prot · GS09114 · 2005-04-28 00:00:00 — Han plockar undan dem när det gäller turordningsreglerna, och sedan upprättas turordningslistor etcetera. Det är kanske lösningen för att företaget ska överleva. Det kanske är lösningen, så att företaget kan behålla speciellt skickliga säljare som drar in pengar till företaget. Det kanske skapar just trygghet för resten av de anställda. Det kanske gör att man kan nyanställa . Detta anser alltså vara fel. Ja, då säger och tidigare sade det att man kan göra upp turordningsregler med hjälp av facket. Problemet i de mindre företagen är att det inte finns en aktiv fackklubb, där man har ett samarbete, där man kan företaget, utan det kommer in en ombudsman utifrån som inte kan det lokala företagets situation. Då vet vi att effekterna blir att man strikt följer turordningslistor och liknande saker. Vi tycker att det är rimligt att ha det här undantaget för två stycken när man måste säga upp människor, att man får plocka undan två stycken från turordningslistan. har det gått med den här lagen. Då tänker man att Socialdemokraterna har sett det här som det stora hotet mot all trygghet på arbetsmarknaden. Då borde det ha tillsatts utredningar och gjorts analyser. Statistik borde ha tagits fram på hur det här slår. Allt kommer med är att HTF säger att det är mycket tydligt, men de kan inte själva redovisa några siffror. Det finns ingen statistik. Ingenting tyder på att den här typen av påståenden, om att det här är dramatiskt, stämmer. Jag påstår också att invandrare hotas av detta. Får jag bara fråga : Stämmer det att invandrare drabbas särskilt av turordningsreglerna, undantaget som utformas nu? Det är också en fråga. 26 () replik: Det var tre frågor. har alltid ganska långa inlägg, så att man vet inte var man ska börja. Jag tror fortfarande att det är rimligt. Jag tror faktiskt inte även om det råkar komma in, som du säger lite föraktfullt, en facklig ombudsman och förhandla om turordningsreglerna på det här lilla företaget att man skulle ställa företaget i en sådan situation att det får läggas ned. Det ligger inte i fackets intresse. Det ligger inte i arbetsgivarens intresse. Jag tror att det är en mycket överdriven farhåga. Sedan är det intressant att undrar varför vi inte har gjort en massa utredningar och varför det inte finns en massa statistik. talar han i en del andra sammanhang hemskt gärna om att regeringen utreder alldeles för mycket, men här borde vi naturligtvis ha utrett. Men det finns ett inneboende problem med att utreda detta. Eftersom man inte, när det gäller undantagsregeln, behöver ange något som helst skäl för varför två personer undantas ligger det naturligtvis inneboende i den här lagstiftningen att den här typen av utredningar blir oerhört svåra att göra, i praktiken omöjliga. Man får alltså förlita sig till de fackliga organisationerna och deras erfarenheter av det här. Och som jag ser det tyder de kontakter som vi har haft på att det här är ett problem. Oavsett om det är ett jättestort problem eller om det handlar om ett antal hundra eller femhundra eller tusen personer är det, tycker jag, ett rättsligt problem att ha den här typen av undantagsregler där man inte måste motivera varför man gör en uppsägning när man går ifrån turordningslistan. 27 () replik: Jag ber om ursäkt. Ni har faktiskt gjort en utredning, om arbetsrätt. Där kom man fram till att det här fungerar ganska bra. Den enda utredning som är tillsatt som har tittat på arbetsrätten har kommit fram till att det här fungerar ganska bra. Den handlar om arbetsrätt, den ingår i departementsserien. har gjort den. Om du inte har läst den kan jag visa var det står någonstans. Men ni har inte gjort några andra försök att fånga detta. Om detta är den stora ideologiska frågan borde ni ha satt i gång hela utredningsmaskineri för att försöka hitta underlag för att visa oss som inte har trott på den skrämselpropagandan att vi har fel. Jag har sagt det förut; jag säger det igen: