prot · GT0936 · 2005-11-23 00:00:00 — Vi har fått ett lapptäcke av reduktioner, kompensationer och upp- och nedtrappningar som trasslat till skatteskalorna. Därför behöver en ny skattereform som gör att vi får fler skattebetalare och lägre skattesatser. Jag tror att en av de viktigaste saker som deformerat skattesystemet är frångåendet av den princip som Socialdemokraterna och var så eniga om, nämligen att högsta marginalskatten skulle vara . I förslag avvecklar vi den så kallade värnskatten. Vi kan dock inte göra det med en gång, utan vi säger att vi behöver på oss, både 2006 och 2007. Så är det. Man kan inte ha råd med allting. Arbetande pensionärer är en väldigt speciell grupp. talade tidigare om problemen med demografin, men vi menar att arbete alltid måste löna sig. Man kan tycka att det gäller en liten grupp, men vi har för vår del tagit fasta på att regeringen lovade att se över beräkningsschablonen bakom de nuvarande nivåerna för den särskilda löneskattesatsen. De skulle behöva sänkas för att stimulera fler människor, som har mycket att ge, till att vara kvar längre och bidra till vår gemensamma välfärd. Det är lite sorgligt att man inte ser detta. Vi föreslår också att förmögenhetsskatten halveras . är det så, vilket jag sagt i denna kammare, att förmögenhetsskatt inte är något som i grund och botten strider mot liberal ideologi. Däremot har formerna för den fått helt groteska konsekvenser. Den har i praktiken blivit, som generaldirektör säger, en frivillig skatt. Vår nuvarande finansminister är nöjd med att två tredjedelar eller något mer jag kommer inte ihåg procentsiffran, kanske av förmögenhetsskatten betalas av den rikaste kvartilen. Han är nöjd med detta. Men jag måste säga, herr talman, att det är en katastrof. Det är en katastrof, för det betyder att någon annan än de verkligt rika människorna i det här landet betalar bortåt en tredjedel av förmögenhetsskatten. Och vi vet vad det beror på. Det beror på att en stor del av förmögenhetsskatten drabbar vanliga människor och deras fastigheter, de hus de bor i. Så är det. Jag är mycket missnöjd med att finansministern är så nöjd och anser att förmögenhetsskatten slår rätt. Jag anser att det är en katastrof att den slår så felaktigt, att det inte finns något samband mellan förmögenhet och hur man tar ut skatten. Med hänsyn till att tiden är begränsad ska jag gå vidare och ta upp just fastighetsskatten som jag råkade nämna tidigare. Också den är en fullständigt felaktig skatt i den bemärkelsen att den bryter mot tre viktiga skatteprinciper. Den bryter mot förmågeprincipen, eller skatt efter bärkraft. Den bryter mot likviditetsprincipen; du kan inte sälja en gavel eller taket för att ha råd med skatten. Den bryter även mot några andra principer. När finansministern säger att det är bra att vi nu ökar antalet personer som hamnar under begränsningsregeln, från 119 000 till 202 000, genom att höja gränsen från till en del säger att man sänker gränsen, men i själva verket höjer man den menar jag att det är ett strålande bevis på att man inte förstått att förmågeprincipen är den viktigaste principen för beskattning. Det vore bra om Socialdemokraterna förstod att om man höjer den skatten på det sättet måste vanliga människor spara någon annanstans. Jag har, herr talman, i denna talarstol frågat , och : Vad ska vanliga människor spara på när de får höjd fastighetsskatt? Vad ska de spara på? Trots att jag ställt frågan har jag aldrig någonsin fått ett svar aldrig . I stället får jag alltid motfrågan: Vad ska staten spara på? Jag lovar att svara på det när ni svarat på frågan vad vanliga människor ska spara på när de får mer i fastighetsskatt. Det är många som får det. Jag ska slutligen ta upp ytterligare två skatter. Den ena är flygskatten. , som det finns en talesman för här i kammaren, har godkänt att man ska införa en flygskatt i detta land på så lösa grunder att man inte kan acceptera det, särskilt inte när tar bort den flygskatten på samma grunder som den nu föreslås införas i . Flygskatten, oavsett vilken form den har, motiveras av miljöskäl, men det finns inga faktiska sådana skäl. Den hotar linjer som går till , , , , , och många andra ställen. Till och med flyglinjer till och hotas. Allra sist, herr talman, vill jag ta upp energibeskattningen på elektricitet. Detta framgår, vill jag berätta för de ärade åhörarna, av det särskilda yttrande som från skatteutskottet avgivit i finansutskottet. En ny kilowattimme i drabbas från av följande nya skatter: höjd effektskatt, höjning av energiskatten på el med , en indexuppräknad elskattesats på , elleverantörernas egenförbrukning görs skattepliktig och slutligen läggs mervärdesskatt på allt detta. Denna illustration till en liten skattehöjning visar hur felaktigt det svenska systemet är. Skatt på skatt lagras på varandra, och det är centrala problem. är rikt, men så rikt är det inte att det klarar dessa skatter. 48 PER (): Visst, det är för sent att ta några nya grepp om de svenska skatterna, men det ges å andra sidan alldeles för få tillfällen att ägna sig åt det svenska skattesystemet mer principiellt. Jag skulle inte hävda att egen skattepolitik i alla delar uppfyller och tillfredsställer de principer som jag i mitt anförande nu vill föra fram. Men vi har en klar ambition, och vi vill vara självkritiska och ha en strävan att kunna stå för ett skattesystem i som är etiskt och skattesrättsligt legitimt. Jag har suttit i skatteutskottet, herr talman, och har därför fått arbeta en del med svenska skatter och de myndigheter som utskottet har beredningsansvaret för. Det har varit en förmån. Jag har också inom politiken haft anledning att arbeta med moralfilosofi och etik och en del av de intressanta och livsavgörande frågeställningar som dessa begrepp innefattar. Och jag tänkte summera något. Debattörer som jag har mött har tillhört den utilitaristiska skolan. Det kan gälla medicinsk etik eller annan etik. En utilitarist ser till konsekvenserna och inte till de handlingar som leder till konsekvenserna. Utilitaristen vill maximera nyttan för så många som möjligt. Men den etiska tradition som jag ansluter mig till vill se till handlingarnas karaktär och hävdar dessutom att människan i alla lägen är ett mål i sig. En kränkning av en enskild person är moraliskt felaktig oavsett hur mycket nytta den kan tänkas göra för andra människor. Någon kanske undrar varför jag talar om utilitarismen i en debatt i om skatter, men det finns ett syfte med det. Socialdemokraterna, som har regerat , inte helt obrutet men nästan, tycks nämligen ha en syn på skatter som inte skiljer sig från utilitaristens syn på etik. Det främsta målet är att få in skattemedel. Hur detta går till är inte lika viktigt. Målet är alltså viktigare än medlen. Människorna som betalar skatt betraktas, som jag har uppfattat det, som ett kollektiv, en massa som man blir solidarisk med först efter att skatterna har samlats in och bidrag ska betalas ut. Utifrån min bedömningshorisont finns det självklart solidaritet inom socialdemokratin, men som jag har sagt verkar den se till målet och inte till medlen. Vägen dit, till det goda samhället, blir inte lika viktig. Detta tvingar långt fler in i bidragsberoende än vad som är nödvändigt. Hushållsekonomierna för låginkomsttagare skulle inte riktigt gå ihop om inte bostadsbidrag eller barnbidrag fanns. Men det som blir stötande är att låginkomsttagare betalar in sina egna bidrag i form av skatter, inte sällan om. Det här strider mot de allra innersta av värderingar. För det första strider de höga inkomstskatterna mot vår syn på människovärdet. Varje människa har grundläggande rättigheter att förverkliga sina egna idéer och livsprojekt, men när så stora delar av hennes inkomster tas ifrån henne hindras de här fri- och rättigheterna på ett avgörande sätt. Medborgarnas val blir inte fritt, som finansministern talade om . För det andra strider de höga inkomstskatterna, för framför allt låginkomsttagare, och bidragssystemen mot principen om subsidiaritet. Enligt subsidiaritetsprincipen ska så många beslut som möjligt fattas på lägsta tänkbara nivå som är effektiv. Om beslut ska flyttas upp måste det finnas mycket starka skäl för det. När finansministern, regeringen och majoriteten tar så stora delar av inkomsttagarnas inkomster och ger tillbaka delar av dem i form av bidrag enligt principer som regeringskollektivet och majoriteten noga har utformat avvisas indirekt subsidiaritetsprincipen. Den här principen förutsätter ju ekonomiskt självstyre. Hur motiverar då finansministern, till exempel, sitt agerande? Hur motiverar skatteutskottets ordförande sitt? Jo, det är här som utilitarismen kommer in. Det är min bedömning, men jag vill kalla det här för fiskal utilitarism. Finansministern, regeringen, socialdemokratin ser först och främst till statsfinanserna, men medlen bortser de ifrån. Statsfinanserna måste säkras till varje pris. Folk ska då bete sig som Socialdemokraterna vill för att kunna få bidrag, och då maximeras statsnyttan. Till på köpet lyckas man skapa ett intryck hos stora grupper av att det är andras skatter som betalar just deras bidrag och välfärden för just dem. Jag har sett detta under de här fyra åren, och också tidigare, vad gäller hur man motiverade arvsskatten, hur man motiverar förmögenhetsskatten, hur man bortser från problemen när man tillämpar arvsskatten, avskaffar arvsskatten, avskaffar delar av den och sedan hela. Jag har sett det också när det gäller fastighetsskatten, inkomstskatterna, pomperipossaeffekter inom företagsbeskattningen etcetera. Vi kristdemokrater vänder oss mot utilitarismen inom ekonomin, inom skatteområdet, inom moralfilosofin över huvud taget. Ingen ska behöva betala skatt på sin arbetsinkomst, sitt boende eller sitt företagande som berövar dem grundläggande fri- och rättigheter eller möjligheten att välja fritt. De höga inkomstskatterna, fastighetsskatterna, fåmansbolagsreglerna och den godtyckliga förmögenhetsskatten är några av de tydligaste exemplen. De motiveras djupast sett av den fiskala utilitarismen, statsnyttan. Etik och hävdvunna skatterättsliga principer som Socialdemokraterna, som jag förstår det, har övergett är ju till för att förhindra övergrepp från staten, fiskala övergrepp. Det handlar om likviditetsprincipen, skatteförmågeprincipen, som vi hörde nämnas förut, neutralitetsprincipen, minsta-offer-principen, för att nämna några, och sedan också en etik som värnar just grundläggande värden, mänskliga fri- och rättigheter. är ett parti som vill säkerställa att stat och kommuner har resurser för att uppfylla de åtaganden som vi tillsammans anser utgör det gemensamma bästa. Det är viktigt, oerhört viktigt. Men vi menar att en ansvarsfull offentlig sektor måste kombineras med en etiskt legitim skattepolitik. Socialdemokraterna har blivit ett parti som endast har målen för ögonen ni får bevisa motsatsen och detta till priset av hur medlen drabbar enskilda, hur sättet att ta in skatter drabbar barnfamiljer, äldre, företagare, fastighetsägare. De får sin tillvaro förstörd genom sättet att dra in medel till statskassan. Med en annan regering skulle vi få till stånd en annan tingens ordning. Kanske skulle också det socialdemokratiska arbetarepartiet kunna vinna insikten om att skattepolitik också kräver en bättre etik om man fick analysera inte bara målen utan också hur skatter drivs in, de som svenska folket dras med. Etik och moral handlar alltså inte bara om hur vanligt folk, medborgare, på olika sätt försöker undvika skatter, utan det handlar också om hur staten, statsmakterna, tar in de här skatterna. 49 (): Människors, kommuners och regioners självbestämmande är självklart i det samhälle som vill bygga. Makten ligger lokalt, och i de fall där den lokala beslutsförsamlingen inte klarar uppgiften delegeras makten uppåt. Skattesystemet ska formas så att individers och familjers självbestämmande sätts i centrum. Målet blir med den grundsynen att vi ska komma bort från bidragsberoende. De skatter som finns ska vara förutsägbara för den enskilda människan som varje politisk församling har ett oinskränkt ansvar att se till att varje skattekrona används på ett effektivt sätt. Skatterna finansierar vår välfärd. Garanten för välfärden framstår kommunen att vara för de flesta människor. Det är därför viktigt att kommunerna ges rimliga och långsiktiga förutsättningar att klara sin verksamhet. Grundläggande för detta är ett kommunalt självstyre som har ett reellt innehåll och inte, som , är ett system som existerar på nåder från regeringen. Förändringar behövs för att stimulera styret av respektive politisk nivå så att förutsättningar ges för tillväxt i hela samhället. grundsyn för det officiella styret med den enskilda människan som utgångspunkt skapar den samhällsstrukturen och viljan till engagemang. Vår förmåga att klara välfärden är beroende dels av fler arbetade timmar, dels av mer företagande. I det arbetet gäller det att ta till vara den kompetens som den äldre arbetskraften står för. En översyn bör därför göras för att skapa incitament för hur vi ska locka alltfler att stanna kvar extra på arbetsmarknaden. Företagandet måste stimuleras, och då främst de små och medelstora företagen. Här handlar det om regelförenklingar för att minska företagens administrativa börda. Här handlar det om avskaffande av medfinansieringsansvaret. Här handlar det om att erbjuda företagaren rimliga ekonomiska villkor. En del i det arbetet är att förbättra kapitalförsörjningen genom möjlighet till uppskjuten kapitalvinstbeskattning. Här handlar det om stimulans till företagande genom möjlighet till starta-eget-sparande för att vanligt folk ska kunna bli egna företagare. som de här satsningarna sker på företagande är det viktigt att visa entreprenörer uppskattning och också inse att de som satsar på att bli entreprenörer ska tillåtas bli rika. Det måste löna sig att ta en risk, risken att bli företagare. Här måste vi alltså få fram en attitydförändring, både hos politiker och hos allmänheten i övrigt. fanns en tumregel att om man skapade ett arbete inom byggsektorn så skapade man tre andra jobb i samhället. Då vi vet att landets fastighetsunderhåll är eftersatt vill vi från stimulera underhållsarbetet i byggnader. Vi vet att uppföljningar visar att de gamla ROT-bidragen gett samhället tre och en halv gång tillbaka av satsat kapital. Det visar att en sådan satsning tvättar många svarta jobb vita. Samma synsätt har vi på hushållstjänsterna. Vi vet att av svenskarna är intresserade av att köpa sådana tjänster. Det är alltså ett sätt att dels tvätta svarta jobb vita, dels öka jämställdheten i samhället och dels stimulera företagen. Företagandet i är under förvandling. Utslagning av företag sker på grund av globaliseringen. Detta är på gott och ont på ont om kvalificerad produktion försvinner från landet, på gott om företagen kan möta bortfallet med nya och mer högteknologiska jobb som är anpassade till framtiden. Det vi ska konkurrera med är länder som har råvaror, kunskap och lägre personalkostnader. I har vi en betongindustri som är kvalitativt högtstående och väl decentraliserad över landet. Det är en industri som är beroende av naturgrus för sin produktion. höjer regeringen skatten på naturgruset rejält. Än värre framstår höjningen när man konstaterar att skatten också höjdes rejält så sent som . Regeringens agerande med denna enorma skattehöjning framstår alltså som ett direkt dråpslag mot en näring. Än mer beklämmande blir det när man är medveten om att forskning pågår inom näringen för att finna alternativ till naturgruset som barlastmaterial i betongen. Vad näringen behöver är för att få fram forskning så att rönen kan omsättas i produktion. Den tiden får man inte av regeringen. Det som riskerar att ske är att regeringen motar en näring ut från landet till våra baltiska grannländer, där såväl råvara som kompetens, låga skatter och billig arbetskraft finns. Möjligheten att transportera betongelement över är heller inget problem då regeringen genom detta agerande starkt bidrar till att subventionera transporten via skattepålagor på hemmaplan. Det är knappast så här en målinriktad och konstruktiv näringspolitik bedrivs. Skatteinstrumentet sägs användas för att nå ett miljöinriktat mål. Det har jag all respekt för. Jag delar också uppfattningen att vi bör komma ifrån användandet av naturgrus . Men det målet ska i det korta perspektivet vägas mot andra mål. Grundläggande är att målet om en god miljö och målet om en stabil välfärd vägs samman till en helhetssyn så att tillväxt, bra miljö och arbetstillfällen blir en väsentlig del av det framtida samhället. Den markanta skattehöjningen på naturgrus måste därför ifrågasättas. För den enskilda människan är boendet en av hörnstenarna i tillvaron. Det är därför viktigt att ge människor rimliga kostnader för sitt boende. Här framstår en mängd faror i det socialdemokratiska budgetförslaget. Fastighetsskatten är en faktor som påtagligt påverkar boendet. Det är en skatt som framstår som baserad på ett lotterisystem. Skatten är utformad på ett godtyckligt sätt och uppfyller inte de grundkrav man kan ställa på en skattelagstiftning. Här behövs förändring! har ett genomarbetat förslag där vi sänker fastighetsskatten . Vi lägger dessutom ett tak på markbeskattningen om , och fastigheter undantas från förmögenhetsbeskattning. Vi föreslår en översyn av indelningen av värdeområden och införande av en medianmetod i beräkningen av fastighetsskatten. Förslaget innebär att de abnorma fel som finns saneras bort och att skatten därmed framstår som mindre bisarr än . Det är alltså en radikal förändring av dagens fastighetsskatt. Målet för är dock att avveckla fastighetsskatten. Andra faktorer som påverkar den enskildes boendekostnad är skatten på el men kanske främst effekterna av den så kallade , en modell vars syfte var att via skatt styra förbränningen av fossilt avfall. Som förslaget nu är framstår skatten som en direkt fiskal skatt och uppfyller alltså inte kravet att vara ett effektivt styrmedel i miljöhänseende. Följden blir att hushållens avfallskostnad ökar med , utöver den ordinarie avgiftshöjning som hushållen har, alltså en helt oacceptabel kostnadsutveckling som direkt drabbar den enskilde via höjda hyror. Detsamma vad gäller styrningen i miljöhänseende kan man se i fråga om skatten på flygresor. Förutom att den framstår som direkt fiskal saknar denna skatt den miljöstyrning som man säger sig eftersträva. I stället kommer flygskatten att medverka till nedläggning av flyglinjer med svagt underlag och därmed bidra till en accelererande social och regional klyvning i . Från ser vi i stället fram emot styrmedel för att minska flygtrafikens miljöpåverkan via EU-nivån. budgetförslag prioriterar tillväxt genom stimulans av företagen. Ödesfrågan i samhället är sysselsättningen, en fråga där regeringen helt uppenbart har misslyckats. Då tillväxten är förutsättningen för hela vårt välfärdssamhälle måste förändringar ske för att vi ska lyckas. Vi lever i en global värld som kräver nya lösningar. Vi kan inte lösa dagens och morgondagens problem med gårdagens lösningar. De lösningar vi ser i det budgetförslag som regeringen lägger fram är kortsiktiga lösningar. anslag i de motioner vi väckt ger framtidslösningar och svar på många av morgondagens problem. Jag yrkar därmed bifall till reservation 6 under punkt 3. 