så stora. Det är därmed ett rimligt antagande att händelsen kan upprepas. På behöver vi både en politik för att anpassa samhället till den pågående klimatförändringen och en politik för att minska utsläppen så att klimatförändringen dämpas. Och denna anpassning gäller både skogen, jordbruket, vattenförsörjningen, byggandet av bostäder och ny infrastruktur samt ombyggnad av befintliga el-, tele- och transportnät. Vetskap om effekterna av klimatförändringar behöver i fortsättningen ligga till grund för samhällsplaneringen. Klimatpolitiken måste få större utrymme eftersom konsekvenserna av miljöförändringarna kostar ekonomiskt för samhället i stort, men de kostar även i form av ett personligt lidande. Det har blivit uppenbart i samband med orkanen effekter. 7 () replik: