prot · GT0913 · 2005-10-12 00:00:00 — Här tror jag att det finns mer att utveckla och ta ansvar för. Och, som sagt, det har på sitt bord. Vi har i en lång tradition av kommunalt självstyre. Det bygger på att vi inser att kommuner och landsting har en unik kunskap om sitt område och om hur de bäst ger sina medborgare utbildning, vård och omsorg, vägar, barnomsorg, fritidssysselsättning och så vidare. Det är klart att vi vet att vissa beslut ska fattas lokalt där kännedom om dessa verksamheter och deras användare finns. Det är naturligtvis där man vet allra bäst. Det är när beslut fattas av människor med stort engagemang för politik och för offentlig sektor som man ser att det uppkommer kraft i dessa områden. Vi vet att kommuner och landsting har en viktig roll i svensk demokrati. Jag skulle vilja säga att demokratin dock är lite värd om de företrädare som man väljer inte har någon reell makt. Därför är det också viktigt i de valbara församlingarna att man själv kan verkställa och påverka sin situation och att man går långt för att utveckla den del som man kan påverka själv. Detta är viktiga frågor är diskutera vidare. Regeringen överväger även om den nuvarande principen för statsbidragsgivning ska ses över. Det kan vi naturligtvis fundera på. Nackdelarna med den nuvarande principen är att besked om ökade statsbidrag ofta ges i ett sent skede och att intäkterna varierar kraftigt över tiden. Vilka alternativa principer det kan vara kan naturligtvis diskuteras. Det kan vara värdesäkring av statsbidragen, som har förts fram som en del. Det kan vara att statsbidragen fastställs utifrån olika mål beträffande resultatnivå, expansionstakt och så vidare. Det har också förts diskussion om växling av statsbidrag mot annan skattebas och så vidare. Jag tror att vi ständigt måste ha en diskussion och en debatt så att de som verkar på det regionala och lokala planet också har stabila förutsättningar att driva verksamheter på ett sådant sätt att man också vet vad som händer från det ena året till det andra. Jag ska säga något om korta förbehåll. Vi vet att budgetprocesserna ute i kommunerna ofta startar tidigt , vilket gör att förändringar som kommer sent naturligtvis stökar till det. skulle jag vilja säga att en av de viktigaste delarna i det kommunala självstyret är rätten att bestämma över sina egna inkomster, alltså beskattningsrätten. Därför blir jag lite oroad när och deras alliansbröder vill öka kommunernas beroende av statsbidrag med . Jag har noterat att det i budgetmotion föreslås att kommunerna ska kompenseras för förlorade skatteinkomster med . Det skulle innebära att kommunernas bidrag från staten ökar från 58 miljarder till 106 miljarder . Jag tolkar det som att man vill göra kommunerna mer beroende av bidrag från staten och ge dem mindre möjlighet att leva av sina egna inkomster. Jag har alltid trott att man har försökt leva upp till, vilket kommunerna själva har sagt, att den egna beskattningsrätten och den som andel av inkomsterna är väldigt viktig. För mig bygger det kommunala självstyret på att kommuner och landsting själva beslutar om hur verksamheten ska genomföras. Det är någonting som också jag tänker fortsätta att arbeta för. 297 () replik: Statsrådet framhöll kvaliteten som viktig i kommunerna. Jag delar den uppfattningen. En vital demokrati är en viktig del av detta kvalitetsbegrepp. Regeringen har i budgeten, på tre ställen tror jag, tagit upp förslaget om en sammanslagning av kommuner till större kommuner, och detta i ett land som har största kommuner. Snittet i är 30 000 invånare. Vi vet att många landsbygdskommuner är geografiskt stora men befolkningsmässigt små. Ett exempel är statsrådets egen hemkommun . Vid en sammanslagning ökar avståndet mellan den förtroendevalda och befolkningen. Tveklöst innebär detta ett underskott i demokratin. Hur resonerar man egentligen från regeringens sida när man lägger fram ett sådant här förslag? 298 Statsrådet () replik: Det är inte direkt ett förslag, utan vi pekar på en inriktning. När jag reser i kan jag se att det nog inte finns några kommuner i som har ett sådant ansvar och ett så stort ansvarsområde som svenska kommuner har. Det frestar på på många ställen. Man ska ha kompetens inom en rad olika verksamheter. På vissa håll i landet kan jag se att det finns kommuner som börjar närma sig ett så litet invånarantal som 3 000 eller kanske ännu mindre och där man ska ha en kompetens som motsvarar det spektrum som befolkningen förväntar sig. Det är klart att detta leder till bekymmer. På vissa ställen kan jag se kommuner som är ganska små geografiskt och även befolkningsmässigt och där en kommunsammanslagning säkert skulle kunna vara en viktig del. Det är något som jag pekar på. Men jag tror att också samverkan i större former kan vara en bra medicin. Men jag vill också vara väldigt tydlig och säga att det är väldigt viktigt att man lokalt tar detta ansvar, därför att om någon uppifrån bestämmer att kommuner ska slås ihop vet man direkt att man har en gemensam fiende. Därför måste man också föra debatter lokalt. Man måste ta ansvar för sin verksamhet och även för sin ekonomi. Man måste peka på vilken väg man ska gå. Då tycker jag att staten kan vara med i detta arbete och hjälpa till med den väg som man vill staka ut. 299 () replik: Jag håller mig kvar i eftersom jag vet att det i den kommunen inte finns något intresse av att slås ihop med till exempel kommun. Kommer man att se till att det finns olika stödformer till dessa kommuner så att de kan leva vidare, eller hur tänker man där? 300 Statsrådet () replik: Det finns ingen tanke på att ändra stödformerna på något sätt. Men jag vill också visa en väg där man också är tydligare. Många kommuner tar ett ordentligt ansvar för sin situation. Men det finns också en handfull kommuner i som inte orkar göra det. De har ingen idé om hur de ska ta sig ur det dilemma man befinner sig i, och de har inte kunna staka ut en ordentlig väg. Där kräver jag att man sätter sig ned och funderar ordentligt på vad som är lösningen för att man ska komma ur den besvärliga situation som man har som en liten kommun med svag ekonomi, men där man egentligen inte ser vad lösningen är. Det är klart att staten inte kan peka ut den lösningen, utan där måste kommunerna själva vara delaktiga. kan en bra lösning vara en kommunsammanslagning. Det är därför som jag vill peka på det som ett alternativ. kan det handla om en bredare samverkan. Då tycker jag att man ska vara med och stödja en sådan utveckling, så att vi får starka kommuner även om de är små. Det är väldigt viktigt. 301 () replik: Statsrådet har inte nämnt någonting om strukturfonderna. Men jag vet att de är positivt beskrivna i propositioner. är en stor nettobetalare i EU. Men trots det tar vi inte hem de pengar som EU har avsatt för oss. Det handlar om 1,2 miljarder. Och för de södra skogslänen, som jag kommer från, handlar det om 220 miljoner. Detta beror på att en euro inte är värd en euro utan 8:60 när den faktiska kursen har varit i genomsnitt 9:15 . Jag skulle vilja höra vad statsrådet säger om detta. Hur kommer det sig att vi inte tar hem de pengar som vi så väl behöver på grund av en felaktig valutakurs? 302 Statsrådet () replik: Strukturfonderna är egentligen finansministerns område. Men jag har varit i för inte så länge sedan och diskuterat detta med landshövdingen i , , som har pekat på de problem som han kan se i med strukturfonderna. Regeringen överväger nu detta. Det betyder att om man ska kunna ta ut det maximala måste man skjuta till pengar för att kompensera den valutaförändring som har skett, precis som nämnde i sin fråga. Men det betyder att måste skjuta till mer pengar för att kunna leva upp till den ram som har varit. Detta överväger regeringen nu och ser fortlöpande på denna fråga för att komma med ett besked i frågan. Det är det besked som finansministern har gett mig i denna fråga. 303 () replik: Jag skulle vilja påstå att detta är en myt, och jag har fått mina kunskaper från dem som jobbar med strukturfonderna. Om statsrådets resonemang vore riktigt skulle vi ju inte ta hem några pengar alls eller sätta kursen ännu lägre. När det gäller medfinansieringen är det de facto landsting, kommun, länsstyrelse och privata aktörer. Det är en väldigt liten del som staten går in med som finansiär. Dessutom kan man använda de statliga anslag som finns. Jag hoppas verkligen att statsrådet ska fördjupa sig i den motion som har inlämnats, så att vi ska kunna ta hem de pengar som vi faktiskt har rätt till. 304 Statsrådet () replik: Valutaförändringar är ingenting som vi påverkar, utan det som sker det sker. Alla vet hur valutorna förändras i förhållande till varandra i det system som vi har. Det påverkar värdet på den svenska kronan i förhållande till euron. Ska vi kompensera för den förändring som har varit måste vi ta fram mer pengar. Det tror jag inte att det råder någon tvekan om. Kanske ska vi också göra det. Vad finansministern nu överväger är just om vi ska göra det på det sätt som beskrivits för att kunna utnyttja fonder fullt ut eller om det finns andra vägar att lösa det här. Det är något som får övervägas. Jag har fått synpunkter från framför allt , så jag känner till den problematik som beskrivs. 305 () replik: Jag vill koppla på där. Det är faktiskt så att det beträffande de medel vi fått ut från under den här programperioden utan minsta valutarisk är som inte tagits ut genom att man har haft en alltför låg nivå. Man kan använda reguljära, vanliga, anslag som medfinansiering i väldigt hög grad, så det är, som säger, i mycket hög grad en myt att vi inte kan ta hem de pengar som vi har rätt till. Jag hoppas verkligen att ser till att regeringen sätter sig ned och funderar igenom detta. Det vore ju skandal om vi betalar 25 miljarder i medlemsavgift och sedan överlåter ytterligare miljardbelopp till EU pengar som vi har rätt till. Då agerar vi inte i intresse. Statsrådet sade att det finns många kommuner som har en besvärlig situation och att vi och detta är helt riktigt måste ha ett kommunalt skatteutjämningssystem som är solidariskt. Men varför inte åka till och den nya regeringen där med statsrådets partikamrat som trolig statsminister och studera hur man kan väga samman ett solidariskt skatteutjämningssystem och detta med återbäring från vattenkraften till svaga kommuner som har naturresurser? 306 Statsrådet () replik: När det gäller strukturfonderna har jag inte så mycket mer att säga. Jag har diskuterat frågan med finansministern. Han överväger frågan. Åtminstone som jag fått detta beskrivet när vi diskuterat är det lite mer problematiskt. Skulle det inte vara något problem kan man väl lösa detta direkt. Det handlar faktiskt om att mer resurser måste fram som påverkar den svenska budgeten. Det är det svar jag fått på frågan. Om det som tas upp här kan vi ha en lång diskussion. Det är inte så enkelt. De kommuner som har vattenkraft tycker självklart att de ska få behålla en del av de pengarna i det här läget. För den enskilda kommun som har vattenkraft, till exempel i , kan det självklart vara ett bra alternativ. Men det finns ju också kommuner i som inte har någon vattenkraft. Hur ska man då utjämna i det läge som är? Vi har principen att de här intäkterna från elskatt, vattenkraftsskatt eller vad det nu är tas till statskassan. Sedan läggs det hela in i systemet. Också staten skjuter till pengar i det kommunala skatteutjämningssystemet. Det läggs sedan ut utifrån de parametrar som du mycket väl känner till. På så sätt får man en utjämning och kan jobba under likvärdiga villkor. Det är inte så att vissa kommuner som har vattenkraft skulle kunna få ytterligare pengar. Det är naivt att tro något sådant i den diskussionen. Men jag kan gärna titta på det norska systemet. Jag är inte främmande för att åtminstone informera mig om det. 307 () replik: Det hoppas jag verkligen att statsrådet gör. Det vore väldigt positivt om man åtminstone gjorde en utredning för att se hur ett sådant system skulle kunna fungera på svensk sida. Jag är övertygad om att det skulle stärka självtilliten i många bygder i om man fick del av de resurser som skapas lokalt i stället för att lita till bidrag via statskassan. 308 Statsrådet () replik: Det handlar ju om samma sak. Man lägger in pengar och får sedan tillbaka. Det är klart att man beträffande den skatteutjämning som Norrlandskommunerna får kan säga så. Men sedan har vi den andra debatten, att det är som bidrar och gynnar en landsdel som inte kan försörja sig själv. Det där vill jag också motsätta mig. De resurser som läggs ut har skapats i olika delar av landet, med lite olika förutsättningar. Jag tror att vi har ett ganska så optimalt system och ett system som verkar bra. Dock krånglas det till, precis som jag sade, därför att det också finns kommuner som inte har den här intäktssidan. Det finns även andra kommuner där till exempel elskatten kommer in. Vi kan ta Forsmark. Ska kommun ha del av intäkterna därför att man har ett kärnkraftverk som levererar el? Den debatten kan bli ganska yvig och lång om man ser det hela på så sätt. Jag tycker att det system vi nu har ganska väl väger in vad vi vill åstadkomma. 309 () replik: Statsrådet framförde vikten av satsningar på kommuner och landsting. Jag håller med statsrådet om att det är väldigt viktigt att kommuner och landsting är i balans när det gäller ekonomin. Det är därför som vi kristdemokrater i vår budget, som statsrådet säkert känner till, avsätter 9 miljarder mer än regeringen gör i sin budget till landets kommuner och landsting, till förmån för äldreboendet, barnomsorgen, skolan och sjukvården. Jag saknar dock en sak i statsrådets anförande. Statsrådet sade nämligen inte ett ord om de enskilda människorna ute i kommunerna. Jag tänker då närmast på Norrbottenskommunerna och på glesbygden där, på hur man där ska klara sig. Många har en väldigt kärv ekonomi, bland annat på grund av det som jag tog upp i mitt huvudanförande. Den höga bensinskatten gör att människor helt enkelt känner att inte har råd att åka till jobbet och än mindre att föra barn och ungdomar till fritidsaktiviteter. Mer än 600 000 svenskar protesterar mot den höga bensinskatten. Hur ser statsrådet på detta? 310 Statsrådet () replik: Som svar på den sista frågan kan jag väl säga att de ute i världen som vi köper olja av inte agerar ideellt, utan vi ser att de försörjer sig ganska väl på att sälja olja. Alla oljeshejken i och så vidare lever de verkligen välmående på den olja som skickas till oss. Jag tror att om vi genomför en skattesänkning för att kompensera här kommer det ganska att gå ut över råoljepriset som också blir högt. Då är man tillbaka där man började. Jag tror att det finns två åtgärder att diskutera här. Först gäller det avdrag för att kunna resa till jobbet. Det är väldigt viktigt att kunna ta sig till jobbet. Storleken kan i allra högsta grad diskuteras. Men detta är en viktig del att väga in när sådant här diskuteras. Sedan gäller det att vi måste göra oss mer oberoende av fossila bränslen, även bensin. Därför tycker jag att en framtida satsning på att ta fram alternativ etanol, biogas och vad det nu kan vara fråga om är något som vi ska storsatsa på. Vi ska se till att vi faktiskt kan säga att vi klarar försörjningen själva och att vi har ett transportsystem som är hållbart över tiden. Att vi själva förfogar över resurserna tror jag är den allra bästa vägen att gå i sammanhanget. Oljeshejkerna ska vi se till att vi inte fortsatt är beroende av i lika hög grad som vi är. 311 () replik: Huvuddelen av det vi betalar för bensin vid pump är skatt. Det är staten som tar in pengar. Vi säger att det är okej att ha energi- och miljöskatter. Men att också lägga moms på skatten är fundamentalt fel. Ja, avdraget kommer dem till gagn som jobbar. Men det finns också de som inte jobbar, som inte har ett jobb. I är det minsann som enligt länsarbetsnämndens senaste siffror från septembermätningen inte har jobb. De måste i alla fall ta sig till arbetsförmedlingen, och de måste föra sina barn till olika aktiviteter. Hur ska de klara sig? 312 Statsrådet () replik: Om Wälivaara får möjlighet att göra verklighet av sitt förslag om en momsskattesänkning på bensin kommer det, är jag rädd för, att resultera i att grundpriset höjs. Sedan står man i alla fall där med ett bensinpris på nuvarande nivå. Det som då hänt är att man är av med skatteintäkterna och inte har de resurser till äldreomsorgen som Wälivaara så tydligt pekar på att han vill ha. Då sitter man fast i nuvarande dilemma. Nej, det viktigaste är, tror jag, att ordentligt premiera att människor kan ta sig till jobbet och att se till att genomföra ett skatteavdrag i det avseendet också. Men sedan har vi den andra vägen att, som jag nämnde, se till att vi med tiden gör oss mindre beroende av bensin och tar fram alternativ. Etanol är intressant, men vi behöver bli bättre där. Vi behöver forska mer på området. Det tror jag är viktigt. 313 () replik: Det gladde mig att statsrådet konstaterade att det är viktigt att kommunerna får behålla rätten att bestämma över sina egna skattemedel. Men är det inte så att de får det. Jag kommer från , som mycket diskuteras i kommunala skatteutjämningssammanhang, och kan konstatera att det nya utjämningssystemet har tvingat kommunen att höja kommunalskatten precis som naturligtvis var meningen. Det har fått till följd att vanliga inkomsttagare inte längre har råd att bo kvar i kommunen. Att hög kommunalskatt i kombination med den orimliga fastighetsskatten och den orimliga förmögenhetsskatten på boendet gör att vanliga inkomsttagare inte kan bo kvar i min kommun ökar segregationen i . när vi hade det gamla systemet kunde vi hålla en låg kommunalskatt. Det kompenserade för de höga boendekostnaderna. går inte det. Folk tvingas från kommunen. Jag undrar vilken kommentar statsrådet har till det. 314 Statsrådet () replik: Kommentaren kan vara att det är klart att det är en del av affärsidén i kommun att se till att ha en låg skatt, och så ska man ha en dyr verksamhet för olika slags service. Det kanske är dålig verksamhet . Det är klart att den som ska betala och som har små inkomster får problem. Däremot baseras skatteutjämningen på den skattekraft som kommunen har. Där vet vi hur det ser ut i . Man jämnar ut över landet från områden där inkomsterna är goda till de områden som är mindre goda i landet. Det är alltså en solidarisk fördelning över landet. Jag tror att frågeställaren faktiskt kan gå hem och titta lite grann på det kommunala systemet i och se att det nog inte är skattehöjningen som är problemet som gör att vanligt folk inte kan bo kvar i . Det finns nog andra orsaker att finna där om man nu är intresserad och vill titta lite närmare. 315 () replik: Jag vill rekommendera statsrådet att komma ut till så kan vi studera det tillsammans. Jag har varit kommunalråd i och kan verksamheten rätt så väl. Jag kan konstatera att den kommunala servicen är i topp i enligt alla utredningar och jämförelser som görs. Men jag tycker att det är bekymmersamt att vanliga människor inte har råd att bo kvar i kommunen på grund av de socialistiska pålagorna, inte bara på utan på nästan hela . 316 Statsrådet () replik: Jag ska gärna komma och titta hur det ser ut i och diskutera de problem som finns. Det finns nog mer att prata om än skatteutjämningen och varför inte vanliga människor kan bo kvar alltifrån vilka möjligheter det finns att bo, hur och var man kan bo och framför allt hur avgifterna i den kommunala verksamheten ser ut och vilka möjligheter man har att verka. Som sagt, jag ska gärna titta på plats hur det ser ut. 317 (): Vi moderater vill att välståndet ska öka i . För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande. För att förbättra villkoren för företagandet är satsningar på infrastrukturen livsnödvändiga för att öka tillväxten. Därför har vi moderater, som bekant, presenterat en budget med omfattande satsningar på infrastrukturområdet Vad prioriterar då majoriteten? Jo, bland annat plåtpoliser. har i samråd med beslutat om att sätta upp 700 nya trafiksäkerhetskameror. Kostnaden för detta är i investering. Driftskostnaderna för kamerorna kommer att bli för och för polisen. Låt oss inte glömma bort att ursprungligen var tanken med trafiksäkerhetskamerorna att lugna ned trafiktempot på vägar där det eftersatta underhållet utgjorde en trafikfara. Även vi moderater anser att sådana kameror kan vara effektiva när det gäller att sänka hastigheter på vägar som är trafikfarliga till följd av eftersatt underhåll. Men vänsterkartellens förtjusning i kameraövervakning av medborgarna får inte skymma det faktum att alldeles för många olyckor sker till följd av bristande resurser till polisen och vägarna. Vi moderater anser att det vore bättre om de resurser som satsas på så kallade plåtpoliser satsades på att förbättra vägstandarden och polisnärvaron. Att sätta upp kameror på olycksdrabbade vägar för att slippa bygga bort den farliga vägen är cyniskt och rimmar inte med visionen om noll döda i trafiken. dödades 52 personer i Stockholmstrafiken. Knappt en tredjedel av dödsolyckorna var drog- eller alkoholrelaterade. Ett tiotal personer fastnar i kontroller i . uppskattas 16 000 förare köra påverkade i vårt land. Vi kan i tidningarna alltför ofta läsa om hur rattonyktra dödar människor och kommer undan med lindriga straff. Jag citerar: Fast för rattfylleri samma natt. Tredje gången samma natt polisen stoppade honom låste man äntligen in honom i en fyllecell. 27-åriga polisen mejades ner av ett rattfyllo i . Ihjälkörda av rattfyllo straffet: 18 månader Den stupfulle mannen satte sig i bilen. var , 11 månader, och hennes farmor döda ihjälkörda. , , och , , dog när den 53-årige rattfylleristen körde på dem i hög hastighet. Han hittades med i blodet. är han fri . Detta är sorgligt. Kan någon svara på hur hastighetskameror hade räddat dessa liv? Hög hastighet i kombination med alkohol är livsfarligt för omgivningen, men då är det väl inte hastighetsböter som vi ska döma ut? Huvudansvaret för övervakning av reglernas efterlevande ska vila på polismyndigheterna. Det faktum att regeringen inte har satsat tillräckligt med resurser på vare sig poliser eller trafiksäkrare vägar får inte överskyla detta faktum. Fler poliser på vägarna kan stävja rattonykterhet, kontrollera att bilbältet är på plats och lugna ned ett alltför uppskruvat trafiktempo. Med större resurser till polisen skulle betydligt fler poliser kunna ägna sig åt just trafikövervakning. Vi moderater avsätter dessa resurser i vårt förslag till budget. Vi anser att systemet med automatisk trafiksäkerhetskontroll kan reduceras i takt med att vi får trafiksäkrare vägar. Avslutningsvis, fru talman, vill jag nämna Gotlandstrafiken. är en viktig del av . Kommunikationerna till och från måste därför ses som en självskriven del av infrastruktur. Staten har därför ett övergripande ansvar för en fungerande trafikförsörjning när det gäller . Trafikunderlaget är litet , däremot är sommartrafiken omfattande. Det är enligt vår mening otillfredsställande att Gotlandstrafiken ständigt är föremål för omprövningar och ifrågasättanden. Det är därför angeläget att Gotlandstrafiken får verka under långsiktiga spelregler. 318 () replik: Till skillnad från många moderater är i allra högsta grad engagerad i trafiksäkerhetsfrågorna. Det gläder mig väldigt mycket. Men jag tycker att gör en väldigt stor tankevurpa. Hon säger att det skulle finnas en motsättning i att sätta upp hastighetskameror, att det inte skulle hjälpa en del av problemen med trafiksäkerheten, nämligen de höga hastigheterna. Man behöver inte vara full eller påverkad av någon form av drog för att köra fort. Höga hastigheter är de facto ett av våra stora problem i trafiken. Inser inte att det faktiskt också är ett problem? Det har visat sig i de försök som vi har haft med automatisk hastighetskontroll. Där har man varit framgångsrik. vill man gå vidare.