prot · GS0991 · 2005-03-16 00:00:00 — Just denna fråga, om könsidentitet, är verkligen något där det fortfarande finns mycket kvar att göra när det gäller synliggörande. I och för sig har debatten tagit en del steg framåt även i den här kammaren, men fortfarande finns det en del att göra när det gäller lagstiftningen. Detsamma gäller en annan fråga som vi lyfter fram i det här betänkandet, nämligen en HBT-förordning. Det kan låta lite märkligt. Homosexuella, bisexuella och transpersoner, står HBT för. Vad skulle en förordning om detta kunna innebära? Tanken bakom detta är att den statliga verksamheten på olika sätt ska leva upp till bland annat den paragraf mot diskriminering i grundlagen som jag refererade. Men detta kräver inte bara kunskap om regeringsformens formuleringar. Det kräver också sakkunskap om förhållandena för grupper som riskerar att diskrimineras. Den kunskapen tror jag faktiskt att vi är överens om är eftersatt även i statsförvaltningen, på områden i verksamheter där den definitivt inte borde vara eftersatt. För att i någon mån kunna komma till rätta med detta menar vi att det vore angeläget att ta fram en förordning som så att säga pressar myndigheter och verk av olika slag att uppmärksamma de här frågorna och också rapportera tillbaka vad man gör för att komma till rätta med olika typer av missförhållanden. ses verksförordning och sådant över, men jag tror ändå att det vore angeläget att det kom en tydlig signal härifrån kammaren in i den processen. Därför har vi lagt fram en motion om detta. För tids vinnande, och jag har också i bakhuvudet att det möjligen inte skulle bli majoritet för ett sådant yrkande, yrkar jag inte bifall till den reservationen. Men jag står självfallet bakom den. Därmed tror jag att jag nöjer mig den här gången. 160 () replik: Det var intressant att fångade bollen som jag skickade ut när det gäller synen på samhällskontraktet och detta. Det är ett intressant rättsfilosofiskt område. Jag tror att vi verkligen behöver analysera de här sakerna i botten. I den avhandling som jag åberopade, Sacharias Voitenius Varandra som vänner och fiender, som ganska har kommit, har författaren en annan utgångspunkt. Han är över huvud taget mycket kritisk till den här teorin om samhällskontraktet, som bygger på en väldigt snäv människosyn. Det vore intressant om vi i fortsättningen kan diskutera utifrån detta. Det är inte så ofta vi har sådana här djupgående ideologiska debatter i . Det är riktigt som säger att min utgångspunkt inte bara är relationen mellan enskilda människor. Det är också enskilda människor i förhållande till institutioner av olika slag. Det kan ju vara olika rättssubjekt i det sammanhanget. Jag kan bara informera om att , Locke, Hume och inte tillhör mina favoriter, utan jag föredrar och av Aquino. 161 () replik: Jag vet inte vad jag ska räkna upp för egna favoriter. De har faktiskt en hel del att säga i den här debatten också. Allvarligt talat tror jag att vi i ska fundera på om vi inte i något lämpligt sammanhang, ett seminarium eller på annat sätt, kan fördjupa den där diskussionen. Även om jag väl inte tror att vare sig eller är de som ger oss svaren på frågorna, och det tror jag inte att menar heller, finns det naturligtvis även en inte evig men ganska långvarig historisk debatt kring rättsfilosofiska frågor som fortfarande har sitt intresse. 162 (): Jag vill också lyfta fram fri- och rättighetsfrågorna i den kommande grundlagsöversynen. Det är viktigt att vi stärker medborgarnas fri- och rättigheter, inte minst eftersom vi vill forma en ny grundlag som säkrar utrymme för civilsamhället, bygger på den enskilda medborgarens fri- och rättigheter och också gör en tydlig maktdelning. Det leder oss ändå inte till att i det här läget ställa upp på de reservationer som talar i den riktningen . Vi förväntar oss, och kommer att jobba för, att ändå vågar titta på frågor som rör andra kapitlet. Inte minst är detta viktigt när vi jobbar med att, som vi säger, rensa ut diskriminering. I fråga om homosexuella, bisexuella och transpersoner har vi från i en reservation tillsammans med sagt att vi vill intensifiera kampen mot diskriminering var den än finns. Det gäller också social diskriminering. Det kan vara familjeperspektiv, attitydpåverkan och internationella perspektiv. Det gäller, som vi säger, att helhjärtat ta ställning för att ändra attityder som diskriminerar och förminskar respekten för den enskilda människans fria val. Vi har mot den bakgrunden sett anledning att göra en markering när det gäller HBT-politikens allmänna inriktning. Det gör vi i reservation 7 under punkt 8, som jag vill yrka bifall till, herr talman. Från vår sida har vi också varit tydliga med att det i 2 kap. 15 § är nödvändigt att föra till HBT-frågorna, för det är en av bristerna i den delen. berörs inte just den frågan på grund av att den inte har funnits med i någon motion i det här betänkandet. Det kan man måhända tycka är en brist. Men här är det centralt att vi kommer till rätta med de skrivningar som finns i regeringsformen om vi vill förändra och säkerställa att vi har en tydlig anti-diskriminering, också utifrån HBT-perspektiv, i vår regeringsform. Som också tidigare sade var vi, när vi behandlade frågan om 1 kap. tidigare, inte med på att ändra 2 § i det skedet. Vi såg också en överenskommelse som landade i den förändring vi gjorde som gäller sexuell läggning, en öppning för att det inte är en sluten krets utan att inte heller annan omständighet som gäller den enskilde som person ska vara en grund för diskriminering. När vi behandlade den här frågan i utskottet tyckte jag att det alltjämt fanns skäl att hålla fast vid detta, att fokusera 2 kap. 15 § och försöka åstadkomma en förändring där. Jag tycker att det är viktigt att det kommer med i den kommande grundlagsutredningen att man också tittar på det avsnittet. Men för att inte skapa någon otydlighet, och för att kanske bygga en större säkerhet i att vi i vart fall från bör uppmärksamma och på nytt pröva frågan i 1 kap., väljer jag ändå att bifalla reservationen som också yrkade bifall till. Jag var inte med när frågan behandlades i utskottet. Men jag väljer här att ställa mig bakom och yrka bifall till den reservationen, herr talman. Det gäller alltså reservation 5. Jag kommer att rösta för den vid omröstningen . Med detta, herr talman, vill jag bara konstatera att jag tror att jag har berört alla frågor som vi från vår sida har lyft fram i detta betänkande. I övrigt yrkar jag alltså bifall till majoritetstexten. 163 (): Alla människor oavsett vilket kön man har, var man kommer ifrån, vad ens föräldrar kommer ifrån, vilken klassbakgrund man har eller vem man väljer att älska ska behandlas lika och enligt samma regler. Man ska ha samma möjlighet att växa, samma möjlighet att utvecklas, samma möjligheter i ett samhälle. Det är en grön ingång. När det pratas om sexualpolitik skriver vi i förslaget till vårt nya partiprogram, som ska behandlas på vår kongress i under himmelsfärdshelgen, att vi ansluter oss till en queer sexualsyn. Man kan ju fråga sig vad det där begreppet queer handlar om. Från början var begreppet queer något som användes som skällsord mot homo- och bisexuella och också transpersoner för den delen. Det betyder konstig på engelska. Men som för så många andra skällsord togs det upp av rörelsen, och man började använda det som sitt eget. Och man sade helt enkelt: Kalla oss konstiga. Låt oss vara konstiga. Vi är de vi är, och vi tänker vara det. Man valde att inte försöka definiera, klargöra eller hitta grupper, utan man sade: Vi är dem vi är, och vi tänker vara det. We are queer. Lets get used to it. Det är dags för er att vänja er. Man tydliggjorde i ett manifest att det inte handlar om att man ska få speciella rättigheter. Det handlar inte om rätten att leva i avskildhet och bedömas annorlunda. Det handlar alltså om rätten att vara öppen och om rätten att bedömas på samma sätt. Det är svårt att föra in ett sådant synsätt i politiken. Det är svårt ibland att föra in det i universitetsvärlden, även om det nu finns professorer och andra i queer-teori. Men vi försöker göra det i vårt nya förslag till partiprogram. Vi försöker förtydliga genom att säga att när det handlar om politik handlar det inte om att kämpa för homosexuellas eller bisexuellas rättigheter utan om att avskaffa heterosexuellas privilegier. Vi förklarar att det inte ska finnas några homosexuella bröllop, bara bröllop. Det ska inte finnas några homosexuella adoptioner, bara adoptioner. Det ska inte finnas någon homosexuell insemination, bara insemination. Det ska helt enkelt var lika för alla. I ett annat betänkande yrkar vi på en total lagöversyn med ett sådant synsätt. Jag tror att det hade varit nyttigt, för säkert rymmer vår lag, liksom mycket annat, diskriminering som kanske kan vara svår att se med blotta ögat. Det kanske behövs en sådan översyn. I detta betänkande behandlas två reservationer med grön partibeteckning och som på något sätt grundas på denna sexualsyn. Det handlar om reservation 5, som är gemensam med och , och om reservation 6 som är gemensam med . På grund av något missöde står vi inte med under reservation 6. Det har förvisso delats ut ett rättelseblad. Men för att allting ska vara tydligt tänker jag ställa reservation 6 under omröstning, och jag yrkar alltså bifall till den. Vi har problem i med en växande främlingsfientlig rörelse. Jag hoppas att vi alla gör allt vi kan det har vi också diskuterat i olika sammanhang för att bekämpa denna rörelse och vara tydlig med att möta den på olika sätt. Vi kan ändå se att den främlingsfientliga och rasistiska rörelsen i vinner mark. Det ordnas marscher med tyvärr alltfler deltagare. Det är dags för oss i den politiska världen att på något sätt möta den. relativt lyckades vi möta de främlingsfientliga strömningarna och minska tillströmningen av människor till de rasistiska idéerna och slå undan benen för dem som försöker använda de enkla lösningarnas logik. Det var efter det fruktansvärda mordet på fackföreningsmannen . Då samlades alla partiledare, oavsett bakgrund eller parti, under syndikalistiska och andra fanor och sade att det nu skulle vara ett stopp för detta. Vi visade tydligt att det inte finns någon grogrund i för främlingsfientliga rörelser och att vi inte vill låta dem få någon plats. Det krävs mycket för att bekämpa främlingsfientligheten, och det krävs mycket för att bekämpa rasismen, inte minst en generell och bra välfärd där det finns en grundtrygghet för alla människor. Men jag tror att det behövs samma kämpaglöd och samma anda som efter mordet . Jag vet att många andra i kammaren, kanske alla, delar den uppfattningen. För att särskilt markera det har vi skrivit en motion som vi har följt upp med en reservation under punkt 4. För tids vinnande kommer jag inte att begära rösträkning. Jag vet också att många stöder den utan att stå bakom reservationen. Därför kanske den blir verklighet utan att vi röstar om den. Avslutningsvis behandlas i detta betänkande också en fråga om bidrag till politiska partier och valkandidater. Det är en fråga med många bottnar och många olika delar. Men en sak som vi har diskuterat , och inte minst diskuterade i den förra debatten, är vikten av att öka tydligheten när det gäller hur man använder olika bidrag till de politiska partierna. Den förra debatten slutade med en enighet om att man måste öka den tydligheten. I den här frågan var vi eniga redan i utskottet. Vi inväntar nämligen beredningen av en utredning som tittar på hur man kan skapa lagar för att tydliggöra vad politiska partier och valkandidater får sina bidrag från. Vi förväntar oss att den beredningen sker skyndsamt och att vi till snart får förslag på en lagstiftning som innebär att bidrag till partier och valkandidater offentliggörs. 164 (): De för vårt samhälle så grundläggande och nästan självklara fri- och rättigheter som vi har är inte alla samhällen förunnat. finns det länder där systematiska och statligt sanktionerade kränkningar av fri- och rättigheter sker. av vår politiska gärning måste därför ägnas åt att skydda och försvara våra fri- och rättigheter och se till att stödja den kamp som pågår runtom i världen för att fler ska få ta del av dem. Det finns en internationell dimension i allt som rör fri- och rättigheter som inte får glömmas bort när vi talar om dem ur ett svenskt perspektiv. Med detta perspektiv i färskt minne vill jag gå in på de motionsförslag som behandlas i betänkandet. Rent generellt kan man säga att mycket av det som behandlas i de olika motionsförslagen redan har uppmärksammats av regeringen genom att olika utredningar tillsatts och arbetar för fullt med att ta fram väl genomarbetade och belysta förslag som förhoppningsvis ska återkomma till kammaren i form av väl genomarbetade propositioner. , Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering, , och Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter är exempel på utredningar som arbetar med flera av de frågor som tas upp i motionerna. Detta låter kanske som ett hemskt tråkigt och byråkratiskt sätt att arbeta med frågorna. Men de grundläggande fri- och rättigheterna ska man inte förändra i hastigt mod utan med väl genomarbetade och genomtänkta förslag, om man alls ska förändra dem. Flera av motionerna rör rättigheter för HBT, homo- och bisexuella samt transpersoner. Regeringen har vid ett flertal tillfällen konstaterat att arbetet för att motverka diskriminering, våld och utanförskap bland annat till följd av sexuell läggning eller livsstil är en av de viktigaste samhällsfrågorna. De innehåller så mycket mer. I grunden är de en spegling av mänskliga rättigheter och en fråga om allas vår säkerhet och trygghet. Regeringen och HomO har redan vidtagit en lång rad åtgärder mot diskriminering av HBT-personer. Detta förutsätter vi också kommer till uttryck i regeringens förslag till ny myndighetsförordning som beräknas bli gällande från . Ett tillkännagivande om en särskild HBT-förordning känns därför inte aktuellt just . I regeringsformen, som ändrades , står det att det allmänna ska motverka diskriminering bland annat på grund av omständigheter som gäller den enskilde som person. Att könsidentitet inte finns med bland de uppräknade exemplen gör inte att det därmed är tillåtet att diskriminera någon på grund av detta. Motionerna om att införa detta i regeringsformen avstyrks därför. De krav som förs fram från om en totalöversyn av regeringsformens 2 kap. och ett rättsligt bindande skydd mot diskriminering har precis de svepande och allmängiltiga formuleringar till motiv för en grundlagsändring som helt strider mot principen om genomarbetade och genomtänkta förslag som jag redogjorde för. Vi avvaktar de utredningar som är tillsatta att allsidigt belysa frågorna och avstyrker motionerna . , slutligen, önskar en kampanj mot rasism. Om detta kan mycket sägas. Syftet är mycket lovvärt, för att inte säga nödvändigt. Men kampen mot rasism får inte bli just bara en kampanj mot rasism. En kampanj är ju något med en tydlig början och ett tydligt slut. Kampen mot fördomar och diskriminering i form av rasism måste däremot pågå . Vi får aldrig förledas att tro att den kampen har något slut, utan fördomar och diskriminering måste ständigt bekämpas så fort de visar sig. Kampen mot rasism är och förblir en del av vår vardag, inte en kampanj för sig. Så redovisas i betänkandet de satsningar som redan sker i form av bland annat initiativ från regeringen, och DO. Trots det lovvärda syftet avstyrks därför motionen. Sammanfattningsvis yrkar jag bifall till förslaget i betänkande 27 och avslag på samtliga motioner och reservationer. 165 () replik: Jag vill återkomma till frågan om att inte behöva bli diskriminerad på grund av sin könsidentitet. Jag ingick författningsutredning. Där hade vi den här frågan uppe. har utfärdat rekommendationer om villkoren för transsexuella. En transsexuell är ju en person som omfattas av begreppet könsidentitet. Jag tycker att det är väldigt angeläget att vi följer upp de rekommendationer som har utfärdat om de grupper som inte får diskrimineras. Förbudet mot diskriminering av de här grupperna gäller kanske främst i arbetslivet. Om den grupp som går under beteckningen könsidentitet transvestiter, transsexuella och transpersoner inte tas med i målsättningsstadgandet i regeringsformens 1 kap. 2 § tror jag att det kan sända ut fel signaler. säger att inte de heller får diskrimineras. Men i och med att man har tagit med uttrycket sexuell läggning borde man utvidga det till att också omfatta begreppet könsidentitet. Det är ju inte riktigt samma sak, men problematiken är precis densamma. Kan tänka sig att arbeta för att också Socialdemokraterna ställer upp på detta, till exempel i arbetet med den nya grundlagen? 166 () replik: Jag är den förste att hålla med. Socialdemokraterna jobbar definitivt för att inte heller transpersoner ska utsättas för kränkande särbehandling, diskriminering och våld, något som jag är mycket väl medveten om att många av de här personerna tyvärr utsätts för i dagens samhälle. Detta ska bekämpas på alla sätt och vis, och det är något som vi absolut jobbar med. Det är inte så att de här grupperna på något vis utesluts. I alla fall har man tidigare resonerat så att alla människor har en sexuell läggning. Därför har det än så länge ansetts ha räckt med den definieringen i diskrimineringslagen. I jobbar vi med just de här frågorna. Jag föreslår att tala med ledamot i om de här frågorna och om att där lyfta fram det EU-förslag som nämnde om. Jag kommer i alla fall att tala med våra representanter i kommittén. Jag håller absolut med om att frågan måste belysas ännu mer. 167 () replik: Jag är övertygad om att representant i utredningen är väl medveten om detta eftersom vi under ett par års tid har motionerat om att just utvidga den här målsättningsparagrafen i regeringsformen till att omfatta också könsidentitet. Vad jag tycker ger frågan en speciell tyngd är just att har engagerat sig i frågan och utfärdat rekommendationer om detta. Vi tycker väl att ibland så att säga ligger lite grann efter agerande i de här värderingsfrågorna. Här bör verkligen gå i täten. Det är ytterligare ett skäl till att jag tycker att man ska arbeta mer aktivt från regeringens sida för att utvidga den här paragrafen. 168 () replik: Om det ger mera tyngd att frågan diskuteras i eller att den diskuteras i riksdag vet jag inte. Under min period i har de här frågorna aktualiserats och diskuterats mer och mer . Jag vet att är en av de flitiga debattörerna jämte mig med flera. Det är en bra början att vi diskuterar detta. Jag är, som sagt, den förste att hålla med om att det handlar om mycket utsatta grupper som vi måste göra allt för att stödja. Bara att det här diskuteras och debatteras inte bara i våra olika parlament utan också, och framför allt, i den allmänna debatten det är ju där diskussionen i första hand måste föras så att vi kan motverka de grupper som förföljer och misshandlar bland annat transpersoner är väsentligt. 169 () replik: sade att kampen mot rasismen inte får sluta i en kampanj. Om detta är vi totalt eniga. Jag tror att jag i mitt huvudanförande tydliggjorde vad jag menar med reservationen. Som en del i arbetet mot rasism måste vi enas och visa att det inte ska finnas någon grogrund för främlingsfientliga krafter i vårt land och att vi med tydliga manifestationer, aktiviteter och annat ska möta den rörelse som tyvärr växer i . På s. 19 i betänkandet skriver utskottet enhälligt att man avvaktar beredningen av den utredning som skett om allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter. Det var en god utredning som föreslog vad krävt alltså att bidrag till politiska partier och valkandidater ska bli offentliga. Det är bra att vi nu avvaktar beredningen av den utredningen. Som jag sade i mitt anförande hoppas jag att beredningen sker så snabbt som det bara går. Man får inte heller ducka bakom ett sådant avvaktande och låta bli att bekänna färg. Vi har varit tydliga om att vi vill ha en sådan här författning. Jag skulle önska att samma tydlighet fanns hos Socialdemokraterna. Min fråga till blir därför: Vill Socialdemokraterna ha en tydlig lagstiftning som ger allmänheten insyn i bidragen och i vilka som har gett bidragen till partier och valkandidater? 170 () replik: blir jag lite förvånad. deltog ju för bara någon timme sedan i en tidigare debatt om just de här frågorna. Där tycker jag nog att vår gruppledare tillsammans med tydligt klargjorde att om det är några som vill ha insyn när det gäller bidrag till politiska partier och hur de används, så är det faktiskt Socialdemokraterna. 171 () replik: Det är positivt. Jag tolkar det så att beskedet från förra debatten också gäller i den här debatten och att man vill ha en sådan lagstiftning som utredarna har föreslagit. 172 (): Jag kommer förmodligen icke att utnyttja alla anslagna minuter. Mycket har ju redan sagts. Men, , jag noterar att den fråga som förmodligen är den mest kontroversiella i betänkandet inte ens har föranlett ett särskilt yttrande. Den mest kontroversiella frågan är den om stödet till partier och valkandidater. har vi blivit påminda om det, som någon påpekade här. Detta är måhända symtomatiskt. Men utskottet är i det här fallet enigt om att invänta den beredning av frågan som pågår. Dock finns naturligtvis situationen att om beredningen inte blir framgångsrik och inte ger ett eftersträvansvärt resultat kommer diskussionerna om detta säkert att ta ny fart, även om man kan ha vissa förhoppningar efter de löften som har givits här från talarstolen . Måhända är det också symtomatiskt att den mest kontroversiella frågan inte har föranlett någon reservation eller något särskilt yttrande. Kanske beror det på att vi alla anser att det är viktigt att värna om respekten för våra medmänniskor både grupper och enskilda individer. Men kunskapen är också stor om de diskriminerande förhållanden som finns i samhället. Det är kanske förklaringen till de relativt många reservationerna i det här ärendet. Från moderat sida har vi inte haft anledning att avlämna vare sig något särskilt yttrande eller någon reservation, utan vi kommer med intresse att följa den vidare utvecklingen av de här frågorna och de goda syften som finns bakom både reservationer och utskottsutlåtande. 173 () replik: Jag har en kort fråga, liknande den som fick: Kan jag tolka anförande på så sätt att ställer sig bakom en lagstiftning som medger offentliggörande av bidrag till politiska partier och valkandidater? 174 () replik: Man kan tolka det så att vi ställer oss bakom förslag om en fullständig redovisning av de olika förhållanden som rör olika organisationers krav på medlemmars redovisning av politiska uppdrag och bidrag. 175 () replik: Det är positivt inför den fortsatta processen. Jag hoppas att vi snart kan få en lag i enlighet med vad utredarna har föreslagit. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Fri- och rättighetsskyddsfrågor förenklad ordning Föredrogs betänkande 2004/05:KU17 Fri- och rättighetsskyddsfrågor förenklad ordning. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2004/05:SfU9 Pensionssystemet. 176 Förste vice talman (): Betänkandet har titeln . Jag vågar säga att det kanske lovar lite mer än det håller i och med att det egentligen är ett motionsheat där vi kommenterar och går igenom ett antal motioner angående pensionssystemet. Det är bara att konstatera att det nya offentliga pensionssystemet har varit en bra reform. Det har varit en reform som har gett ett stabilt pensionssystem som har förutsättningar att klara sig vid olika förändringar i befolkningsbasen men även vid olika förändringar i konjunkturen. Men det finns vissa problem med pensioner som vi har velat peka på i en av våra motioner. Det gäller bland annat efterlevandeskyddet, i synnerhet när makar har väldigt olika intjänade pensionsrättigheter.