prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — Näringen, påstår jag, är betjänt av att vi har en god tillsyn så att man kan känna sig säker som konsument och så att man därför nyttjar de produkter som näringen ger oss. Jag har inte talat om att inte näringen behövs i det här arbetet. Självklart behövs den. Men näringen är också betjänt av att den har riktlinjer och ramar och rutor att hålla sig till. Därför tror jag, , att det här är en bra proposition och att det är ett bra beslut som vi nu ska fatta. Och man vet också att det kommer att finnas en säker kontroll i hela . Det tycker jag är viktigt, oavsett var i landet näringen befinner sig. Det tycker jag är intressant och viktigt. 82 () replik: Myndigheterna spelar tydligen en tillräckligt bra roll för att inte ens behöva kommenteras i detta fall. Det är väl lite förvånansvärt, , att man tillåter en myndighet i att vara opinionsbildande innan politikerna har fattat beslut? Har vi inte nog med den typen av myndigheter? Det torde väl vara som så att en politisk diskussion leder fram till ett bra beslut som sedan också ska verkställas, inte tvärtom i det här fallet? Jag måste ställa en fråga. Om man kan spara pengar på detta område genom att ha färre myndigheter i , vore det då inte bra att använda dessa resurser till en bättre tillsyn på den lokala nivån där kommunerna i detta fall kanske känner till just de lokala förhållandena på bästa möjliga sätt? Det är väl att använda skattebetalarnas pengar på bästa sätt? 83 () replik: Anledningen till att man har en myndighet är inte att de lokala inspektörerna, de som verkligen gör jobbet, inte ska göra sitt arbete. Jag hoppas att jag fick fram det i mitt anförande. Jag var nämligen tvungen att hoppa över vissa delar av mitt anförande på grund av att tiden inte räckte till. Det är viktigt att man har tillsynsverksamheten lokalt. Det är ju den som verkligen känner till vem som är den egentliga djurhållaren. Det var en poäng i mitt anförande, så jag hoppas att den kom med. Därför tycker jag att man har en central myndighet. Det betyder bara att det är den som så att säga lägger upp ribban för de lokala inspektörerna, och det tycker jag är bra. Sedan kan vi diskutera om vi ska ha 600, 700 eller 300 myndigheter. Jag tycker att det är viktigt att den här myndigheten behövs. Men sedan tror jag att det är riktigt, precis som har sagt, att man tittar över vilka myndigheter som man behöver nu eftersom behovet ändras, och det kommer att ändras framöver också. Och det tycker jag inte är något svårt. 84 () replik: framställer vårt ställningstagande när det gäller ungefär som att vi inte vill ha någon central nivå när det gäller djurskyddsfrågorna. Självklart vill vi det. Men vi vill inte ha många centrala nivåer när det gäller detta. Och är en för mycket. Arbetet där skulle utmärkt kunna på . Det som egentligen gjorde att jag begärde ordet var att sade att ett tillkännagivande från är populism. Är det representativt för partiet och regeringen? Jag tycker att det är en ganska grov anklagelse. När det gäller fråga om vi inte tycker att regeringen gör vad den kan är mitt svar inte detsamma som . Jag tror faktiskt att regeringen har gjort vad den har kunnat, och vi har ju sett resultatet. Av den anledningen vill vi byta regering efter nästa val. 85 () replik: Ni gör ett tillkännagivande som på intet sätt för saken vidare. Det var därför som jag frågade: Vad vill ni att regeringen ska göra? Ni har ju inte några egna förslag i den reservation som ni yrkar bifall till, utan ni säger att regeringen än mer ska jobba med denna fråga. Men jag säger att den gör så mycket det bara går. Och det är då som jag ifrågasätter om inte detta är populism. Man säger: minsann har vi manat regeringen till att skrika högre i den här frågan. Jag vill ställa en fråga till : Vill ni att regeringen ska arbeta på ett annat sätt, mer effektivt? Kom då med dessa förslag, och säg inte bara: Men här måste vi jobba hårdare. 86 () replik: frågade vad vi vill. Det som vi vill är att försäkra svenska konsumenter och restauranggäster om att köttet är fritt från salmonella. Det är helt uppenbart att när det gäller den svenska sidan har vi klarat att hålla köttet fritt från salmonella. Men vi har inte klarat det när det gäller det kött som kommer från andra länder. Vår målsättning är att köttet i butiker och på restauranger ska vara fritt från salmonella. 87 () replik: Då måste man fråga: Tycker inte att regeringen faktiskt arbetar och har arbetat för att få det? Eftersom jag vet att inte får någon mer replik kan jag säga att regeringen gör det. Därför har vi den salmonellagaranti som vi fick i och med att vi gick med i EU. Men det som har kommit fram, och som någon tog upp tidigare, om att man använder tillsatser i nötkött, till exempel i lövbiff, så att köttet betraktas som köttberedningar är ett fusk i fråga om märkningen. Och det krävs en effektiv och engagerad livsmedelstillsyn för att komma till rätta med dessa problem. Men det är självklart att vi ska arbeta för att vi i och i andra länder ska få kött som är fritt från salmonella. Det är ju många svenskar som äter kött i andra länder också. 88 Jordbruksminister (): Säker mat och god djuromsorg är något som vi fäster mycket stor vikt vid i , och det är någonting som konsumenterna kräver . Jag tycker också att det är värt att här framhålla att detta är en del i kvaliteten i livsmedelsproduktionen, det som vi kallar för de svenska mervärdena. Vi har successivt byggt upp vår livsmedelslagstiftning, vår djurskyddslagstiftning och myndighetsövervakningen. Vi har , vi har den nya , och kommunerna. Och alla har viktiga uppgifter när det gäller tillsynen inom detta område. Som redan har berörts här har en hög profil inom EU när det gäller att utveckla en harmoniserad lagstiftning på hög skyddsnivå. Våra goda förhållanden när det gäller livsmedelssäkerhet och djurskydd har gjort att vi har fått dessa garantier som gör att vi kan upprätthålla strängare regler än unionen i övrigt, bland annat när det gäller salmonella. Vi har fler garantier, men det är salmonellagarantin som ofta är i fokus. Jag vill stryka under att de flesta företag inom livsmedelsbranschen och de flesta djurhållarna sköter sig bra. Men det finns undantag, och det är ofta dem som vi diskuterar. Det förekommer rapporter om livsmedelssnusk och om vanskötta och plågade djur, och detta är ingenting som vi kan acceptera. Förslagen i regeringens proposition syftar till att inom nuvarande tillsynsorganisation stärka den lokala djurskydds- och livsmedelstillsynen. Och regeringen vill säkerställa det som har nämnts här , nämligen en tillsyn som är effektiv, tillförlitlig och likvärdig i hela landet. Jag menar att det finns två väldigt viktiga skäl för att förstärka tillsynen på det här sättet. Det ena är konsumenternas förtroende. Det andra är att ge företagen rättvisa konkurrensvillkor. Vi har valt en modell som innebär att vi vill behålla och stärka den lokala organisationen som ju har den bästa kännedomen om de lokala förhållandena och öka möjligheterna till samverkan mellan kommuner. Givetvis är det kommunerna som har den bästa kunskapen när det gäller att bedöma behovet av tillsyn och att planera inriktningen av tillsynen. Vi minskar nu sårbarheten genom möjligheter till samverkan, och vi ökar möjligheterna för kommunerna att specialisera sig. Jag menar att detta underlättar särskilt för små kommuner att upprätthålla en fungerande tillsyn. Den lokala nivån behöver stöd från den centrala nivån. Det gäller då stöd på ett antal olika områden: rådgivning, utbildning, vad vi kallar för normerande inspektioner, checklistor, mallar, tillsynsmetodik och juridisk expertis. Det finns mycket som den centrala nivån kan hjälpa den lokala nivån med. Vidare har vi avgiftsfrågan som redan varit uppe här. Där skapar vi möjligheter, en bättre bas, för tillsynen genom att justera uttaget av tillsynsavgifter. Det har funnits en otydlighet kring hur de centrala myndigheterna ska leda och samordna tillsynen. Här ger vi klara besked. Det ska vara möjligt att styra med bindande föreskrifter och att ålägga kommunerna att lämna information. Detta har varit ett problem. Ett krav ska också vara att kommunerna upprättar tillsynsplaner. Det finns ingripandemöjligheter gentemot kommunerna. Man kan genom föreläggande se till att kommuner rättar till sådant som inte sköts på ett bra sätt. Man kan också vara överens om att ett tillsynsarbete är så komplicerat eller så omfattande att det sköts bättre av den centrala myndigheten, eller också om det går riktigt illa kan regeringen besluta att eller ska ta över ansvaret. Precis som hoppas också jag att det blir undantag och att det inte ska behöva användas. Men möjligheten finns. Härigenom tar vi på bästa sätt till vara både de lokala och de centrala resurserna, så jag menar att det här är ett mycket balanserat förslag som gör att vi kan nå de mål som vi har satt upp för den här verksamheten. EU har ju funnits med i diskussionen här . Det är klart att vi inte kan se det här förslaget isolerat från det arbete som vi bedriver inom EU. Just nu är en rad nya regler på väg som är beslutade inom unionen. Vi ska ersätta detaljerade regler till förmån för mer flexibla regler med utgångspunkt i olika verksamheters och olika länders behov. Det här är någonting som jag välkomnar. För tillsynen innebär detta en förstärkning av den nuvarande ordningen. Vi kommer ju att gå över till vad vi kallar för en riskbaserad tillsyn, en systemtillsyn. Där kommer vi att bygga mycket på företagens egenkontroll. Det här gör att de som hanterar mer riskfyllda livsmedel eller de som uppvisar mindre goda rutiner kommer att få fler inspektioner än företag som har en fungerande egenkontroll. Det innebär att en del företag kan räkna med färre kontroller. I det här sammanhanget vill jag säga att detta påverkar också vår kamp mot salmonella i mat. Jag kan intyga att jag under mina år som jordbruksminister har ägnat mycket tid åt och arbetat mycket aktivt med de här frågorna kring salmonella. Jag är också glad över att kunna konstatera att vi har kunnat påverka dels synen på salmonella inom unionen ser man salmonella som ett stort folkhälsoproblem dels ambitionsnivån när det gäller att vidta åtgärder för att komma åt de här salmonellaproblemen. Jag kan nämna ett antal olika lagstiftningsbeslut inom EU som gör att vi kan höja ambitionen när det gäller att bekämpa salmonella inom unionen. Det handlar om den nya livsmedelslagen. Det handlar om hygienpaketet. Det handlar om kontrollförordningen. Det handlar zoonoslagstiftningen. Här läggs det ett större ansvar på producenterna, och här får vi instrument för att bekämpa salmonellan. Men det hindrar inte att vi har markerat att vi vill ha en ännu högre ambition på hemmaplan, i . Vi fick våra salmonellagarantier vid anslutningen till EU. Vi har också kunnat försvara våra salmonellagarantier när man har ändrat lagstiftning. Det här ger oss möjligheter att hålla undan. Sedan har vi köttberedningarna. Där är jag inte nöjd. Jag har vidtagit ett antal åtgärder för att påverka kommissionen. Vi kämpar vidare eftersom vi inte har den delen i hamn ännu garantierna omfattar inte köttberedningarna. Däremot kan vi vidta stickprovskontroller i om vi misstänker att det finns salmonella, så provtagningen kan fortgå. Vi gav i två olika omgångar särskilda uppdrag till för att de skulle ge oss ett bra underlag. Hittar vi salmonella kontaktar vi den anläggningen i ett annat EU-land, och det har gjort. Är det riktigt illa kan vi också hävda att vi ska hindra importen från den anläggningen. Det här är alltså ett arbete som ständigt pågår. Därför tycker jag, precis som , att det är att slå in öppna dörrar att säga till regeringen att göra det som regeringen redan gör. Här har också redovisats att regeringen har tagit initiativ till ytterligare ett antal åtgärder för att stärka tillsynen. Givetvis är det så att vi inte slår oss till ro, utan vi gör som vi har sagt. Vi ska löpande följa detta, och vi ska vidta åtgärder. Vad som är aktuellt är uppdraget till en särskild utredare att titta på ett nytt avgiftssystem för foder, livsmedels- och djurskyddstillsyn. Vi har också en särskild utredare som tittar på hur konsumenterna ska kunna få tillgång till resultatet av livsmedelstillsynen. Det vi helst skulle vilja ha här är en form av symbol som på ett enkelt sätt sammanfattar ganska komplicerade förhållanden så att konsumenten får bra information. De här utredningarna kommer att presentera sina förslag . För sedan gav vi också i uppdrag att utreda hur kompetensen i livsmedelshygienen kan höjas. Man har ju i olika sammanhang talat om så kallade körkort för företagen i den här branschen. Det är den typen av frågeställningar som tittar på. Precis som redan sagts här är det tyvärr så att bristande hantering av livsmedel är den vanligaste orsaken till matförgiftningar. Det är ett stort folkhälsoproblem och ett stort konsumentproblem. Den proposition som ligger på bord är ett steg mot en förbättrad tillsyn inom livsmedels- och djurskyddsområdet. Vi kommer att införa flera nya EG-regler som också kommer att ge oss ett bättre skydd. Vi har också ett omfattande utredningsarbete som kommer att landa i ytterligare förslag . 89 () replik: TT säger: De 600800 anmälda fallen får allra oftast smittan via det kött som förs in från andra EU-länder. Den gränskontrolleras inte av frihandelsskäl. säger: Vi har gjort stickprovsundersökningar som visar att respekten för salmonellagarantierna inte är de bästa. TT : De senaste upptäckterna av smittat kött gäller två partier med oxfilé och innanlår från en och samma anläggning i . Totalt rör det sig om 10 kött. i säger: Det är ett problem att gränskontrollerna slopats. kontrollerades varje parti, men kan köttet komma direkt från utlandet till butiken. säger: På verket anser man ändå att det nuvarande systemet har stora brister. Ett intyg på att köttet är smittfritt lämnas av exportören till importören. Däremellan finns ingen annan kontroll än myndigheternas stickprover. : Salmonella i importerad kyckling blir allt vanligare. har tre partier från och ett från tagits i beslag. : Även från andra länder kommer salmonellasmittad kyckling, från , , och . De stickprovskontroller som görs av miljöförvaltningarna visar att det förekommer mycket fusk med intygen. För att få bukt med salmonellan skulle det behövas en oerhört mycket striktare kontroll vid våra gränser. Det finns möjligheter att slå till direkt, ministern. Ursprungsmärkning av allt fågelkött och provtagning på alla partier av köttberedningar antyds i betänkandet. Varför kan vi inte göra det nu? Jag efterlyser en mer militant hållning i de här frågorna. 90 Jordbruksminister () replik: Militant eller inte den har en väldigt tydlig aktiv hållning. Ursprungsmärkning av kött är en fråga som vi har aktualiserat inom unionen. Vi har ett avancerat system när det gäller nötkött. Den menar att vi bör gå vidare och få regler för andra köttslag. Vi bör också få regler som gör att det inte bara är köttet i butik som har den här informationen till konsumenterna. Jag har i olika sammanhang sagt att jag är bekymrad över att maten i de svenska butikerna blir alltmer anonym. Jag håller med om att detta är någonting som vi ska arbeta aktivt för, och det gör jag också. Sedan gäller det kontrollerna. Vi har en del som inte har något skydd, och det är köttberedningarna. Jag är inte nöjd med det. Jag vidtar åtgärder och har kontakter med kommissionen. Jag menar att våra garantier också bör omfatta de här köttberedningarna. Men det innebär inte att vi inte kan göra någonting. Vi kan ta stickprovskontroller. Vi bygger nu upp en bra tillsyn. Det är också en fördel att vi har en bra apparat som kan verka för att stävja detta. Att det finns företag som lämnar oriktiga intyg är inte acceptabelt. Då agerar vi. Det gör , och det är också regeringen beredd att göra. Det finns ett system inom unionen för hur vi ska reagera. 91 () replik: Av betänkandet framgår att det är möjligt att införa ursprungsmärkning av allt fågelkött om det även omfattar det svenska fågelköttet. Det framgår också att det finns möjlighet att införa obligatorisk provtagning från alla importerade partier av köttberedningar. Varför vidtar inte ministern de åtgärderna omedelbums för att stärka skyddet för konsumenternas hälsa och säkerhet? För sedan hade vi här i ett betänkande som behandlade Århuskonventionen. Där säger regeringen till EU och till FN-systemet att den inte vill följa den konventionen. Regeringen vill reservera sig på två punkter eftersom den inte vill att man ska överklaga regeringens hantering av hemligstämplad miljöinformation till domstol. Det verkar som om den militanta hållning som man visade i det ärendet inte är möjlig att inta här. Det verkar som om frihandeln tar över omsorgen om människors hälsa och säkerhet. Jag vill än en gång uppmana ministern att inta en mer militant hållning i den här salmonellafrågan. 92 Jordbruksminister () replik: Jag tror inte att lösningen är att sätta en etikett på sig att man har en militant hållning. Det handlar om att arbeta med goda argument, stå upp för de uppfattningar vi har och visa på de problem som finns. Det handlar också om att ändra EU:s uppfattning om salmonella och salmonellariskerna i ett folkhälsoperspektiv, och där tycker jag att vi har lyckats. Det är en annan hållning inom EU när det gäller salmonellan. Jag tycker att gör det enkelt för sig när han pratar om de här kontrollerna. Vi har inte möjlighet att göra kontroller av de här köttberedningarna vid gränsen, utan de får göras i ett senare led. Det gör att det blir ett ganska komplicerat system när man ska bygga upp de här kontrollerna. Jag håller med om att vi ska ha stickprovskontroller. Våra tillsynsmyndigheter ska arbeta med de här frågorna. När vi hittar salmonellasmittat kött ska vi reagera väldigt synligt och väldigt tydligt. Vi ska kontakta de här anläggningarna, vi ska offentliggöra vilka företag det gäller och vi ska stoppa importen om vi får salmonella i stor omfattning från vissa anläggningar. 93 () replik: Jag vill passa på att ställa några konkreta frågor till jordbruksministern. Delar jordbruksministern uppfattning att Efsa, , ska ha ett större ansvar och en större möjlighet avseende både kontroll och sanktioner? Vi tycker inte att de har fått tillräckliga resurser för detta. Sker det kontroll av att medlemsländerna följer EU:s djurskydds- och transportdirektiv innan man betalar ut bidrag? Har jordbruksministern kunskap om hur det är på det området? Jag fortsätter med ett par frågor till. Vi talade om kommuners möjlighet att samverka, att fråntas tillsynsmöjligheter och att också lämna ifrån sig tillsynsmöjligheter. Ingår det i begreppet andra särskilda skäl att till exempel en ganska liten kommun kan få slippa tillsynsansvaret när man bedömer att man varken har kompetens eller möjlighet? När man preciserar skriver man om försöksdjursanläggningar och cirkusar. Finns det också andra möjligheter och andra öppningar? 94 Jordbruksminister () replik: Efsa är ju en ganska ung myndighet. Efsa har kommit i gång med sin verksamhet och har så här långt gjort ett gott jobb, tycker jag. Sedan är det väl alltid så att man ska vara öppen för att justera eller komplettera när man sätter en ny organisation i sjön. Jag har för dagen inget underlag som säger mig att vi behöver göra några förändringar när det gäller Efsa och kontroll och sanktionssystem. Sedan har vi frågan om kontroll av att medlemsländerna följer regelverk. Där har kommissionen ett stort uppdrag. Det är kommissionen som sköter den övervakningen. Jag tror att alla medlemsländer känner att kommissionen har ögonen på dem. Det finns en apparat och en kompetent organisation som kontrollerar att man följer regelverket. När det gäller möjligheten att slippa tillsynen vill jag säga att det första steget i modellen som vi nu bygger är att kommunerna ska kunna samverka. Om man inte har resurser att bygga upp kompetensen kan man samverka med en annan kommun. Det kan också vara så att en enskild tjänsteman får det här uppdraget. Att lämna över till nästa nivå på grund av det som tar upp tror jag inte blir särskilt vanligt. Därför har det varit angeläget att precisera att det handlar om större enheter, större anläggningar och väldigt svår tillsynsverksamhet som ska lyftas till den centrala nivån. 95 () replik: Förhoppningsvis blir det inte särskilt vanligt, som jordbruksministern säger. Det var mer för att öppna för möjligheten, om så skulle vara fallet. Jag fortsätter med några frågor till slut: Hur långt har man i EU kommit med översynen av märkningsreglerna, och på vad sätt kan ministern påverka det arbetet? Jag vill avsluta med en fråga som det skulle vara intressant att få höra jordbruksministerns synpunkter på. I ett antal förskolor ser man det som mycket viktigt för barnen att få uppleva delaktigheten i köket när man tillreder och bereder maten. Vad anser jordbruksministern om det? Ska barnen få, om man sköter hygienen och den viktiga handhygienen, ha tillträde till köket och vara med i den hanteringen och i det arbetet? 96 Jordbruksminister () replik: Arbetet med märkningsreglerna har kommit i gång. Det är ett arbete på arbetsgruppsnivå. Tjänstemännen inom mitt departement har börjat att arbeta med frågorna. Från regeringens sida tycker vi att det är ett viktigt arbete. Vi kommer att mycket aktivt delta i det. Jag sade här tidigare att den anonyma maten är någonting som vi kommer att lyfta in i sammanhanget. Vi kommer givetvis att driva det som vi har drivit, att det är viktigt att man får en märkning som omfattar flera köttslag och kanske storkök, restauranger och andra anläggningar där man serverar mat. Det är ett stort och omfattande arbete. Jag vågar inte lova hur snabbt det kommer att gå inom EU, men , under det här året, kommer frågan att bli aktuell. Det kan till och med vara så att den kommer till regeringen ska kunna cleara sina positioner i det här arbetet. Förskolor och möjlighet för barn att delta i matlagningen är en fråga där olika intressen kolliderar dels skyddsintresse när det gäller hygien och att ha en säker livsmedelshantering, dels när det gäller att ge barnen möjlighet att delta i matlagningen och uppleva den sinnlighet som det är att delta i matlagningen. Jag hoppas att vi ska kunna lösa det på ett sådant sätt att barnen verkligen kan delta. Det är någonting som jag personligen tycker är viktigt. 97 () replik: Jag gjorde i mitt tidigare inlägg kopplingen mellan djurskyddslagen och djurskyddsförordningar och tillsynen, hur det hänger ihop. Jag hävdar att möjligheten att genomföra kontroller med trovärdighet minskar när man använder djurskyddslagen och förordningar för att inte i första hand förbättra för djuren utan för att uppfylla målen i 121-punktsprogram och beslut på olika partikongresser. Delar ministern min farhåga att ett schackrande med förordningar och djurskyddslag för att förbjuda en näring riskerar att minska tilltron till djurskyddsarbetet som helhet? 98 Jordbruksminister () replik: Jag har varit lite förvånad i den här debatten över den kortsiktiga synen och den uppgivenhet som har funnits kring våra möjligheter att påverka andra och synen på vad en god djurhållning egentligen innebär. Först och främst menar jag att det faktum att vi skärper kraven inte innebär att man kan säga att djuren får det sämre. För mig handlar det om att genom vårt förhållningssätt och arbete påvisa behov av förändringar och därigenom påverka andra. Därigenom blir vi också trovärdiga. Jag tror inte att man kan dra slutsatsen att det här skulle göra att våra djurskyddsinspektörer inte har respekt för lagstiftaren. Jag tror att vi mycket väl kan förklara varför vi vill skärpa kraven för pälsdjursuppfödning i . Det är på grund av att det är en näring som inte lever upp till de krav som vi har i den djurskyddslagstiftning som har beslutats här i . Jag tror inte att det fungerar på det sätt som uppenbarligen vill hävda. 99 () replik: