prot · GS0961 · 2005-01-20 00:00:00 — Kan skolministern förklara varför det är okej att ge ytterligare ett löfte om att satsa på skönlitteratur men inte ett löfte om att jobba mer för att socialdemokratiska kommunpolitiker ska se till att det finns ordentliga skolböcker så att resultaten i svensk skola kan förbättras? 164 Statsrådet (): Jag tror tyvärr att det är precis som säger, att det stora flertalet varken läser interpellationer eller interpellationssvar. Därför kanske det kan vara till glädje för att veta att jag också har uttryckt samma tankegångar i programmet Rea, som du hänvisar till ett flertal gånger. Det är konstigt, tycker jag, att vi ägnar en hel interpellationsdebatt åt att diskutera läroböcker och att staten på något vis ska påverka kvaliteten på läroböckerna. Sedan står och säger att han dock inte vill detaljstyra. Vad vill då ? Uppenbarligen handlar det inte om att tillföra mer resurser till att köpa läroböcker, för det finns inte en enda krona i budgetförslag som är riktad till att köpa läroböcker. Den socialdemokratiska politiken handlar om många saker. Först och främst vill vi föra mer resurser till skolan och mer resurser till kommunerna och den offentliga sektorn, som ju bedriver en väldigt viktig verksamhet. Det gör vi med årets budget. Jag har redan nämnt de 12 miljarderna i ökat budgetutrymme för kommunerna via det statliga bidraget. Vi gör ytterligare satsningar på de mest utsatta områdena med , där det också finns ett utrymme att satsa på bra läromedel och bra skolbibliotek. Den svenska staten har ett ansvar för att skolorna håller högsta kvalitet, men vi får inte glömma att skolan är decentraliserad och ser väldigt olika ut. Därför tror jag att det är viktigt att vi bidrar med resurser men låter beslutsfattandet ske på lokalplanet. Det tror jag gör skolan bättre än om vi detaljstyr den från statens sida. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2004/05:251 om svenska skolelevers kunskapsnivå 165 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska dra lärdom av hur svenska elevers kunskaper står sig i internationell jämförelse. Jag vill inledningsvis understryka att resultaten i den svenska skolan generellt sett är goda. Enligt 2003 ligger de svenska 15-åringarnas läsförståelse och kunnande i matematik och naturvetenskap samt deras problemlösningsförmåga över genomsnittet bland . Resultaten från , Statens skolverks nationella utvärdering av och den internationella undersökningen TIMSS 2003 pekar dock sammantaget på att de svenska elevernas kunskaper har försämrats i främst matematik och i de naturorienterande ämnena. Detta är oroande och måste tas på allvar. Resultaten i läsning är oförändrat goda jämfört med 2000, men läsförmågan har försämrats i förhållande till tidigare nationella mätningar och våra egna högt ställda ambitioner. Det är också viktigt att uppmärksamma att även om fortfarande framstår som ett land med ett likvärdigt skolsystem så finns tendenser som tyder på att likvärdigheten i kan ha försämrats något sedan 2000. Resultaten måste ses mot bakgrund av att det genomfördes kraftfulla besparingar inom den svenska som ledde till att lärartätheten minskade. För att motverka denna utveckling har regeringen redan tidigare tagit initiativ till riktade statsbidrag avsedda för personalförstärkningar i skolan. har satsningen gått mycket bra, och över 12 000 fler personer har anställts i skolan. Lärartätheten ökar nu . De försämrade resultaten för matematik och naturvetenskap är en allvarlig signal. Utan att föregripa remissbehandlingen av förslag framstår det klart att det kommer att krävas kraftfulla samlade åtgärder i hela utbildningssystemet, från förskola till skola och högskola, för att matematikkunskaperna ska kunna stärkas. Undervisningen och pedagogiken i matematikämnet behöver förnyas, något som kräver betydande insatser för kompetensutveckling av lärare och som bör ske i samverkan mellan stat, kommun och högskola. Jag är också övertygad om att vi kan göra mycket mer i samverkan mellan skolan och arbetslivet för att göra matematiken mer intressant och verklighetsnära för eleverna. Jag avser därför att inbjuda företrädare för näringslivet till ett gemensamt initiativ kring matematiken. Regeringen har också gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utarbeta en motsvarande strategi så att intresset för naturvetenskap och teknik bättre kan tas till vara och utvecklas. Regeringen ger också ekonomiskt stöd till nationella resurscentrum i matematik, naturvetenskap och teknik samt stöd till så kallade sciencecenters. Goda läskunskaper är en grundförutsättning för att kunna fungera i ett modernt samhälle och för elevernas möjligheter att utveckla kunskap även inom andra kunskapsområden. Regeringen satsar nu ytterligare omfattande resurser för att stärka insatserna i segregerade områden, där många elever behöver extra stöd i läsning. Riktade insatser för att uppmuntra läsning och stötta elevernas och lärarnas användning av skolbibliotek som en del av undervisningen är prioriterade. Vidare avser jag att tillsammans med utbildnings- och kulturministern samla företrädare för alla lärarutbildningar för att försäkra mig om att frågan om läsning är en prioriterad fråga för dem. Undersökningar visar att lärarnas kompetens är den enskilt viktigaste faktorn för elevernas resultat och måluppfyllelse. Det är därför bekymmersamt att en så stor andel lärare saknar lärarutbildning. Det gäller särskilt i de fristående skolorna. Staten och huvudmännen har här ett gemensamt ansvar. Det är huvudmännens ansvar att anställa behöriga lärare med utbildning för de ämnen de ska undervisa i. Jag vill också betona arbetsgivarnas skyldighet att anordna kompetensutveckling. Regeringen har givit i uppdrag att vidareutveckla det nationella provsystemet. I det fortsatta arbetet ska prioritera . Vid utvecklingen av diagnostiska material gäller detta särskilt för de tidiga åldrarna i och speciellt för läsutveckling och matematik. Slutligen omfattar regeringens kvalitetsprogram för skolan flera initiativ för att stärka styrningen och kontrollen av skolan på alla nivåer i systemet. Bland annat ställs nu tydligare krav på skolan att informera om den enskilda elevens studieutveckling och vilka insatser som behövs för att eleven ska nå målen. Initiativ för att utveckla skolornas och kommunernas kvalitetsarbete ingår också, bland annat genom tydligare regler om kvalitetsredovisning. Dessutom har en statlig skolinspektion inrättats inom med uppdrag att granska samtliga landets skolor. Detta sammantaget visar att regeringen har vidtagit och kommer att vidta en mängd åtgärder för att förstärka den svenska skolan. Det är också viktigt att komma ihåg att det pågår ett omfattande utvecklingsarbete runtom i landets skolor som kan ge positiva resultat . Svenska elever ser skolarbetet som viktigt, och samarbetet med och respekten för lärarna fungerar väl. Detta skapar en god grund för utveckling och förbättringar. 166 (): Jag vill tacka skolministern för svaret. Min interpellation skrevs när den internationella Pisaundersökningen kom . Den visade precis som skolministern säger, fast han säger det på ett annat sätt än jag gör att ligger medelmåttigt till. I ligger vi något över genomsnittet när det gäller matematik, i TIMSS något under genomsnittet. Detta gäller alltså , som är ett land som satsar mer på skolan än alla andra länder i den grupp vi jämförs med. Då kan man inte vara nöjd, och inte stolt heller, som ni socialdemokrater brukar säga att ni är. I förra debatten sade jag till skolministern att det gäller att tänka på att skolan kostar mycket pengar. Skolan ska kosta mycket pengar. En bra skola kostar mycket pengar, men en dålig skola kostar ännu mer. När vi ser på dessa siffror får vi inte tro att det handlar om någon internationell olympiad eller tävling där det är spännande att se vem som får högsta poängen. Bakom siffrorna finns det ju människor barn och ungdomar som inte får det stöd och den uppmuntran som den svenska skolan är skyldig att ge. Det finns alldeles för många barn som går ut utan att ha fått en grund i läsning, skrivning och räkning. Bakom siffrorna finns det för många gymnasieungdomar som går ut utan att vara förberedda för vare sig yrkesliv eller studier. Det är ju för deras skull vi jämför oss med andra länder för att lära oss av deras framgångar och misstag. Förutom Pisaundersökningen har det kommit två andra undersökningar sent : TIMSS internationella undersökning 2003 och utvärdering. De förstärker intrycket och jag märker på skolministerns svar att han också har sett det att försämringar har skett i den svenska skolan. Kunskaperna i matte och naturorienterade ämnen har försämrats, och läsförmågan har försämrats jämfört med tidigare. Särskilt tråkigt är det att svenska elever har blivit sämre på problemlösning. Det är inte bara när det gäller pluggkunskaper som det finns brister. säger också skolministern att han tycker att detta är oroande och att det måste tas på allvar. I och för sig är det väl, vill jag påstå, någonting nytt i svensk skoldebatt att en socialdemokratisk skolpolitiker erkänner att det faktiskt finns problem har man bara sagt att oppositionen svartmålar så det är jag tacksam för. Men även om jag uppskattar det är jag inte imponerad av förslagen till att vända utvecklingen. Det är inte särskilt konkreta förslag som skolministern kommer med i sitt svar. Det gäller uppdrag till Myndigheten för skolutveckling och att pedagogiken behöver förnyas liksom kompetensutveckling och riktade insatser för att stötta läsning med mera. Vi i är övertygade om att det behövs genomgripande reformer för att vända utvecklingen. Jag har lämnat över några förslag till skolministern. Det handlar där om att införa ett lågstadium med tydliga mål och nationella prov i årskurs 3 och om att förnya lärarutbildningen med olika lärarutbildning beroende på vilket stadium läraren ska undervisa på. Alla lågstadielärare ska kunna lära ut läsning och skrivning. Vidare handlar det om betyg tidigare och om fler betygssteg. I interpellationen frågar jag även om ministern inte borde titta ut över mot , som toppar resultaten i alla undersökningar där finns med. Den frågan besvarar inte ministern. Jag föreslår en studieresa till för skolministern. Skolministern ska få ytterligare en möjlighet att svara lite mera konkret på de allvarliga frågor som de här siffrorna reser: Hur kommer skolministern att förbättra lärarutbildningen? Vad kommer att göras för att alla elever ska nå målen? Hur kommer kontrollen över skolan att skärpas? 167 Statsrådet (): Naturligtvis måste man ta de undersökningar som har kommit på allvar och göra en djup analys av vad som ligger bakom resultaten. Dock vill jag höja ett varningens finger när det gäller jämförelser mellan länder, särskilt statistiska jämförelser. är det lätt att göra jämförelser. är det en omöjlighet. När det gäller jämförelsen med kan jag säga att det är sant att de finska resultaten i gjorda undersökningar har varit bättre än de svenska. Men det finns också oerhört stora skillnader i förutsättningar och traditioner som gör att de finska lösningarna inte helt enkelt kan överföras till . Det finns inte bara en enda förklaring till de finska resultaten. Enligt handlar det i stället om en kombination av olika faktorer. Man lyfter fram elevernas egna intressen och fritidsintressen. Speciellt lyfter man fram att barn och ungdomar i läser mycket även pojkar. Läraryrkets höga status i är också en viktig faktor. Den finska lärarutbildningen är lång och har en hög akademisk nivå. Vidare tar man upp att den finska elevgruppen är homogen till skillnad från den svenska som till sin sammansättning är ganska bred. Kan man då lära sig något? Ja, absolut! Man ska alltid vara beredd att ta till sig erfarenheter och lärdomar från andra länder och också från andra människor. Jag vill ändå som sagt varna. Det går inte att tro att en lösning som fungerar i ett land automatiskt fungerar i ett annat land. Det är nog naivt att tro att de stora besparingar som den svenska skolan genomgick , i kombination med oerhört stora och genomgripande reformer, inte har bidragit till de försämringar vi ser i vissa ämnen, till exempel i matematik. Det är därför som den socialdemokratiska regeringen har sett det som angeläget att nu när vi har möjlighet att öka resurserna till skolan göra riktade satsningar och återigen anställa fler lärare och annan personal i skolan. Att öka lärartätheten är viktigt. Jag måste säga att jag blir något förbryllad över påstående att det är lärarutbildningens fel att vi har de här resultaten. genomfördes, precis som känner till, en förändring av den svenska lärarutbildningen. Jag kan konstatera att då mätningen gjordes hade inte en enda lärare kommit ut från den nya lärarutbildningen. Ändå säger att den ska göras om alltså innan en enda lärare hunnit komma ut. Det är först den här terminen som den första utexaminerade läraren kommer ut i verksamheten som en fullvärdig lärare. Därför tycker jag att det blir något konstigt och på gränsen till oseriöst när man kommer med lösningar på problem som uppenbarligen inte har någon koppling till gjorda undersökningar. Vilka lösningar kan vi då ha? Ja, vi kände mycket väl till att resultaten i matematik tyvärr inte var så som vi önskade. Därför tillsatte regeringen en genomgripande utredning för att ta reda på orsakerna. har det resultatet kommit, och vi ska nu så att säga lyssna in de viktiga och kloka synpunkter som kommer in för att därefter vidta de genomgripande åtgärder som behövs för att stärka matematikämnet, som är ett oerhört viktigt verktyg i allt lärande. 168 (): Jo, visst finns det ett samband med . Det var ju som kommunaliseringen genomdrevs, mot vilja. Situationen hade ju uppstått att ansvarsförhållanden blev oklara. Från det att kommunaliseringen genomfördes har likvärdigheten mellan skolor i olika delar av kraftigt minskat. Lärarbristen har förvärrats , och inte blir det bättre av att vi nu har en lärarutbildning som dömts ut av studenterna själva i alla publicerade undersökningar. Det är alltså för framtidens tillgång på och rekrytering av lärare som jag vill förändra den nyinförda lärarutbildningen. Jo, det är sant att , som skolministern antyder, faktiskt har gjort en del bra saker. Jag vet inte om skolministern är beredd att genomföra en del av det han räknade upp. I har man inte experimenterat med skolan på samma sätt som gjorts i . I sätts betygen tidigt och i flera steg. Man satsar tidigt på de viktigaste kunskaperna på läsning och räkning. har också högre lärarlöner än , vilket jag tror att skolministern sade. De finska behörighetsvillkoren för lärare är noga angivna i en förordning. har också studentexamen och särskilda utbildningar för yrkesinriktade grundexamina. Mycket av det här föreslår vi i genomförs i . Jag sade att skolministern borde göra en studieresa till . När han ändå är ute och reser kan han också, tycker jag, besöka som har en väl fungerande yrkesutbildning och lärlingsutbildning. Ett stort problem i är att yrkesutbildningarna så att säga har akademiserats. De teoretiska utbildningarna däremot har tunnats ut. Skolministern och hans företrädare brukar inte vara lika försiktiga med att tala om statistik när man hittar länder som lyckats sämre än med skolan. Både nuvarande skolministern och den tidigare, , har älskat att nämna till exempel eftersom man där har sämre resultat än . Men är det nog dags att börja titta lite närmare också på länder som faktiskt har det bättre. till det sammanfattande intrycket av de här rapporterna är den svenska skolan en skola med ovanligt lite betyg, med ovanligt mycket skolk, med ovanligt många outbildade lärare, med ovanligt lågavlönade lärare, med ovanligt lite undervisningstimmar till exempel i matematik, med ovanligt lite läxor och prov och med flest elever i hela TIMSS-undersökningen som kommer . Många elever klarar sig bra ändå tack vare bra lärare och tack vare stöd hemifrån. Men det är alltfler elever som misslyckas, och de kommer att behöva en reformerad skola. Jag upprepar min fråga till skolministern om han vill göra något för att vi ska lära av andra länder och för att vi ska börja utnyttja internationella erfarenheter när vi fattar politiska beslut om skolan. Exempel är den senaste gymnasiepropositionen och som innehöll knappt någon enda rad om internationella jämförelser. Men är inte sig självt nog när det gäller utbildning och skola, utan vi behöver lära av andra! 169 Statsrådet (): känner säkert till det, men jag vill ändå med anledning av hans inlägg säga att de internationella jämförelserna över huvud taget inte handlar om gymnasieskolan. Det är elever i de yngre åldrarna som har jämförts. Det kan vara viktigt att påpeka när du hänvisar till dem. Det är viktigt att göra en rejäl utvärdering av den nya lärarutbildningen. Därför har regeringen redan gett ett uppdrag till att göra en rejäl utvärdering, som kommer . Dessutom har jag och min kollega kultur- och utbildningsminister tagit initiativ till att träffa företrädare för lärarutbildningarna och diskutera om det behövs förändringar. Behövs det förändringar är inte jag främmande för att göra det inom ramen för den lärarutbildning vi har. Många av de lösningar som har föreslagit efter rapporterna praktiseras i många andra länder. Det skolsystem som förespråkar används i många länder, inte minst i , som ju lyckades ännu sämre i dessa utvärderingar och jämförelser. I pågår den motsatta diskussionen. Man diskuterar hur den sorteringsskola man haft har misslyckats. överväger man en förändring, till förmån för det sammanhållna skolsystem som vi har. Jag vill inte ha en tidig sortering av barn och ungdomar. Den sorteringsskola som föreslår har vi ju haft i . Inte blev det bättre resultat av det, tvärtom. På ett tidigt stadium avgörs livsval för 9- och 10-åringar. Det kan jag inte ställa upp på. Vi vet att det är föräldrarnas sociala bakgrund som i det läget får stort genomslag, det vill säga att barn till akademiker väljer en studiegång som leder till ett akademiskt yrke medan barn som kommer från en traditionell arbetarklass väljer inriktningar som gör att de begränsar sina livsval längre fram. verkar helt ha övergett den socialliberala skolpolitiken och går så långt att de vill att elever redan från årskurs 3, 9-åriga barn som inte nått målen, ska sorteras bort från sina klasskamrater. Tror du verkligen, , att kvarsittning för 9-åriga barn är lösningen på skolans problem, såsom ni har föreslagit? Ni vill också sortera ungdomarna i de högre åldrarna utifrån en allmän och en särskild kurs i till exempel matematik, engelska och svenska. Viljan att sortera elever finns även när det gäller övergången från till gymnasieskolan. Tror du, , att det är en framgångsrik väg att gå att tvinga halvvuxna tonåringar tillsammans med 13- och 14-åringar i ? När jag läser förslag med anledning av rapporterna ser jag framför mig den skola som vi för länge sedan lämnade bakom oss och som ju på intet sätt producerade bättre resultat än . Tvärtom är resultaten betydligt bättre. Är lösning på detta att backa tillbaka till en skola som sorterade och slog ut barn från mindre bemedlade hem? 170 (): Det är intressant när två personer använder samma retorik men menar olika saker. Orsaken till att jag och är så kritiska mot Socialdemokraternas skolpolitik är att vi inte vill ha en sorteringsskola. Vi vill inte ha en skola där är bortsorterade när de kommer till årskurs 9 därför att de inte har tillräckliga kunskaper för att klara sig in på ett nationellt gymnasieprogram. Vi vill inte ha en sorteringsskola där inte når upp till gymnasieskolans mål när de är eller får högskolebehörighet och inte heller är förberedda för yrkeslivet. Vi vill inte ha en sorteringsskola där man redan i tvåan och trean, genom rädsla för utvärdering och tydliga test, glömmer bort att ge elever det stöd och den hjälp som varje svensk elev har rätt att få. Det är det som är problemet i den svenska skolan. Man skjuter problemen framför sig, och så mot slutet av gymnasieskolan är det för sent att göra någonting. Det är Socialdemokraterna som skapar en sorteringsskola där en allt större grupp hamnar utanför. Det som har varit en skola för alla är snart på väg att bli en skola för hälften. Vad är det för fel att göra ordentliga utvärderingar och sätta in nationella prov i matte och svenska i årskurs 3 så att de som behöver extra hjälp kan få det? Vad är det för fel att i en modern flexibel skola, där man ofta arbetar årskurslöst, låta en elev gå till i och sätta in det extra året under tvåan, trean, fyran? Det är Socialdemokraterna som backar. Lite försiktigt säger man trots allt att det finns problem. Lite försiktigt säger man att man kanske måste titta närmare på utvärdering och så vidare. Men det är drömmen om den läxfria kravlösa skolan som ni har haft som har gett de resultat vi ser . 171 Statsrådet (): Jag har jag har varit skolminister försökt vara ute i den svenska skolan. Jag möter en oerhört engagerad lärarkår, en skola som på många sätt lyckas oerhört bra. Jag försöker föra en dialog med skolans personal, och ett av de återkommande önskemål jag hör är att få arbetsro att arbeta med elevernas utbildning. Om det är någon lärdom vi kan dra av är det just att satsade på att låta skolan ha en arbetsro. Därför tänker jag mig inte några genomgripande reformer, såsom föreslår med nya betygssystem, införande av en sorteringsskola, en särskild och en allmän, och så vidare. Jag tror att vad den svenska skolan behöver, förutom arbetsro, är att vi ökar resurserna, att vi fortsätter med de riktade satsningarna på att öka antalet lärare och annan personal i skolan. Jag tror också att vi i spåren efter decentraliseringen av skolan, som jag tycker i grunden har varit oerhört positiv, behöver stärka uppföljningen genom individuella utvecklingsplaner som ska gälla för samtliga elever i skolan och genom att stärka kvalitetsredovisningarna på skolnivå och på kommunnivå så att vi kan få en bra bild av hur den svenska skolan lyckas. Ett tredje område som jag tror att vi måste arbeta aktivt med är möjligheten för skolan att garantera tryggheten för elever och personal men också säkerställa studieron i klassrummen. Jag kommer att lägga fram en proposition som handlar om diskriminering och kränkningar och en om en ny skollag som ska förtydliga ansvaret men också förtydliga befogenheterna för skolans personal för att kunna garantera tryggheten och säkerställa studieron. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Proposition 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn Skrivelse 2004/05:73 Husdjursgenetiska resurser 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:317 av () till statsminister och ansvar för krisberedskap och krishantering /05:318 av ()till samhällsbyggnadsminister för elkonsumenterna 2004/05:319 av ()till statsrådet Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:744 av () till utbildnings- och kulturminister av lärarutbildningen /05:745 av ()till utbildnings- och kulturminister av betygssystemen i högre utbildning i /05:746 av ()till utbildnings- och kulturminister totempåle 2004/05:747 av ()till utrikesminister för den politiska oppositionen i /05:748 av ()till utrikesminister säkerhet utomlands /05:749 av ()till utrikesminister fånge i /05:750 av ()till statsrådet rätt att sjukskriva 2004/05:751 av ()till statsrådet hänsyn i offentlig upphandling /05:752 av ()till justitieminister våld på grund av sexuell läggning 2004/05:753 av ()till statsrådet och statsbidragen för vägnätet 2004/05:754 av ()till statsrådet vägar 2004/05:755 av ()till statsrådet i klimatstrategin 2004/05:756 av ()till statsrådet vargpolitik 2004/05:757 av ()till statsrådet på behandlingshem Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll .