prot · GT0933 · 2005-11-18 00:00:00 — Motsvarande ekonomiska resurser som använt för förtidsröstning på posten och vid den så kallade institutionsröstningen förutsätts överföras från staten till kommunerna. Rätten att brevrösta för väljare som befinner sig utomlands permanentas. Möjligheterna att rösta genom bud utvidgas. Säkerheten stärks vid röstning, både när röstning sker genom bud och när väljarna röstar själva. Det medför ett stärkande av förtroendet för valsystemet och motverkar möjligheter till valfusk. Särskilda bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt införs. Detta innebär att det blir ett tryggare röstförfarande för väljare som till följd av funktionshinder eller av annan orsak behöver hjälp för att göra i ordning sin röst. skärps kraven på kommunerna att ordna vallokaler och röstmottagningsställen som är tillgängliga för funktionshindrade väljare. Utgångspunkten är att alla vallokaler ska vara tillgängliga för personer med funktionshinder. Tyvärr kan detta krav emellertid inte alltid tillgodoses. Detta är bakgrunden till den regel som säger att en väljare som inte kan komma in i en vallokal eller ett röstningsställe ska få avge sin röst utanför vallokalen eller röstningsstället till någon av röstmottagarna, i stället för att bli avvisad och därmed förvägrad att rösta. Denna ordning får tillämpas om kommunerna anser att det av särskilda skäl finns behov av att använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, och frågan ska underställas . Kommunerna ska också uppge varför någon annan lokal inte kan användas och hur man ska komma till rätta med problemet inför kommande val. När det gäller parti- och kampanjfinansiering är det självfallet viktigt med en öppen redovisning av hur olika kandidater som ställer upp i allmänna val har finansierat sina kampanjer. Det bakomliggande syftet med detta är att det inte ska finnas någon misstanke om att kandidaterna har några andra lojaliteter än det politiska program som de går till val på. Hur detta rent praktiskt ska lösas finns det olika metoder för. En är att lagstifta om hur redovisningen ska gå till. Detta skapar lika regler för alla, men gör att redovisningen byråkratiseras och att förhållandet mellan legitima bidragsgivare och kandidaten kan försämras. I stället för att koncentrera sig på kampanjens politiska innehåll kanske kandidaten tvingas fokusera alltmer på om kampanjen är laglig. Frågan är också hur ett eventuellt straff för brott mot lagen skulle se ut. En annan metod är att göra överenskommelser mellan de olika partierna för att hitta gemensamma riktlinjer för kandidatfinansiering. Nackdelen är då att det saknas sanktionsmöjligheter för dem som inte följer rekommendationerna. Fördelen är att man inför varje val kan diskutera kring vad som vid det givna tillfället är den bästa lösningen på problemet. Erfarenheter från tidigare val kan också beaktas på ett enklare sätt om hur man behöver ändra en lag. Vilken metod man än väljer kan man nog vara ganska säker på att varje kandidat där misstanke om oegentligheter i finansieringen finns kommer att nagelfaras grundligt av pressen. På så sätt finns det ett effektivt kontrollorgan för all offentlig verksamhet. Frivilliga överenskommelser finns redan, till exempel om vilka befintliga ekonomiska intressen riksdagsledamöterna från de olika partierna har. Minst lika viktigt som att veta hur en kampanj är finansierad är ju att veta vilka pågående ekonomiska intressen man har som person. Det finns ett register över detta som samtliga socialdemokratiska ledamöter anslutit sig till, men 75 borgerliga ledamöter har valt att stå vid sidan om registret. Som påpekar är frågan under beredning på , och därmed finns det ingen anledning att besluta om någon lagstiftning. Låt oss snarare avvakta resultatet av beredningen. Men den svåraste frågan av alla när det gäller val kan inte lagregleras. Den representativa demokratin förutsätter också ett förtroende mellan väljare och valda. Många medborgare upplever ett utanförskap i förhållande till politiken och därmed till demokratins beslutsprocesser. Detta är allvarligt och tar sig flera uttryck. Valdeltagandet har trendmässigt minskat i . Vid valen till har mer än varannan röstberättigad inte brytt sig om att delta i valet. Ett högt valdeltagande är den förutsättning som vallagen vilar på, men också en av de få saker vi inte kan påverka genom ett klubbslag i . Vi har alla ett personligt och gemensamt ansvar att arbeta för att valdeltagandet ökar. Den representativa demokratin kräver det av oss. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 16 () replik: Jag skulle gärna vilja fråga om logiken bakom systemet med dubbelvalsavveckling. Vi upptäckte ju i på grund av den konstruktion som gjordes 1998 en del konstiga effekter. Jag kan väl säga att jag inte gillade själva systemet som partiet valde den gången, men det är ju en partiintern fråga och inte en vallagsfråga. Men av erfarenhet vet vi att det uppstår väldigt konstiga effekter. I en valkrets blev till exempel en person som hade en personröst, såvitt jag minns, invald efter dubbelvalsavveckling. kan man också tänka sig att naturliga regioner kanske vill ha en och samma lista, exempelvis , där det finns fyra riksdagsvalkretsar. Man skulle kunna tänka sig gemensam lista för ett parti där. Eller i , som också är en naturlig region men har två valkretsar. Vad är egentligen logiken bakom det system för dubbelvalsavveckling som finns och som föreslagits även i den nya vallagen? Jag skulle också vilja fråga varför det ska vara svårare proportionellt sett att ta sig in i än i eller i riksdag. Det är en bra fråga. Varför vill man inte ens utreda frågeställningarna om utjämningsmandat eller en förändrad ordning för valkretsindelningen? 17 () replik: När det gäller dubbelvalsavvecklingen är det faktiskt upp till partierna att beakta systemet och de problem som uppstår när det gäller kandidatlanseringen. Både utredningen och regeringen menar att det inte finns ett tillräckligt underlag för att man ska ändra lagstiftningen. Här behövs ett bredare underlag för att man ska ändra den lagstiftningen. Därmed har utredningen också sagt att vi ska leva vidare med systemet fram till dess att man kan bevisa att det behövs en förändring. Frågan om proportionaliteten ligger faktiskt i . Där avvaktar vi resultatet. 18 () replik: Jag kan återkomma till proportionaliteten, jag bara noterar att inte kunde ge en logisk redovisning av dubbelvalsavvecklingen. Proportionaliteten ligger inte specifikt i direktivet till . Det är också därför vi i reservationen vill ha ett tilläggsdirektiv för att vara säkra på att frågan tas upp. kan jag säga att min erfarenhet från är att det finns en stor öppenhet för att diskutera olika frågeställningar. Vi ska till exempel titta närmare på kommunala extraval och vi ska titta på kommunala folkomröstningar. Det är möjligt att vi kan ta initiativ inom utredningen men det finns ingen garanti för detta. Som vi ser det är det viktigt för diskussionerna att man specifikt ger ett uppdrag till . Men hur är det egentligen med principinställningen? Tycker att det är rimligt att det är svårare proportionellt sett att ta sig in i än i eller i ? 19 () replik: Om det är svårare att ta sig in på vissa orter har också att göra med proportionaliteten. Det beror först och främst på hur valunderlaget ser ut. Min uppfattning om att ska gå djupare i detta och utreda det är att det finns med i utredningens uppdrag. Det behövs inget extra direktiv till . Det är det som betänkandet bygger på. Därmed tycker jag att frågan får avvakta. Jag utgår, precis som , från att öppenheten finns i . Om det här upplevs som ett stort problem för vissa partier ska frågan givetvis upp till ny prövning. 20 () replik: Låt oss fortsätta lite med de proportionella valen. Allas röster ska vara lika när de räknas, sade i sin inledning. Men, herr talman, hur kommer det sig då att man i vissa kommuner, till exempel i , kan ha en 6-procentig spärr? Då är väl inte rösten lika mycket värd som i den kommun som bara har 0,9 som en faktisk spärr? Är det inte ett problem om man vill åstadkomma att allas röster ska vara lika mycket värda att det ser ut på det här sättet i de kommunala valen? Det borde vara det, herr talman. Jag skulle vilja höra om anser att alla röster räknas lika som det ser ut i våra kommuner. Den andra frågan jag vill beröra och få en kommentar till, herr talman, är när säger att motsvarande resurser som Posten har haft nu ska tillfalla kommunerna. Vågar garantera att så är fallet? 21 () replik: Det finns ett förslag om hur man ska fördela de ekonomiska resurserna. Posten ska få den del som själva lantbrevbärarna och distributionen av rösterna mellan kommunerna kostar. Sedan har man i ett förslag sagt att resten av det ekonomiska utrymme som finns inför val ska delas upp med ett fast anslag och ett rörligt anslag som ska gå till kommunerna utifrån de valberättigade. Jag kan inte lämna några garantier för att man får full täckning för kostnaderna. Givetvis inte, eftersom det inte är fullständigt utrett hur det ser ut . Men i de kommuner där jag har varit och diskuterat den här frågan säger man att man inte ser något större problem med att klara av det ekonomiska. Men man får se först hur det är. Man kan inte måla upp hinder förrän man har sett hur det kommer att se ut. går vi in i valet med andra förutsättningar. Efter det får man göra en avläsning. När det gäller proportionaliteten har jag inget annat svar . ska titta närmare på det . Om jag tycker att det är rättvist eller ej är inte vad det är fråga om. Det här handlar om hur det ser ut i valunderlaget. Det avgörande för hur det kommer att se ut blir ju att vi lyckas få fler till rösturnorna. Men, som sagt, kommer att titta på den här frågan. Jag kan inte förutse vad den kommer fram till. 22 () replik: Inga garantier, hörde jag, när det gäller de ekonomiska resurserna. Men, herr talman, det är just det här som är så speciellt och så fascinerande. har varit en förhandlingspart har man kunnat konstatera att så här mycket kostar det. Sedan har man ställt krav på att få detta från . Så är det inte för kommunerna. När har tagit den del som den behöver för sin administration, när har förhandlat vad lantbrevbärarna behöver för att ta sin del av ansvaret och Posten har räknat av sin del av den totala summan blir det en summa kvar. Och, som sade, den resten kommer till kommunerna. Det är ju en helt omvänd ordning i förhållande till vad som har gällt när det gäller den förtida röstningen. Om vi ska kunna förvänta oss att funktionshindrade ska få alla möjligheter, om vi ska kunna förvänta oss att upprätthålla servicen och kanske utöka tillgängligheten är det viktigt att man inte gör förtidsröstningens verkliga spets, nämligen kommunerna, till en restpost. Det är viktigt att garantera att finansieringsprincipen fullt ut gäller, i det här fallet dessutom med pris- och löneuppräkning. Avslutningsvis, , handlar det inte om hur många som kommer till valurnorna. Det handlar om hur du ordnar valdistrikt. Det handlar om hur många platser du har i fullmäktige som du ska välja till. Den faktiska situationen är att man i kommunerna har möjligheter att åstadkomma spärrar på lite olika nivåer. Det skiljer mellan 0,9 och alldeles oavsett hur många som kommer till valurnorna. Det handlar inte om det. Det handlar om att vi organiserar förutsättningarna från den här kammaren på ett sätt som gör att allas röster inte är lika värda. Lovar då att Socialdemokraterna kommer att bejaka att den frågan behandlas seriöst i ? 23 () replik: Jag utgår från att , där också KU-ledamöter ingår, verkligen tittar på frågan och att det blir ett seriöst utfall. Jag kan inte här i talarstolen garantera vad en utredning ska komma fram till. Det får utredningen ha friheten att komma fram till själv. När det gäller proportionaliteten är det självklart hur det ser ut i kommunerna som är avgörande. Jag tycker att det är viktigt med en seriös utredning och att det blir lika värde för allas röster. När det gäller den ekonomiska biten utgår jag från att kommunerna har gjort en kalkyl på hur det ser ut och ber att lägga fram ett förslag på vad som behövs. och staten ska därmed se på den ekonomiska situationen. Jag utgår inte från att kommunerna ska behöva stoppa in massor av pengar i detta. Vi får se hur det blir, och sedan får vi reglera. 24 () replik: Det finns många viktiga frågor att ta upp, och det är synd att tiderna för replikskiftena är så korta. Det skulle vara intressant att spinna vidare på diskussionen som dels , dels har tagit upp om proportionalitet men även det som handlar om finansieringen för kommunerna. Jag tänker ställa samma fråga till som jag har ställt till de två föregående jag har skiftat ord med. Det handlar återigen om skrivningen i vallagen. Jag vill få ett besked om hur ser på skrivningen i vallagen. Anser att det är en tillfredsställande skrivning? ((): Du menar handikappade?) Jag var otydlig. Jag trodde att det kanske hade framgått tidigare. Det gäller skrivningen i lagen som säger att funktionshindrade kan rösta på trappan. 25 () replik: Givetvis ska de handikappade ha samma rätt som de som inte har något funktionshinder. satt precis som jag i utredningen till vallagen. Utredningen hade goda kontakter med både handikapporganisationen och de synskadades förening. Vi penetrerade verkligen frågan om hur vi ska lösa problemet. De två organisationerna säger att man accepterar utformningen av lagen , och de har inga idéer om hur det hela ska utvecklas. måste kommunerna vända sig till länsstyrelserna om de inte kan ordna lokaler anpassade till funktionshindrade. Likaså har de synskadades förening sagt att så länge det inte går att säkra att rösthemligheten är total, så länge ska vi inte ändra systemet. Det är en viktig signal. Organisationerna har talat om för utredningen hur det ser ut. Det är inte tillfredsställande att behöva stå på trappan och rösta, men alla vallokaler finns inte i tätorter. Det finns vallokaler långt ut på landet som det inte finns tid att handikappanpassa. Men jag utgår från att kommunerna är så seriösa att de har löst problemet till nästa val. Det är bra att kommunerna måste förklara sig för länsstyrelserna, till exempel att det inte går att lösa problemet men hur problemet ska lösas till nästa val. 26 () replik: Jag får be om ursäkt för att jag inte är tydlig när jag formulerar mina frågor. Men det beror nog på att jag var så inne i hur jag själv tänkte att jag trodde att jag tänkte högt. Jag kan inte ge någon annan bra förklaring. (TALMANNEN: Det var en bra förklaring.) säger att hon förväntar sig att ambitionsnivån nu kommer att bli högre . Det kan man verkligen hoppas. Det här är inga nya frågor. De har diskuterats aktivt , och sedan skruvade åt uppfattningen ytterligare under /2000 genom att slå fast en plan för handikappolitiken och tillgänglighetspolitiken. har pekat ut att ambitionsnivån är hög. Menar man allvar med en hög ambitionsnivå är det inte acceptabelt att en grupp människor pekas ut i en valtext och det tydligt framgår att den gruppen inte kan få fullgod tillgänglighet på valdagen. Det är en tillgänglighet som enligt är viktig för oss alla. Det är viktigt att det är lika för oss alla, men ändå kan vi ha en lagstiftning som pekar ut att den är inte lika viktig för den gruppen. Det är högst otillfredsställande. Jag tänkte vara så pass tjatig att jag ställer samma fråga som jag har ställt till de föregående två talarna. Skulle finna sig i att stå på trappan och rösta på valdagen? 27 () replik: Frågan var om jag kan finna mig i att stå utanför på trappan. Det viktiga är att jag har möjlighet att avlägga min röst, att jag inte blir utesluten från att avlägga rösten på grund av avstånd till nästa vallokal eller av andra skäl. Jag tycker att det är viktigt att alla kan avlägga sin röst. Jag är lite fundersam över att säger att det här är ett så stort problem. Det är ett problem att funktionshindrade inte kan komma in till lokalerna. Men det är faktiskt våra partikamrater som sitter i kommunerna och beslutar om vilka lokaler som ska användas. Egentligen är det bara för oss som representerar de etablerade partierna att säga till våra kolleger att se till att det blir handikappanpassade lokaler till nästa val. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner 6 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:398 av ()till statsrådet med kort 2005/06:399 av ()till utrikesminister radiosändningar till 2005/06:400 av ()till finansminister 2005/06:401 av ()till finansminister 2005/06:402 av ()till utbildnings- och kulturminister engagemang i den egna tidningen 2005/06:403 av ()till finansminister av icke-redaktionella medarbetare i kommersiella tidningsföretag 2005/06:404 av ()till justitieminister på 2005/06:405 av ()till statsrådet bistånd till 2005/06:406 av ()till finansminister konsekvenser för 2005/06:407 av ()till statsrådet för taxiförares trafiktillstånd 2005/06:408 av ()till justitieminister till våldtäktsoffer 2005/06:409 av ()till utrikesminister i /06:410 av ()till statsrådet 2005/06:411 av ()till statsrådet för nya bilars klimatpåverkan Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.