prot · GS09101 · 2005-04-08 00:00:00 — i har bevisat att de områden som tillämpar folkinitiativ och medborgarförslag har bättre ordning på sin ekonomi och en bättre förvaltning än de områden som inte gör det. Inför risken att bli överprövade av våra medborgare håller vi helt enkelt mer ordning både på papper och pengar. efter införandet av lagen om folkinitiativ reagerade på det faktum att inte ett enda av de då 40 initiativen hade kommit längre än till fullmäktige, där de hade avslagits. Sedan föreslog att man skulle göra det obligatoriskt att hålla en folkomröstning om av medborgarna krävde det. är en hög tröskel. Vi skulle vilja ha den lägre. Men det var rätt steg att gå. Det skulle bli obligatoriskt, och man skulle få en möjlighet att tvinga fram en folkomröstning. Denna hållning fick stöd av och därefter av vid upprepade tillfällen. Tyvärr arbetade regeringen inte fram ett förslag utan försökte i stället mer eller mindre fumla fram ett förslag i en departementsskrivelse om att man skulle hålla samråd. Det kunde vara en folkomröstning, men det kunde också vara en utställning på eller någonting däremellan om och en tredjedel av kommunfullmäktige krävde det. Trösklarna blev dubbla. Ett sådant förslag kunde givetvis inte accepteras, och vi satte oss i samtal för att försöka få fram det ursprungliga förslaget. Döm om min förvåning när förslaget helt plötsligt skulle begravas i den grundlagskommitté som av naturliga skäl nu ska arbeta ! Vi var emot att det skulle hamna där. Vi tycker fortfarande att frågan ska behandlas i ett snabbspår eller lyftas ur kommittén och behandlas på ett särskilt sätt. Det är en fråga som har ett riksdagstillkännagivande bakom sig och som i den ordning som man har riskerar att urholka det lokala engagemanget genom att folk som samlar namn inte får igenom det krav på folkomröstning som de ställer. Den borde därför behandlas snabbare. Ett tillkännagivande skulle innebära att regeringen kan lägga sådana direktiv till . Ett sådant tillkännagivande begär vi i reservation nr 4, som jag härmed yrkar bifall till. Det finns några andra partier som har ställt upp på folkinitiativ. Det hade som sagt en gång en riksdagsmajoritet bakom sig. Några partier har ett särskilt yttrande där de säger att de i och för sig inte skulle vilja ha frågan i , men eftersom den nu ligger där så behandlar vi den där. Det är , och gott så! Vi har lite olika uppfattningar om formen, men i sak är vi fortfarande överens. Två partier som har varit med på ställningstagandet säger dock ingenting i betänkandet. Det är och . Därför har jag en tydlig fråga: Är ni med på kravet om lokala folkinitiativ? Vidhåller ni den uppfattning ni har haft tidigare om att stärka medborgarnas inflytande eller har ni svikit den uppfattningen och alla de som kräver ökat medborgerligt deltagande i besluten och ökade inslag av direkt delaktighet i demokratin? I betänkandet behandlas flera andra frågor. Jag kommer inte att hinna gå in på någon av dem, men vi står givetvis bakom även övriga reservationer som bär grön partibeteckning. Låt mig bara säga att jag finner reservation 1 om demokratiexperimentet intressant. Bland annat har ansökt om att få ha ett försök med valdag på en annan dag än den officiella valdagen i . Den typen av experiment borde kunna tillåtas, speciellt nu när vi har en grundlagskommitté och en utredning om hur man stärker demokratin i landet. 41 () replik: Det är en intressant diskussion som tar upp här i början om förhållandet mellan direkt och indirekt demokrati eller representativ demokrati. Det låter ju fint att har en speciell demokratisyn, där det ska finnas ett inslag av direktdemokrati i den representativa demokratin. Det kan man fundera på. Det är ingen enkel fråga hur man ska konstruera detta. Men ibland får man en känsla av att man använder det här som argument när det passar . Det gäller i vissa frågor, medan i andra frågor inte är så intresserat av folkomröstningar. Min anledning att begära replik är just det som står i reservationen, nämligen att det finns tillräcklig utredning gjord på området. Jag undrar bara var den utredningen finns någonstans. Jag har nämligen inte sett den. Det gjordes en utredning utifrån vårt tillkännagivande som var oerhört usel. Den kan inte vara underlag för beslutsfattande i den här kammaren, som jag ser det, åtminstone inte med den inställning som och jag har i grunden på området. Var finns den utredningen, ? 42 () replik: Låt mig först konstatera att det är spännande att de två partier som begär replik på mitt anförande är två partier som säger att de fortfarande håller med i sak även om vi är lite oense om formen och takten. Men de två partier som jag ställde en rak fråga till och mörkar fortsatt om sin inställning till folkinitiativet. Det tycker jag är tragiskt. Den fråga som redan är utredd är den om ifall vi ska införa ett folkinitiativ eller inte. Det är utrett genom och genom de tillkännagivanden som har levererat. När det gäller hur det sedan ska utformas finns flera frågor. Hur gör man med det som handlar om frågor utanför den kommunala kompetensen? Hur gör man med frågan om vem som formulerar frågeställningen? Hur gör man med frågan om hur man går vidare efter folkomröstningen och hur man ser till att processen försiggår och så vidare? Där finns frågeställningar kvar som måste utredas. Men frågeställningen om ifall det ska införas eller inte är färdigutredd. Det som behövs nu är ett verkligt arbete om hur det ska införas. 43 () replik: Om har den inställningen borde han ha skrivit något helt annat i reservationen. Han säger nämligen att ytterligare utredning inte är nödvändig. Vi brukar ju få till stånd utredningar därför att vi inte vet hur saker och ting ska genomföras. 44 () replik: Jag tyckte att det blev ganska tydligt. Ytterligare utredning om huruvida frågan om folkinitiativ ska införas eller inte är inte nödvändig. Det är avklarat. Hur folkinitiativet ska införas borde vi få ett seriöst regeringsarbete om. Den DS som presenterades var, precis som själv sade, fullständigt värdelös i de här sammanhangen. Den fråga som hade begärt utreddes över huvud taget inte. Det behövs ett vidare tankearbete, dock inte om huruvida arbetet ska utföras. 45 () replik: Jag vill också kommentera frågan om folkinitiativ. Vi är överens om kritiken och vi har i olika sammanhang uttalat mycket tydlig kritik mot regeringens sätt att hantera det tillkännagivande som återkommande har gjort i frågan. Mot den bakgrunden känns det något tveksamt att ånyo göra ett tillkännagivande till regeringen och tro att det skulle förändra världen. Jag övervägde om jag skulle lämna en reservation i den här frågan, men jag bedömde inte att ett nytt tillkännagivande enligt modell skulle föra frågan framåt. Därför valde jag att i ett särskilt yttrande föra fram att självfallet står fast vid det vi har sagt i den här delen. säger att det ska vara ett snabbspår i , men det sägs inte heller. Det sägs att den inte hör hemma i utan ska regleras i kommunallagen. Men jag är inte helt säker på att det är kommunallagen, som snabbt kan ändras, som ska reglera den här frågan. Jag delar inte heller den uppfattning som framförde i replikskiftet om att frågan inte ytterligare behöver utredas, för så är det. Av den reservation som finns under punkt 4 framgår det inte att det finns en kritik mot det nuvarande underlaget för beslut. Det finns helt enkelt inte ett tillräckligt underlag för ett ställningstagande här och . Det krävs ytterligare utredning. Jag utgår ifrån att vi som vill kommer att kunna hantera det på ett skyndsamt sätt också i . 46 () replik: måste ju genom ett tillkännagivande, som är det verktyg vi har, kunna begära att en fråga som regeringen, genom sin makt att ge direktiv till utredningar, placerat på en plats där det kommer att ta ytterligare tid att bli färdig med den ska behandlas snabbt eller, vilket jag helst vill och för fram i min reservation, lyftas ur denna utredning för att behandlas på särskilt sätt. Jag vidhåller att frågan om lokala folkinitiativ, som inte är en grundlagsfråga, därmed inte hör hemma i . Den borde behandlas på annat sätt. Jag kan tänka mig att när nu fått den, kan de väl få behandla den, men då ska den behandlas snabbt. Det ska inte vara så att den ska vara färdig som det stora grundlagsarbete som gör ska vara färdigt, vilket är om . Den bör behandlas snabbt, och ett betänkande bör i så fall presenteras under detta år. 47 () replik: Av den reservation som finns framgår det inte att det handlar om ett tilläggsdirektiv eller en förändring i . Om man läser reservationen får man den uppfattningen att den framför allt är tillkommen för att uttrycka kritik mot att fick detta uppdrag. Det anser jag är mer en fråga för ett särskilt yttrande än en reservation. Därför valde jag att inte stötta den här frågan, även om vi i grunden är överens om att vi ska ha ett folkinitiativ på . Jag tycker också att det kan vara intressant att föra ett resonemang i om folkomröstningar i stort, och också om folkomröstningar i den lokala demokratin. Att skydda medborgarnas rätt i den delen i grundlagen behöver ju inte per definition vara fel. Här vill låsa fast frågan till att det ska ligga i kommunallagen, vilket ger ett sämre skydd för folkomröstning i kommuner än vad vi kanske skulle ha när det gäller . Jag tycker inte att det är en självklarhet, herr talman, vilket jag beklagar att uppenbarligen anser. 48 () replik: Jag tycker att det är en självklarhet att vi inte kan ha en ordning där människor runtom i landet förlitar sig på lagen om folkinitiativ, engagerar sig i den lokala demokratin och det lokala beslutsfattandet, samlar in namn på ett genuint engagemang, går till kommunfullmäktige med de namnen och sedan får det avslaget som ett rutinärende. Det är ett slag mot det lokala engagemanget snarare än ett steg som stärker det lokala engagemanget. Vi måste så snabbt som möjligt komma ifrån den ordningen. Det har konstaterat. Det har vi i genom en majoritet, där jag och har varit eniga tillsammans med de övriga borgerliga partierna och ibland , konstaterat. Problemet är bara att nu har man begravt den här frågan i , och det vill jag att ska uttrycka kritik mot. Sådan kritik skulle, åtminstone om regeringen har den minsta lyhördhet kvar, innebära att regeringen plockar ut frågan ur och behandlar den på särskilt sätt eller ger om att behandla den här frågan i ett snabbspår då den måste avklaras mycket snabbare och inte nödvändigtvis behöver vara en fråga för och inte heller logiskt sett är tänkt att vara en grundlagsfråga. 49 (): I detta betänkande behandlar vi frågor kring demokratiprocesser i kommuner och också bland annat kommuners kompetens, möjligheter, styrning och verkställighet. Som jag sade i det andra anförandet har vi också ett förenklat betänkande där vi tar upp andra frågor som vi behandlat tidigare . Jag vill framför allt lyfta fram de frågor som rör demokratin. I regeringsformens portalparagraf står det att all offentlig makt i utgår från folket. Demokratin måste alltid återvinnas för varje generation. Den får aldrig tas för given. Demokrati tar, och måste få ta, tid. Jag tror att vi är överens om de här sakerna. Jag tror också att vi i grund och botten är överens om att vi även i fortsättningen ska ha en representativ demokrati där vi på ett tydligt sätt kan utläsa vem som har beslutanderätt och av vem medborgaren kan utkräva ett ansvar. Vi behöver stärka förutsättningarna för deltagande i den politiska verksamheten genom att förbättra arbetsvillkoren för många förtroendevalda. Vi behöver också undanröja hinder för deltagande. Det kan vara ekonomiska eller kunskapsmässiga. Men ibland kan våra egna organisationsformer och arbetssätt också vara hinder. Attityder, hot, trakasserier, social bakgrund eller funktionshinder är andra saker som kan hindra en medborgare från att få eller vilja ta på sig ett förtroendeuppdrag. överlämnade sitt betänkande. En proposition följde. kom en uppföljning från tillsammans med . överlämnades regeringens skrivelse, som innehåller en redovisning och en analys av den svenska demokratins utveckling , till . Det finns oerhört mycket att göra när det gäller demokratiutveckling och de förtroendevaldas situation, men majoriteten i utskottet ser inget behov av ytterligare utredning i denna fråga. En form av utveckling kan vara den IT-användning som har diskuterats i många sammanhang i demokratiska beslutsprocesser. Denna fråga har regeringen gett i uppdrag att utreda. I uppdraget ingår också att lämna förslag på hur kommunala initiativ för att öka deltagande i demokratiska processer kan uppmuntras. Uppdraget ska redovisas till . Kommunerna har stor frihet att organisera sig. Det går att göra mycket som inte behöver kosta extra resurser. Det har också förekommit flera satsningar på demokratiutveckling, och regeringen har aviserat 10 miljoner till en ny demokratisatsning inför valet , bland annat för att stimulera ökat valdeltagande. Det finns alltså stora möjligheter att experimentera inom ramen för den gällande lagstiftningen. Den svenska demokratin ska också kännetecknas av ett brett medborgerligt deltagande inom ramen för den representativa demokratin. Det finns många sätt att stimulera medborgarna till ökat deltagande och inflytande. Kommunala folkomröstningar är bara ett sätt, andra är samråd, information, debattkvällar och utställningar. har i sina direktiv fått uppdraget att förutsättningslöst se över bestämmelserna om kommunala folkomröstningar. Låt utredningen ta det här helhetsgreppet över demokratins möjligheter! Jag vill också ta upp frågan om återremiss. Det måste förutsättas att det finns en respekt för de demokratiska spelreglerna i kommuner och landsting. Och det måste faktiskt gälla både minoritet och majoritet. Om någondera missbrukar sitt förtroende och sin makt riskerar man att mista väljarnas förtroende. Ett politiskt mandat har man inte för evigt. Det är bra att det finns en möjlighet till minoritetsåterremiss. Det kan bidra till att fördjupa demokratin och skapa större utrymme för debatt och diskussioner. Att majoriteten formulerar och beslutar om andra motiv än de som minoriteten anför bör vara ett undantag, och det ska också motiveras av starka skäl. Det bör också nyttjas med stor försiktighet. Någon ändring av gällande bestämmelser anser vi dock inte vara nödvändig. Till slut vill jag beröra folkrörelsepolitiken. Det är ett viktigt område som tar upp i sin motion. Det är också ett område som betonas av regeringen. Det är viktigt med en kontinuerlig dialog mellan föreningslivet och staten. Det är också viktigt med en verksamhet som har allmännyttan eller medlemsnyttan, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. Jag tror att detta är ett område som starkt förenar och oss socialdemokrater. Våra partier är ju sprungna ur folkrörelsetanken och det engagemang det medför. Det pågår en hel del arbete bland annat för att stimulera och stödja människornas organisering i föreningar, och den arbetsgrupp som har arbetat har konstaterat att det finns ett behov av att göra en översyn av den statliga folkrörelsepolitiken och de olika insatser som görs riktade mot föreningslivet och den sociala ekonomin. Detta har regeringen tagit till sig och aviserat att en utredning ska tillsättas. Departementet arbetar på direktiv, och dessa kan förväntas . Allt tyder på att det blir en bred översyn som omfattar både hela folkrörelsepolitiken och att man tar ett grepp om den sociala ekonomin. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 50 () replik: Anser att det är tillfredsställande att lagstiftningen haltar på så vis att ett minoritetsskydd när det gäller återremiss visar sig bli det precis rakt motsatta? 51 () replik: Som jag sade måste man använda det här instrumentet väldigt försiktigt, både från majoritet och minoritet. Jag kommer själv från en kommun där vi sitter i minoritet. Vi har begärt återremiss. Vi har fått upp frågan för att man har kallat till ett extra fullmäktigemöte efter ett möte, och frågan har alltså inte utretts. Det kan jag inte känna är tillfredsställande. Men finns det också möjlighet att, när man inte tycker om innehållet i en sakfråga, förlänga processen och driva sin tes om man nu säger att det är opportunistiskt, eller vad man använder för ord här. Det tror jag inte är det största skälet till det, men man vill förlänga eller utreda och kan begära orimliga utredningar. Då tror jag ändå att de som har ansvaret det finns ju ett ansvar hos dem som sitter i majoritet i kommunen får ta det ansvaret. Är vi inte nöjda med det får vi hoppas att väljarna heller inte är nöjda med det och gör en annan bedömning i nästa val. 52 () replik: känner till något exempel, och jag har ytterligare en bunt med exempel som jag gärna delar med mig av. Men för mig är det så att blotta vetskapen om att lagstiftningen haltar och att ändringen i kommunallagen fått motsatt verkan mot syftet räcker för mig. Man kan göra två val, tycker jag. Man kan erkänna att ett problem finns, eller så kan man välja att blunda för det. I utskottets motivering står det: Det bör endast vara i undantagsfall som det finns skäl för majoriteten att besluta om andra motiv än de som minoriteten har anfört. Då undrar jag: Hur många fall av det här slaget tycker att det krävs innan man uppmärksammar regeringen på problemet? 53 () replik: Det går inte att svara på en sådan fråga. Jag vill inte säga att vi blundar för problemet. Däremot kan man se olika hantering av det. Jag hade ett samtal med ett kommunalråd som råkade ut för det här, om man säger så, ett flertal gånger. Hon sade: Det finns faktiskt andra sätt. Det är inte bara återremissmöjligheten som vi har, utan vi har ju också möjlighet att avisera i ett tidigt skede att det här är saker vi inte är nöjda med. Vi tycker inte att det är utrett tillräckligt. Vi vill se mer motiv för det, och vi vill ha en annan utredning. Aviserar vi det i ett tidigt skede så har faktiskt majoriteten också tagit hänsyn till det, och vi har inte ens fått upp frågan på fullmäktiges bord, utan vi har kunnat bromsa upp det i ett tidigare skede. Jag tror alltså att man kan hantera frågan på andra sätt. Jag vet att det finns de som inte är nöjda, men vi är inte beredda att gå in med en förändring i lagstiftningen . 54 () replik: väljer att behandla demokrati i stort i detta betänkande. Den demokratiska utvecklingen, och de skrivelser som har behandlats i den här kammaren visar ju i sig att tillståndet inte är bra. Inte minst visar det att man på den lokala och regionala nivån får ett allt lägre deltagande. av det som beslutas i det lokala självstyrets rum är styrt av regler från denna kammare eller från regering och myndigheter. Otydligheten är uppenbar i dagens system mellan vem som har ansvar och vem som har makt. Är tillfreds med den ordning som gäller, eller är beredd att tillsammans med och andra skapa tydligare regelverk där makt och ansvar följs åt och där vi får en tydligare struktur än att allt blandas samman och ingen vet vem som egentligen makten haver förutom möjligen statsministern? En annan fråga som berör är intressant. Minoritetsåterremissen, synen på den och folkinitiativet, hänger för Socialdemokraterna ihop, herr talman. Minoritetsåterremiss är en möjlighet. Man ger möjlighet för minoriteten att begära ytterligare utredningar och få makt att höras på samma sätt som medborgarna skulle få makt i folkinitiativet. Men i båda fallen ska tolkningen finnas hos dem som makten haver. Majoriteten ska bestämma alltjämt. Det var inte syftet med minoritetsåterremissmöjligheten när kammaren tog ställning, men så har det blivit, och det borde vilja ändra. 55 () replik: Den första frågan som berör är vi ju inte tillfreds med eftersom vi gemensamt har tillsatt en utredning, , som sitter och jobbar med de här frågorna. Vi har ju också , som har tagit tag i författningsfrågorna. Alltså kommer vi med all säkerhet att debattera de här frågorna . Framför allt är ju ute och diskuterar i kommuner och bland medborgarna, hur vi vill ha det med fördelningen av den här makten. Det finns väl ingen möjlighet att säga att man är tillfreds med den ordning som råder , för då skulle vi ju inte ha tillsatt en utredning. Återremissen har jag tagit upp i replikskifte med . 56 () replik: Utredningar är tillsatta. Problemet är att man skapar ett moment 22, å ena sidan därför att man i ska följa dagens ordning. får å andra sidan inte utreda dagens ordning, därför att den ska bygga på den nuvarande strukturen att all offentlig makt går till denna kammare och delegeras härifrån med den modell som sedan följer och som vi har , där ansvar, makt och befogenheter inte följs åt. Det vore väl bättre, herr talman, att öppna upp och öppna för att få en annan struktur i vårt land, som är mera anpassad till att vi lever i en demokrati i flera nivåer, vilket vi faktiskt gör, herr talman. 57 () replik: Utredningarna har fått sina direktiv, och jag anser att de ska fortsätta att jobba. När det gäller demokratin har vi ett stort ansvar i våra politiska partier och i de församlingar där vi sitter. Det handlar om att låta medborgarna ta del, få upplysningar, information och ha möjlighet att få komma och diskutera frågorna. Där har vi ett ansvar. Jag är också övertygad om att det kommer att bli en diskussion utifrån om på vilken nivå detta ska ske och vilka ansvar och befogenheter man ska ha på respektive nivå. Låt oss vänta på utredningarna. 58 () replik: Jag vill helt kort säga något om detta om återremiss. Det kan väl inte vara fel att man följer upp syftet med återremissen genom de förslagna förändringarna? Majoriteten i fullmäktige eller i kommunstyrelsen har ju ändå möjligheter att påverka skeendet på ett sådant sätt att det inte behöver förhindra ärendets fortgång särskilt mycket om man får fram nya fakta i målet. 59 () replik: Var sätter vi gränsen då? Sätter vi gränsen genom att säga att skälet för återremissen inte får vara ett orimligt krav? Man kan ju begära utredningar på väldigt många områden, med en väldig tidsutdräkt som följd. Många kommuner är i tät samverkan med andra kommuner. Där fordras att beslut fattas inom en bestämd tidsgräns. Ska vi av sådana skäl kunna säga nej till en återremiss? Majoriteten har ansvar för hur kommunen styrs. Det bygger på en tydlig signal från väljarna. Det har bildats en majoritet på basis av valresultat. Den majoriteten får ta ansvaret. Jag tycker inte att man ska frångå minoritetens skäl, men jag tycker inte att vi ska låsa oss så att det alltid blir minoritetens skäl som de facto ska gälla. Majoriteten måste ha en möjlighet att ta ansvar för kommunen. 60 () replik: Det förekommer missbruk , har vi hört här. Den föreslagna förändringen skulle undanröja det missbruket. Det finns möjligheter för majoriteten att ändå parera en eventuell snedvridning av de nya bestämmelserna. Jag förstår inte varför Socialdemokraterna inte kan acceptera det. 61 () replik: Jag tror att det också förekommer missbruk från andra hållet. Jag avstår från vidare kommentarer. 62 () replik: Låt mig konstatera att i sitt anförande först sade något i stil med att vi måste förutsätta att de lokala politikerna hyser tilltro till demokratin och använder systemet som det är tänkt och att vi måste ha respekt för deras arbete och sedan visar att hon tror att om man ger möjlighet för minoriteten att begära återremiss så kommer de bara att sitta och obstruera som tjuriga lekskoleungar! Den respekt man känner för den lokala demokratin ska ju inte bara gälla majoriteten i de olika församlingarna, utan också minoriteterna. Jag tror att de är mogna att använda det här verktyget på ett bra sätt. Jag har två andra frågor till . Är det acceptabelt att vid ett flertal tillfällen gör en beställning om en särskild sak, en beställning om att regeringen ska återkomma med förslag på hur man kan införa lokala folkinitiativ där av kommuninvånarna kan tvinga igenom en folkomröstning, och man sedan sätter sig ned och utreder någonting helt annat?