prot · GS0994 · 2005-03-22 00:00:00 — Det hör jag själv när jag umgås med mina ungdomar. De tycker inte att 800 000 eller en halv miljon är någonting för en lägenhet. Det är väl inte så mycket, säger man. Men vi som är uppväxta i en annan skola tycker att det är väldigt stora belopp som ändå ska betalas av och hanteras. Det är viktigt att bankerna följer upp det där på ett bra sätt och ser till att kreditgivningen är bra. Jag kommer att fortsätta att följa frågan. Jag kommer att fortsätta att ha kontakt med , och jag kommer att ta upp den med bankerna när jag träffar dem. Jag kommer att följa utvecklingen väldigt noga så att vi inte får en ytterligare uppspeedning. Så kan det bli, och då måste vi verkligen tänka efter hur vi möter det. Det är väldigt viktigt. Just nu tycker jag att läget ändå är under en sådan kontroll att vi inte behöver vara våldsamt oroliga, men ska vi vara vaksamma på vad som händer på området. Jag kommer att göra mitt för att följa frågan så att vi inte hamnar i en sådan situation att många människor får problem . Det ser jag som en viktig uppgift. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:353 om 73 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra tillförlitligheten i rapportering. Frågan har ställts med anledning av att beslutat att tillfälligt dra tillbaka rapporten kunskap för pengarna, efter verkets bedömning att rapportens kvalitet inte säkrats fullt ut. Studien är ett led i arbete med att utveckla en metod för att mäta effektivitet i skolor, något som verket arbetar med på regeringens uppdrag. kommer, enligt uppgift på verkets webbplats, att komplettera och förtydliga rapporten och ge ut den på nytt . Verksamheten inom skolans område är komplex. Många olika faktorer samverkar och påverkar resultatet av verksamheten. I arbetet med uppföljning och kvalitetssäkring av utbildningen dyker nya frågor upp som vi behöver svar på i en fortsatt utveckling av vårt skolsystem. Det pågår ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete inom för att kunna beskriva skolans verksamhet och resultat och för att kunna svara på de nya frågorna. Mätning av effektivitet i skolan är ett nytt område, där några färdiga metoder inte finns utan där ett metodutvecklingsarbete pågår, bland annat genom att använda metoder från andra forskningsfält. Verkets avsikt var redan från början att sända ut rapporten på remiss till ett antal experter i syfte att få synpunkter på hur den använda metoden kan vidareutvecklas. Verket har med god vetenskaplig metodik och ofta i samarbete med forskare utarbetat många intressanta rapporter och skapat sig ett gott renommé. Studien som ligger till grund för den aktuella rapporten har utarbetats i samarbete med ledande forskare vid nationalekonomiska institutionen vid . Man har använt sig av en kvantitativ metod som benämns Data Envelopment Analysis, , en metod som används inom den ekonomiska forskningen. Enligt har dock denna metod vissa begränsningar när den överförs till skolans område, vilket föranleder behov av stor försiktighet vid tolkningen av resultaten. är i färd med att utveckla rapporten kunskap för pengarna med hänsyn till de noterade begränsningarna och med hänsyn tagen till andra variabler i skolans verksamhet, som enligt verket också bidrar till att förklara resultatskillnader. Det är viktigt att metodutvecklingsarbetet genomförs med noggrannhet och eftertanke och att nya rön kvalitetssäkras. En viktig del i kvalitetssäkring är att använda de olika kompetenser som finns inom myndigheten för att granska och analysera en rapport ur alla relevanta aspekter. har interna rutiner för detta, avsedda att säkra att rapporter som publiceras håller tillräcklig kvalitet och att innehållet är tillförlitligt. Jag har genom diskussion med myndighetens representanter försäkrat mig om att kvalitetssäkringsrutinerna och deras tillämpning nu ses över i syfte att ytterligare säkra tillförlitligheten i verkets arbete. Regeringens styrning av myndigheterna på skolområdet syftar till kontinuerlig förbättring och effektivisering av deras verksamhet. redovisar sitt interna kvalitetsarbete till regeringen. Denna redovisning, i kombination med en fungerande dialog mellan myndigheten och , medför att regeringen har en god bild av verkets kompetens och förmåga att fullgöra sina uppgifter. samlade kompetens är både bred och djup. Myndigheten arbetar aktivt för att behålla och utveckla sin kompetens, till exempel genom sitt framtagna program för verkets långsiktiga kompetensförsörjning. Jag har förtroende för kompetens och för att dess interna rutiner ska säkerställa en hög och tillförlitlig kvalitet i verkets arbete framöver. 74 (): Jag har alltså ställt en fråga till skolministern: vi lita på hädanefter med tanke på att man nu inte hade tillförlitliga resultat? Svaret får mig att fundera väldigt mycket. Vad som egentligen skedde var ju att presenterade en tillsynsrapport över friskolorna. Innan verket hade dragit tillbaka rapporten hörde jag ministern i tv-soffan säga att uppgifterna inte var tillförlitliga eftersom metoderna var bristfälliga. Vari ligger problemet? Vi har ju utgått ifrån att de metoder som som vi har haft tilltro till och som har så viktiga uppgifter använder är tillförlitliga. Ministern säger i sitt svar att det är ett nytt område att mäta skolors effektivitet. Jag hävdar att det är fel. , när jag själv deltog i den gamla arbete, fanns det väl utarbetade metoder. Sedan har det utarbetats metoder inom hela den anglosaxiska forskningen just för att mäta skolors effektivitet. Bland annat har gjort väldigt mycket på det området. Det är alltså inget nytt kunskapsområde. Redan under den gamla skolöverstyrelsetiden, innan inrättades, utvecklade vi metoder och använde oss av dem. Man undrar ju hur en statlig tillsynsmyndighet med uppgift att utöva tillsyn över hela vårt skolväsende kan använda så felaktiga metoder att skolministern sågar rapporten innan verket självt har dragit tillbaka den. Vad har då verket för tillförlitlighet? När de uppgifter som hade delvis gick över till skulle vara ett mycket vassare utöva tillsyn och följa upp skolverksamheten. Är då sämre? Nej, i stället har regeringen hävdat att har varit bra, och vi har försvarat och lagt på verket uppgifter. Under förra mandatperioden satt jag själv med i utbildningsutskottet, och vi gav många uppgifter för vi hade tilltro till verket. tyckte sig sedan ha fått för stora uppgifter som gällde både att utöva tillsyn och vara den utvecklande instansen. Regeringen beslutade därför att dela det i två olika myndigheter. Men man kan inte låta bli att fundera över: Vad har de för utbildning som gör det här arbetet? Är de inte doktorer i pedagogik och didaktik? Hur kan det komma sig att Lunds universitets forskare automatiskt tillåter att man lägger över ekonomiska verktyg och instrument för att mäta ett pedagogiskt och didaktiskt kunskapsområde? Det här är frågor som vi måste få svar på, ministern. 75 Statsrådet (): Det är viktigt med den beskrivning som man lämnar och att man håller isär olika begrepp. Rapporten kan inte sägas vara ett led i kontinuerliga tillsynsverksamhet. Snarare var den en del i uppgiften att utarbeta metoder för att mäta effektiviteten i skolan. Jag tycker givetvis att det är intressant och viktigt att jämföra de resurser kommunerna satsar på skolan med de resultat som skolorna uppnår. Det finns inte så många jämförelser . har regeringens uppdrag att prova olika metoder för att försöka att få fram en tydlig bild av skolan effektivitet. Som jag ser det har hög trovärdighet och status när det gäller att presentera olika fakta och rapporter om skolan och dess verksamhet. gör och har gjort väldigt många viktiga utredningar om skolan i , både på lokal och på nationell nivå. ansvarar också för en mängd faktainhämtning från skolorna som ger oss en bild av verksamheten och dess förutsättningar. Naturligtvis är det viktigt att det utvecklingsarbete som pågår sker med stor noggrannhet och att metoder och slutsatser kvalitetssäkras. Efter den information som jag har fått av om de interna rutinerna för kvalitetssäkring av olika utredningar och rapporter som genomförs inom verksamhet har jag stor tilltro till dess kompetens, och jag avser inte att göra något ytterligare utöver det som jag har redovisat för att säkra tillförlitligheten i rapportering. Men återigen: Det är viktigt att inte blanda ihop detta med den tillsynsuppgift som har och som man sköter med den äran. 76 (): Men jag måste fråga: Är det så att dessa elever och lärare var försökskaniner? I så fall blir den här frågan ännu mer allvarlig. Ursäkta mig, statsrådet, men jag skulle gärna vilja ha den frågan besvarad. Är dessa elever och lärare försökskaniner? Utsätts de för metodutveckling utan att veta om det? Den etik som gäller för forskning, uppföljning och utvärdering innebär att om man är med i ett försöksprojekt eller i en metodutveckling ska man veta om det. Visste dessa elver och lärare om att de var utsatta för metodutveckling? Driver man metodutveckling på det sättet? Eller vad fanns det för anledning att göra denna bedömning av friskolorna på grundval av de resultat som man kom fram till utan att man använde adekvata metoder? Varje forskare, varje disputerad doktor vet att man inte ska överföra ekonomiska verktyg och instrument till ett pedagogiskt och didaktiskt område. De flesta av oss vet att skolans verksamhet är otroligt komplex. Mycket hänger ihop med varandra. Det är just därför som man har utvecklat den didaktiska och pedagogiska forskningen. Vilka var forskarna på ? Jag skulle ifrågasätta deras forskarkompetens om de flyttar över dessa instrument på elever och lärare i friskolor. Och än värre: Jag ifrågasätter mycket starkt etiken som tillämpas om man använder elever och lärare som försökskaniner och det inte som ministern säger ingår i det ordinarie tillsynsarbetet. Jag utgick ifrån att den här rapporten var en rapport i det kontinuerliga arbetet, men det var alltså ett metodutvecklingsprojekt som dessa elever och lärare var med om. Då får man verkligen fundera över nästa vända. Är inte kunskap vetenskapligt grundad också inom område? Det fordrar vi ju att den ska vara till och med inom förskolorna. Ministern måste klargöra för mig: Vad hade den här kunskapen för värde? Vilket var syftet? Visste elever, lärare och skolor om att de var försöksobjekt? På vilket sätt kan vi se som tillförlitligt? 77 Statsrådet (): fråga bygger på felaktigheter. Jag tycker att det är väldigt viktigt med beskrivningen av vad detta handlar om. handlar inte om friskolor och elevers skolframgångar, utan det är en analys av resurser och resultat i och ett försök att jämföra skolors effektivitet. Det är viktigt att framhålla. Till detta har fått regeringens uppdrag att just följa upp skolornas effektivitet. I detta blandar man inte in enskilda elever såsom verkar tro. Jag har i övrigt ingen anledning att kommentera rapporten utöver det jag redan har sagt, då frågan, som mycket väl vet, också är uppe till behandling i . 78 (): Hur kan man mäta skolors effektivitet och resurser som är elevrelaterade kontra vilka kunskaper eleverna får utan att över huvud taget gå ned på individnivå? Finns det en enda studie som man kan säga bara räknar skolors effektivitet utan att det berör lärare och elever? Är det inte lärare, elever och annan personal som är en del av skolornas verksamhet? Skolorna får betalt utifrån hur många elever de har, om eleverna har särskilda behov, om de har särskoleelever eller inte. Det är det som det hela går ut på. Inte kan man mäta en skolas effektivitet utan lärares och elevers insatser, vad de har gjort och inte gjort och vad de har haft möjlighet att göra och under vilka förutsättningar de har jobbat. Det är väl alldeles självklart att det rör sig om människor i en skola och att effektiviteten mäts utifrån deras resultat kontra vilka resurser de får. Är det inte också så att läroplanens mål finns med som urval av vilka resultat som ska mätas? Det är ju så man mäter effektivitet i skolan. Då är det väl alldeles självklart att det har med lärare och elever att göra. Hela min yrkesverksamhet har varit uppbyggd mycket på vad har tyckt och inte tyckt. Hur ska vi som har fäst stor vikt vid kunna ha tilltro till andra rapporter när denna rapport kunde sågas av ministern för att man enbart har fört över ekonomiska instrument till en pedagogisk verklighet och ett pedagogiskt kunskapsområde? Min beskrivning kan inte vara fel. Jag har gjort den utifrån det svar som statsrådet har gett mig. Jag vill veta: Hur tänker statsrådet få till stånd en tilltro till efter det som har hänt och det som har sagts här ? 79 Statsrådet (): Jag ställer mig frågande till om över huvud taget har läst den här rapporten när hon börjar prata om försökskaniner och enskilda elever. Läser man denna rapport kommer man fram till att det naturligtvis handlar om resurser i förhållande till betyg, övergång till gymnasium och annat. Det är alltså inte så mycket på individnivå. Jag tror att det är viktigt att vi, när vi ger uppdrag till våra myndigheter, följer upp olika företeelser, i det här fallet skolans effektivitet, och också ger dem frihet att utarbeta metoder för att kunna göra detta på bästa sätt, särskilt i ett läge där skolan har bytt skepnad på många sätt. Inte minst när det gäller styrningen och resursfördelningen har detta skett ganska radikalt. Därför är det väldigt viktigt att mäter effektiviteten men också att de har friheten att själva utarbeta metoder. När det gäller själva rapporten har jag inget ytterligare att tillföra utöver de skäl som jag redan har redogjort för. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2004/05:401 om kommunernas kostnader för skolskjuts 80 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta beträffande den uppkomna situationen med kommunernas kostnader för skolskjuts och när dessa åtgärder kommer att vidtas. Låt mig först säga att jag har förståelse för att rättsutvecklingen i denna fråga upplevs som problematisk av många kommuner. Det är domstolarnas vägledande utslag som driver rättsutvecklingen framåt. förslag måste i detta sammanhang betraktas som ett förslag om hur bestämmelserna kan komma att utformas och kan inte påverka tillämpningen av gällande bestämmelser. Rättsutvecklingen när det gäller skolskjuts vid växelvis boende är i sin tur en konsekvens av att växelvis boende och gemensam vårdnad har blivit en allt vanligare företeelse som numer betraktas ha en fast förankring i vårdnadslagstiftningen. Efter att betänkande varit ute på remiss har arbetet med att ta fram en proposition utifrån kommitténs förslag fortsatt inom Utbildnings- och . Det går inte att säga vilka av kommitténs förslag som kan komma att genomföras. Jag vill dock i detta sammanhang betona att jag anser att det är angeläget att kommunernas ansvar för att anordna skolskjuts på något sätt förtydligas. Detta bör ske vid första bästa tillfälle, vilket innebär att frågan bör behandlas i samband med skollagspropositionen. Det fortsatta arbetet med att ta fram en proposition bedrivs med största möjliga hastighet. Som väl känner till är lagstiftningsprocessen komplex och innehåller ett flertal olika moment. I sammanhanget finns det även anledning att påpeka att den nya skollagen är ett särskilt omfattande lagstiftningsarbete. Under arbetets gång har jag kunnat konstatera att det i vissa avseenden krävs större förändringar av kommitténs förslag. En extra remissomgång kommer därför att genomföras eftersom skollagen berör så många och det är viktigt att en ny skollag kan antas av i bred enighet. Regeringen planerar därefter att överlämna en remiss till Lagrådet och att beslut om en proposition till därefter ska fattas . 81 (): Först vill jag tacka för svaret som skolministern har gett mig. Det verkar som att skolministern ändå tycks dela min och kommunernas oro över den otydlighet som råder när det gäller skolskjuts för barn som bor växelvis hos mamma och pappa. Kommunerna har en ansträngd budget, inte minst inom skolans ram. Vi vet att man behöver satsa på lärare, bättre skolböcker, skolsköterskor och mycket mer. Att då tvingas betala skolskjuts, som ibland kan handla om ett flertal mil per dag för en enskild elev, skapar oförutsedda utgifter som naturligtvis påverkar ekonomin för skolan. , numera Kommuner och Landsting, har genom upprepade skrivelser till regeringen beskrivit olika konsekvenser, såväl praktiska som ekonomiska, som rättsutvecklingen i fråga om skolskjuts till exempel vid växelvis boende får och begärt en skyndsam lösning i frågan. Jag har all respekt för att allt lagstiftningsarbete tar tid, men frågan om skolskjuts vid växelvis boende borde redan ha fått sin lösning, herr minister. Att frågan drar ut innebär i praktiken att regeringen överlåter åt domstolarna att utifrån en föråldrad skollag avgöra hur långt kommunernas skyldigheter sträcker sig i stället för att låta detta bli ett föremål för politiskt beslut. Det är inte bra att olika förutsättningar gäller för elever och deras föräldrar utifrån om man överklagar ett beslut och får rätt eller om man inte gör detta. Vad anser ministern om detta när vi talar om lika behandling enligt kommunallagen? Ett omfattande arbete har gjorts inom , som ministern påpekar, där man föreslår att endast en adress ska ligga till grund för skolskjuts, nämligen folkbokföringsadressen. Detta är ju fallet om man till exempel väljer en annan skola än den som kommunen erbjuder. Varför kan då inte samma praxis gälla om man väljer en annan bostad? 82 Statsrådet (): I sak tror jag att vi har helt samma synpunkter. Jag tror nämligen att det är nödvändigt att göra ett sådant förtydligande. Sedan behöver jag naturligtvis inte beskriva lagstiftningsprocessen i den här kammaren. Den känner ni väl till. Jag ser fram emot att den här frågan löses i samband just med skollagspropositionen. 83 (): Jag tackar för det. Jag tackar för att jag fick ordet lite till. Jag tycker naturligtvis att det ministern säger är bra, men jag vill bara ge några lokala exempel på hur det kan slå i en kommun utifrån att vi ändå har en debatt i ämnet. Ta till exempel kommun. När kommunens barn-, ungdoms- och grundskolenämnd beslutade att ge rätt till skolskjuts även till elever med växelvis boende uppskattade man att det skulle vara ungefär ett tjugotal elever som skulle beröras, och det var ju inte särskilt mycket. Men med de nya reglerna uppgår antalet elever som berörs av regeländringen till 210 stycken. För kommun innebär detta en merkostnad på ca 1 ½ miljon kronor . Det finns många sådana exempel där det eskalerar, och det tror jag är oerhört viktigt att vi tar med när vi diskuterar det här. Jag tackar för svaret, men jag känner naturligtvis ändå en viss besvikelse över regeringens handlingsförlamning även på detta område. Ministern säger att propositionen ska tas fram med största möjliga hastighet. Jag skulle vilja veta vad största möjliga hastighet är för ministern? När blir skolskjutskostnaderna reglerade? Finns det något riktigt datum fastställt för detta? Jag tror inte att ministern och jag har riktigt samma tidsperspektiv trots att både ministern och jag har arbetat på nivå och vet att otåligheten är stor. 84 Statsrådet (): Jag tror inte att vi skulle göra någon en tjänst om vi kom fram med varje konkret del av skollagen separat till . Skollagen är en av våra största lagar. Jag tycker att det är viktigt att vi får den helt och hållet genomarbetad och kan samla så stor majoritet, så stor enighet, som möjligt. Ändrar på skollagen gör man inte så ofta. Jag tror att det är viktigare att vi får en väl genomarbetad, väl genomtänkt skollag än att vi skyndar på för att vinna två eller . Sedan har jag stor förståelse för den frustration man känner ute i kommunerna. Jag har själv suttit i den sitsen i en nämnd där vi hade stora avstånd, så jag förstår helt och hållet den här frustrationen. Men jag tror att det är viktigt att vi ändå gör detta så redigt som möjligt. Det där med handlingsförlamning kan jag ju inte säga att jag känner igen. Tvärtom arbetas det för fullt med denna proposition på departementet, och jag ser fram emot att lägga fram ett förslag . 85 (): Jag har fått en uppgift från Kommuner och Landsting, alltså före detta , bland annat. De har erfarit att skolministern vid Socialdemokraternas kommundagar gav uttryck för att regeringen avser att låta förtydliga kommunernas skolskjutsskyldigheter i linje med förslag. Detta besked till kommunerna förpliktar ju. Det gjorde även den tidigare utbildnings- och forskningsministern uttalande om att det är rimligt att kommunerna inte får hur höga kostnader som helst för att ordna skolskjuts för barn som bor växelvis hos sina föräldrar. Kan ministern på något sätt bekräfta att regeringen kommer att jobba i anda i fortsättningen? 86 Statsrådet (): Det jag har sagt, och det som också står här i svaret, är att vi naturligtvis kommer att arbeta för att få ett förtydligande. Det exakta innehållet är det som det håller på att förhandlas om, och i en förhandling vet vi alla att man ska vara beredd både att ge och att ta. Annars är det ju ingen förhandling. Min inriktning är att det här ska förtydligas och att det inte ska vara något som helst tvivel om vad som gäller i den nya skollagen. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2004/05:403 om arbetsro i skolan 87 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att komma till rätta med ordningsproblemen i den svenska skolan. Skolans främsta uppgift är att främja lärande, men den ska även främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Skolan ska klargöra vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. Undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och utveckla elevernas förmåga att ta ansvar. Jag vill därmed slå fast att alla elever har rätt till studiero. Normer och regler för arbetet i skolan måste tydliggöras och respekteras. Darvik hänvisar till resultaten i , som har fokus på matematik och problemlösning. I ingår även enkäter till elever och skolledare för att söka förklaringsmodeller till de olika ländernas resultat. Man har undersökt sambandet mellan elevernas prestationer i matematik och elevernas bakgrund samt olika faktorer i skolans verksamhet som till exempel belägenhet, huvudman och skolklimat. I många länder finns en stark relation mellan en skolas disciplinära klimat och prestation men i några länder, varav är ett, saknas ett sådant samband. Klassrumsklimatet har dock förbättrats något i sedan den förra Pisaundersökningen och ligger nu runt medelvärdet för . Sammanfattningsvis är dock tolkningen att de faktorer som har högst förklaringsvärde för elevernas resultat är kön, etnisk bakgrund och socioekonomisk status. Den nationella utvärderingen av 2003 visar att miljön i skolan upplevs som lugn och trygg och att elever och lärare visar omsorg om och respekt för varandra. Statens skolverks undersökning av yngre elevers attityder till skolan visar att av barnen trivs bra i skolan och med sina lärare. Eleverna tycker att det mesta de gör i skolan är roligt och upplever att de flesta lärare bryr sig om dem. En majoritet tycker att de kan arbeta i en takt och på ett sätt som passar dem. Men tycker en fjärdedel av eleverna att det aldrig eller nästan aldrig är lugnt på lektionerna och en tiondel tycker att de aldrig eller nästan aldrig har arbetsro i skolan. Undersökningen av yngre elevers attityder visar också att det finns ett samband mellan elevernas möjlighet till inflytande och hur nöjda de är med sin studiemiljö. har i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet bland annat föreslagit bestämmelser om möjligheten att omhänderta föremål som är störande eller kan utgöra en fara för säkerheten i skolan. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med propositionen med förslag till ny skollag.