Om du kan belägga att det här är ett sådant gigantiskt problem som du har utmålat tidigare är vi beredda att titta på detta. Men ni har inte gjort det, och ni kan inte det. Inte heller de fackliga organisationerna kan plocka fram speciellt mycket i den riktningen. Jag ställde också en fråga på slutet. Det har påståtts att invandrare skulle drabbas särskilt hårt av detta. De studier som har gjorts av hur LAS fungerar visar snarare att det ofta är invandrare som blir av med jobbet med de befintliga turordningsreglerna, alltså utan undantaget. Det skulle antyda att det snarare är invandrare som kläms åt och faller sämre ut av befintliga LAS, utan undantag, medan det påstås att just undantaget slår speciellt hårt mot invandrare. Det här är en studie som gjorts vid . Frågan är: Stämmer detta, eller tar du avstånd från de påståenden som har fällts om att invandrare skulle drabbas speciellt av undantagsreglerna? Och vad har du för kommentar till att det verkar som om det snarare är den nuvarande utformningen av LAS som i så fall slår mot invandrare, som alltså är nya på arbetsmarknaden? 28 () replik: Jag kan konstatera att i så fall har blivit lurad av HTF och TCO, för han konstaterar ju uppenbarligen att det faktiskt är så att risken är stor att det är vissa utsatta grupper som drabbas av tvåpersonersundantaget. Jag hävdar bestämt att det är så utifrån de kontakter jag har haft med de fackliga organisationerna. När det gäller utredningen från som du hänvisar till är det intressant att konstatera detta: Vi har hävdat att i en lågkonjunktur så är det, av naturliga skäl, de som har den svagaste förankringen på arbetsmarknaden som får gå först. Det är inget nytt det har vi vetat . Vi vet också att det ofta gäller precis de grupper som du talar om. Men den intressanta frågan är ju: Skulle en förändrad arbetsrätt eller ett borttagande av undantagsreglerna förändra den situationen, eller skulle det förvärra situationen? Det är den frågan som jag tycker att vi är svaret skyldiga du är svaret skyldig. 29 () replik: Låt mig då citera den enda utredning som finns gällande undantagen i turordningsreglerna. Det är ALI:s utredning arbetsrätt, s. 479: något belägg för att regeln bland småföretagen har använts för att systematiskt missgynna föräldralediga arbetstagare har utredningen inte kunnat finna. Det är vad man har kommit fram till. Och ändå står du här, år ut och år in, och påstår just detta! Och det kan man naturligtvis fortsätta med. Sedan tittar man på vad ni skrivit i utskottets motivering: det upplevs, det bidrar till, det finns tecken på och så vidare. Var är fakta här? Ni kan inte komma och säga att man ska ändra lagstiftningen bara på grund av att det känns som om någonting är fel. Jag håller helt med om att det faktiskt krävs lite mer än bara det. Sedan står det i motiveringen att det finns tecken på att sjuka drabbas i större utsträckning. Enligt SCB:s senaste statistik kan man snabbt konstatera att det är i de små företagen med under tio anställda som sjukfrånvaron är lägst, medan sjukfrånvaron är störst hos större arbetsgivare. Dessutom, vilket också kanske är intressant, är det så att sjukfrånvaron i de små företagen minskat sedan tvåundantagen infördes. 30 () replik: , i lagstiftningen liksom när vi skriver betänkanden, måste man faktiskt märka ord. Det du sade var att i sin utredning har konstaterat att man inte kan se att föräldralediga, gravida och andra systematiskt missgynnas. Det tycker jag är en poäng systematiskt. Det handlar ju faktiskt om att om det är någon eller några som missgynnas så är det ett problem, oavsett om det är få eller många. Men poängen är att man här säger systematiskt. Jag tror att det säkert är riktigt att det är så. Men för mig räcker det med att det är ett stort antal och att de fackliga organisationerna upplever och kan konstatera att det de facto bland deras medlemmar är tydligt att det är de här grupperna som drabbas när den här undantagsregeln används, även om det inte sker systematiskt för det vore ju förfärande om det vore på det sättet. Det kan jag hålla med om. 31 () replik: Nej, det kanske inte är systematiskt. backar vi lite här då. Det är ett väldigt värdeladdat ord, det där. Ja, då är det ett problem allmänt för föräldralediga småbarnsmammor och pappor. Och det håller jag med om. Det var ju därför vi gjorde ett tillkännagivande 2001 här i att denna lagstiftning för alla arbetsgivare måste förändras så att skyddet stärks för föräldralediga. Varför har då inte regeringen kommit med ett ordentligt lagförslag , om man nu tycker så? Ni delar ju synen på att det är ett problem på den svenska arbetsmarknaden inte på grund av turordningsreglerna utan på hela arbetsmarknaden. Ja, då skulle man ju kunna tro att Socialdemokraterna, som vill värna den här gruppen, meddetsamma sätter i gång och lägger fram ett lagförslag inom ett eller . Jag vet att det tar med utredning. Men att det ska ta och det fortfarande inte finns ett lagförslag vad beror detta på? Det är ju en senfärdighet utan dess like i en så väsentlig fråga som att gynna och stärka föräldraledigas situation på den svenska arbetsmarknaden, där vi faktiskt tycks vara överens i alla partier i , men där vi i är fruktansvärt otåliga, framför allt otåliga och irriterade på att vi i debatten ska få höra det användas som ett argument för att riva upp en lagändring, när det beror på att ni inte har lyckats prestera ett lagförslag att lägga fram till när vi är så ense i sak. 32 () replik: Vi justerade gemensamt i utskottet ett betänkande just i den här frågan, och vi upplevde att det här hade tagit . Där är vi helt eniga, du och jag. Jag tycker att regeringen har varit senfärdig när det gäller att få fram det här lagstiftningsskyddet för föräldralediga. Där råder ingen motsatt uppfattning, vilket vi bevisade vid justeringen av det här betänkandet . Vi har samma uppfattning. Sedan måste jag fortfarande säga att jag känner mig orolig när det gäller den här undantagsregeln. har nämligen ratificerat en , nr 158, och den handlar om uppsägning av anställningsavtal på arbetsgivarens initiativ. I den konventionen sägs att ett giltigt skäl ska anges för uppsägning. Jag vill påstå att den här lagen bryter mot den konventionen, och jag kan också tycka att det är allvarligt att vi inte kan följa upp en sådan konvention som vi har ratificerat. Därför vidhåller jag fortfarande, trots att vi är djupt oense, att det här är en orättvis lagstiftning som vi borde ta bort. 33 () replik: Det kan ju vara intressant att skåda hur samarbetspartierna, s, v och mp, för debatten här. Hur går den till i mer slutna rum? I brukar vi ta det ganska lugnt och brukar försöka hitta gemensamma lösningar. Jag har en fråga till som handlar om lite andra saker, och det gäller framtiden i . Man avslår motioner om att man ska se över arbetsrätten. Jag frågar: Hur ser med de problem som vi ser nu? Vi diskuterar utstationeringsdirektiv, tjänstedirektiv och annat. Hur kommer Socialdemokraterna att se på de här frågorna? Är det inte att börja fundera över hur svensk arbetsmarknad ska kunna förhålla sig till det tryck som kommer utifrån och den framtid som vi går till mötes? upplever jag att det är så mycket lättare att titta på de diskussioner och problem som finns på svensk arbetsmarknad att man glömmer den stora delen som faktiskt är världen runtomkring. 34 () replik: När det gäller alliansens gemensamma lösningar kan man säga att när man läser ett stort antal betänkanden i denna kammare kan man konstatera att det inte är så gemensamt i alla sammanhang. När det gäller samarbetet mellan Socialdemokraterna, så är det så att vi just i den här frågan inte samarbetar, vilket kanske framgick med viss tydlighet i denna debatt. Det talades om gemensamma lösningar och arbetsrätt. Om man tittar på hur arbetsmarknaden har utvecklats ser man att en ganska stor skillnad är att betydligt fler människor jobbar under osäkra förhållanden med olika typer av visstidsanställningar och vikariat. Visst förändras arbetsmarknaden. I min värld förefaller det som att om vi ska göra något med den arbetsrättsliga lagstiftningen handlar det snarare om att stärka arbetstagarnas villkor än att försämra dem på den arbetsmarknad som håller på att växa fram. Jag skulle med glädje lyssna till några konkreta förslag från eller någon annan hur vi så fall ska underlätta och förstärka arbetsrätten på den svenska arbetsmarknaden med tanke på den utveckling vi kan ser framför oss. 35 () replik: Det finns en del förslag. Bland annat har jag sagt att i vissa fall måste arbetsmarknadens parter ta en del av ansvaret att se till att någonting händer. Vi slipper då från vår sida som lagstiftare att gå in och stifta lag om hur det ska se ut på arbetsmarkanden. Vi behöver då inte ha minimilöner, några andra EG-direktiv eller svensk lagstiftning. Hur ser Socialdemokraterna på de frågorna? Socialdemokraterna är väldigt tysta i diskussionen över huvud taget. Jag håller med om att vi kanske inte kan hitta lösningar så här på en gång. Det är inte enkelt att ändra på ett system som är så integrerat i hela det svenska samhället, men vi måste ändå se frågorna. Vi kan inte backa in och stoppa huvudet i sanden. De här frågorna tränger sig på oss antingen vi vill eller inte. 36 () replik: Det väsentliga för vår del när det gäller att hantera den framtida arbetsmarknaden är att hävda kollektivavtalet. Det är precis som du säger. Det gäller att hävda parternas ansvar för utvecklingen på den framtida arbetsmarknaden. Där är kollektivavtalet grunden för att kunna upprätthålla rimliga villkor när det gäller både löner och arbetsförhållanden på den svenska arbetsmarknaden. För att det ska fungera krävs också att de fackliga organisationerna har möjlighet att hävda kollektivavtalets rätt gentemot arbetsgivare både från och från andra länder. Annars tror jag att vi kan hamna i en arbetsmarknad som ingen av oss vill se vare sig på lång eller kort sikt. Jag delar din uppfattning. Parterna har ett ansvar, och kollektivavtalet är grunden. (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 37 TREDJE VICE TALMANNEN: Det har blivit dags för den här veckans frågestund med regeringen. Följande statsråd kommer att delta: Näringsminister , justitieminister , statsrådet , jordbruksminister och statsrådet . Jag hälsar dem välkomna. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Jag vill påminna ledamöter och statsråd om att frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. 38 (m): I morse kunde vi i tv:s godmorgonprogram höra att polisen i har folk så att det räcker till en bil för att bevaka fem kommuner. Risken är att polisen inte kan ingripa vid olyckor, rattfylla, våldsbrott och annat elände. Tyvärr är inget unikt exempel, utan vi har för få poliser på många håll i . Därför är det väldigt bra att det utbildas nya poliser. har det emellertid visat sig, senast här i när vi hade en genomgång av , att regeringens vårproposition i realiteten innebär att man måste förtidspensionera 1 200 friska poliser för att kunna anställa de nya. Därför vill jag fråga justitieministern: justitieministern att svensk polis har 1 200 poliser som inte fungerar? Eller är de åtgärder som man nu planerar för att förtidspensionera äldre personal en konsekvens av att regeringen inte anslår tillräckliga resurser för att de nya poliserna ska kunna anställas? 39 Justitieminister (): Jag är van vid att och andra felciterar mig, fast jag tycker nästan att det är mer upprörande när rikspolischefen felciteras. råkar det vara så att även om jag inte var närvarande vid mötet, har jag fått ordentlig information. Det som sades var framför allt två saker, dels att man ska pensionera poliser bara av verksamhetsskäl det finns inga ekonomiska indikationer på något sätt dels att detta är det absolut maximala antalet förtidspensioneringar . Det var inte alls sagt att det skulle göras på det sätt som säger. För hederlighetens skull tror jag att det är bättre att citerar rätt i fortsättningen. Jag vill också passa på att säga, och det vet ju , att vi nu har haft de här debatterna . har jag fått höra att pengarna inte räcker, att det inte kommer att utbildas några fler poliser. Vi har facit . Det har gått . Vi har 1 200 fler poliser än vad vi hade . Då brukar ibland säga att det är de civilanställda som har fått betala priset. Det är också fel. Det är 500 fler civilanställda än , sammanlagt ungefär 1 700. vi har haft den här debatten har det inneburit att som och andra moderater har vaknat har vi fått en polis till i . Det har vi aldrig någonsin sett tidigare. Jag menar att vi behöver mycket, mycket mera än bara flera poliser för att kunna bekämpa brottsligheten. Men vi kommer nog inte att kunna se någon liknande period som den vi nu har sett och som vi kommer att se . Som sagt: Vi kommer att fortsätta den här satsningen. Sedan får gärna fortsätta att ha fel i fortsättningen också. 40 (m): Jag behöver inte diskutera hur jag citerar. Jag citerade inget. Jag kan läsa direkt ur underlag. Det står att för att ge de lokala polismyndigheterna möjlighet att anställa nyutbildade poliser ska man enligt förslaget avveckla 1 200 poliser. Jag har inte förnekat att det utbildas nya poliser och att det har tillförts enorma resurser men inte tillräckliga. Men om det är så att vi har fått 1 200 nya poliser, är det dessvärre så att 1 200 poliser nu planeras förtidspensioneras för att man ska få råd med de nya poliserna. Min fråga, som justitieministern inte ens berörde, var: Anser justitieministern att det är rätt att förtidspensionera personal som inte är sjuk för att ha råd att anställa de nya som utbildas? Jag tycker för min del att det är en politik som verkar helt befängd. Jag tror att vi behöver både äldre och nyutbildad personal för att få en effektiv organisation. 41 Justitieminister (): Det är drygt sedan jag träffade rikspolischefen, då han noga underströk att de som ska pensioneras ska pensioneras av verksamhetsskäl och inte av ekonomiska skäl. Det var väldigt tydligt. har det också pensionerats poliser. Det är inte så att det har utbildats 1 200 poliser, utan det har blivit 1 200 flera poliser trots pensioneringarna. Det är det som är skillnaden. Och det kommer naturligtvis att behöva pensioneras av verksamhetsskäl även framöver. Det är klart att i vissa fall kanske en polis som är inte orkar springa runt och därigenom inte bidrar. Sedan finns det andra äldre poliser som gör jättestor nytta. Dem ska vi naturligtvis dra fördel av. Men vi kommer att fortsätta den här satsningen. När det gäller ekonomin har vi också hört att det inte ska räcka med de pengar vi anslagit. Vad ser vi för facit? överskott i polisen, 2002 överskott i polisen, 2003 överskott i polisen, 2004 överskott i polisen. Det är klart att det kommer att behövas ytterligare anslag framöver, därför att man kommer att fortsätta utbilda poliser. Men vi kommer att göra precis samma sak som tidigare: se till att man får de anslag som behövs för att kunna fullfölja de satsningar som vi gör. byggen av kolkraftverk i 42 (): Min fråga är till näringsminister . vill bygga ett kolkraftverk i och ett brunkolkraftverk i Boxberg i östra . Boxberg kommer att släppa ut koldioxid under sin förväntade livstid , det vill säga runt . Det är nästan fyra gånger årliga koldioxidutsläpp. är EU:s i särklass största koldioxidutsläppare. Det beror främst på att man bryter och eldar så mycket brunkol och stenkol. har lyckats lobba till sig full tilldelning av utsläppsrätter i . Om bygger ett nytt kraftverksblock i Boxberg hotar det inte bara klimatmål utan även EU:s och därmed hela klimatkonventionen. Accepterar ministern att bygger nya kolkraftverk? 43 Näringsminister (): Frågan om koldioxidutsläpp är i högsta grad en global fråga men i praktiken också en europeisk fråga. Vi sätter nu tillsammans ett tak för utsläppen i med strävan att minska utsläppen och den utsläppshandel som pågår mellan olika företag i . är ett land som inte traditionellt har haft exempelvis vattenkraften och har blivit beroende av fossileldade kraftverk. Det är inte som har orsakat detta, utan det har att göra med de förutsättningar som har. Den europeiska politiken, att minska koldioxidutsläppen, gör vi tillsammans. Det är klokt av att finnas på fler marknader än den nordiska. Det gör att man kan vara ett modernt, ansvarstagande företag som effektiviserar och minskar utsläppen. Dessutom är vinster som tas hem till och som vi nu investerar i att bli ledande i insatser för förnybar energiproduktion ett sätt att visa vägen, som vi jobbar europeiskt och nationellt med att stärka miljöpolitiken. 44 (): I motiveringen till förändringen av bolagsordning, som antogs i går på bolagsstämman och som , Socialdemokraterna och Vänstern gemensamt har formulerat, står det: Att verka för en miljövänlig produktion och ökad användning av förnybar energi samt erbjuda sina kunder rådgivning och produkter kring energieffektivisering även i utlandsverksamheten bedöms ingå naturligt i en långsiktigt framgångsrik strategi. bör sträva efter att ligga i framkant inom dessa områden i de länder där bolaget verkar. Anser ministern att byggandet av nya kolkraftverk stämmer med den strävan som bolaget ska ha? Dessutom: Är det etiskt försvarbart att ta hem vinster från till för att investera här? Borde inte vinster i investeras i förnybar energi i , om vi inte ska uppträda kolonialt? 45 Näringsminister (): Jag tror inte att jätteekonomi uppfattar som en kolonialstat, knappast. Däremot har man uppskattat att har kommit in på deras energimarknad, eftersom de vill ha ökad konkurrens och den kompetens som har i att effektivisera och modernisera. är ett verktyg för oss i att nu se till att gå vidare och investera i förnyelsebara energikällor sol, vind och andra energikällor som vi kan ha på lång sikt utan att riskera effekter på klimatet. Den stora och viktiga politiska frågan är nu om man ska sälja ut eller inte. Här finns rader av partier som vill sälja ut , och då kommer det säkerligen att vara en fransk eller tysk storägare, vars produktion är baserad på kolkraft, som köper upp i . Jag, regeringen och socialdemokratin vill att vi behåller och använder för att modernisera vårt energisystem till fromma för svensk industri och för konsumenterna. 46 (): Jag har också en fråga till justitieminister . förstörs människors liv, livschanser kränks, och människor dör till följd av brottslighet i . Under tid som justitieminister har uppklaringsprocenten i fråga om anmälda brott varit , , och . Den verkliga uppklaringsprocenten i fråga om de brott som begås är bara ett par procent om man ser på vilka brott som leder till en påföljd. Tycker justitieministern att det finns någon anledning att fundera på om det finns några strukturella problem inom den svenska polisen vad gäller vilka resurser man har, hur regeringen styr dessa resurser, om man fokuserar på en lokalt närvarande polis eller en fjärrpolis, om polisen har rätt verktyg och om polisen gör rätt saker? Finns det någon anledning att tro att regeringen kan återkomma med ett paket för att ta tag i de strukturella problemen inom svensk polis som gör att av de anmälda brotten har klarats upp? 47 Justitieminister (): Precis som jag sade i svaret på den fråga som jag fick av räcker det inte med bara flera poliser. Det behövs mycket mer än så. Vi kommer alltid att kunna tala om uppklaringsprocent och om den borde bli högre och så vidare. Jag håller med om det. Vi ska dock ha klart för oss att vi har 200 000 cykelstölder och ett stort antal snatterier. Många av dessa brott kan av förklarliga skäl inte upp därför att det inte vore motiverat med de polisresurser som skulle behöva sättas in. Däremot håller jag helt med om att flera brott bör upp när det gäller så kallad vardagsbrottslighet, det vill säga inbrott i villor, sommarhus och bilar.