50 (): Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera välfärden. Välfärd är ett stort ord. Men vad betyder det? För oss socialdemokrater är välfärd att vara trygg när livet förändras, när man blir äldre eller familjen blir större. Det är att vara trygg när det oväntade sker, om man förlorar sitt jobb eller blir sjuk. Men välfärd handlar också om bra förskolor, om bra skolor där alla barn får kunskap och chans att utvecklas, om en sjukvård som vi alla vet finns när vi behöver den, om att tänderna inte ska vara ett klassmärke och om att få åldras med värdighet. Vi tycker, till skillnad mot en del andra, att vi ska betala för denna trygghet gemensamt med våra skatter du som jag, var och en efter förmåga. Vi vill dessutom att skatterna ska vara utformade så att de stimulerar till arbete, investeringar och utveckling och till minskade sociala och ekonomiska orättvisor. Därför behövs rättvisa skatter. Och skattesystemet måste självklart ses över och anpassas till den verklighet som råder. Hur skatterna ska vara utformade, vilka som ska betala, hur höga respektive låga de ska vara är frågor som ständigt debatteras. Många har synpunkter. De flesta vill ha lägre skatter, vill ta bort skatter eller vill att andra ska betala skatterna. krävs mer resurser till äldrevården, sjukvården, skolan, mer pengar till polisen, större satsningar på infrastrukturen, mer stöd till glesbygden för att ta några exempel. Avvägningarna blir fortsatt mycket viktiga. Utmaningarna är stora. Arbetslösheten är fortfarande för hög och sysselsättningen för låg. Klyftorna måste minska, jämställdheten öka och välfärden förbättras. Globaliseringen ställer också inför nya utmaningar. Ett skatteuttag på dagens nivå är fortsatt möjligt, menar vi socialdemokrater, men kräver att skattesystemet värnas genom breda skattebaser. En rad stora förändringar har skett sedan skattereformen 1991 både i samhället i stort och i skattesystemet. En översyn av skattesystemet kommer därför att påbörjas . Jag tycker att det vore bra om kunde vara med på den översynen, precis som partiet var förra gången. Årets budget, som vi har gjort tillsammans med v och mp, innehåller flera positiva skattenyheter. Mycket glädjande är att vi kan ta det sista steget i kompensationen för egenavgifterna som infördes budgetsanering. Kostnaden för det är nästan , som alltså läggs tillbaka till skattebetalarna. Dessutom höjer vi grundavdraget som en del i den gröna skatteväxlingen. Det sänker inkomstskatten med ytterligare 2 ½ miljarder . Småföretagens villkor förbättras genom flera åtgärder. Reformeringen av de så kallade 3:12-reglerna fullföljs 2006. Småföretagens skatter sänks med . Det har vi inte hört om här tidigare i kammaren. infördes ett system för handel med utsläppsrätter inom EU. föreslår vi att koldioxidskatten avskaffas helt för de företag inom industrin som handlar med utsläppsrätter. Skatten slopas också för den högeffektiva kraftvärmen och sänks för övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet. Skatten på annonser i allmänna nyhetstidningar sänks från och reklamskatten i övrigt från . höjs gränsen när skatt måste betalas . Totalt gör detta en skattesänkning på . För att mildra effekterna av det höga bensinpriset föreslås milavdraget höjas för bilresor för resor till och från arbetet och resor i tjänsten. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen ett hot mot välfärden. Det ekonomiska behovet av att alla gör rätt för sig har ökat i och med att en växande del av befolkningen ska försörjas av en minskande andel yrkesaktiva. Regeringen har lagt fram en handlingsplan med ett omfattande åtgärdspaket mot den ekonomiska brottsligheten. Som ett led i bekämpningen av skattefusk pågår ett arbete med ett system för schablonbeskattning av småföretagare, krav på typgodkända kassaregister inom kontantbranscherna, byggentreprenadavdrag i bygg- och anläggningsbranscherna, förbättrat administrativt samarbete på skatteområdet och ändrade regler för F-skatt. Vad vill då oppositionen? Grunden för högeralliansens möjligheter att genomdriva sin politik måste vara en gemensam syn på hur politiken ska finansieras. Men genomgången av deras budgetförslag visar att det är långt kvar till en gemensam syn och ett gemensamt slutresultat. Hur ska det bli med fastighetsskatten? Hur ska det bli med bolagsskatten, drivmedelsskatten och värnskatten? Det är helt öppna frågor. har högeralliansen lyckats enas kring förslag om förändringar i inkomstskatterna. Och partierna i alliansen är eniga om att slå mot avdragsrätten för fackföreningsavgiften och a-kassan.