prot · GS09134 · 2005-06-07 00:00:00 — Mer än hälften av de harmoniserade standarderna är färdiga och nästan alla så kallade hjälpstandarder. Sammantaget finner jag mot bakgrund av det nämnda inte anledning att vidta ytterligare åtgärder. Med hänsyn till den stora betydelse byggandet och förvaltning av byggnader och anläggningar har i en hållbar utveckling vill jag understryka regeringens strävan att skapa förutsättningar för en långsiktig resurseffektivisering i sektorn. 26 (): Jag vill tacka för svaret. Det stod mycket i det som jag helt håller med om. Det är väsentligt att vi jobbar med funktionalitet. Det är naturligtvis den säkraste vägen att nå fram. Dock har jag ett par funderingar. Det ena ministern skriver är uttalandet om långsiktigt hållbart. Jag tror att vi kan vara helt överens om det också. Men jag hoppas då att vi talar om en hela livslängd, inte bara om en byggprocess eller en process när man gör en produkt. Det kan ju få oerhört olika resultat om man bara tittar under själva produktens framtagande eller om man tittar under byggnadens hela livslängd. Jag skulle vilja få ett förtydligande. Det kanske inte har med ministerns svar att göra; dock har statsministern uttalat att det nu är dags för träbyggandet att erövra . Det kan ses som en stor politisk markering. Om det är en politisk markering för ett byggmaterial, är det i så fall ett fall att säkerställa konkurrensen? När det gäller harmoniseringar och standard förstår jag att det ligger väldigt långt bort innan vi kan ha ett helt harmoniserat system. Det kanske vi inte heller är helt intresserade av. Men det är väldigt viktigt utifrån att vi ska kunna öppna upp mot . Det är bra också för att få in nya kunskaper till . Det är inte säkert att allt det vi gör är bäst. Det framkommer i om alternativa inköpsvägar att många standarder fortfarande saknas, och därför är vissa produkter oerhört svåra att köpa in från utlandet. Jag har en liten fråga: Hos vem ligger egentligen ansvaret för att jobba med harmoniseringarna? Är det hos ? Eller ligger det i olika branschorganisationer? Jag kanske borde veta det, men det gör jag inte. Om det ligger hos och kanske också hos regeringar skulle jag lite mer konkret vilja veta vad det är som görs. Kommer det någon rapport hit till , kanske till bostadsutskottet, om hur arbetet fortskrider? 27 (): är tillväxtfrågorna alltmer i centrum av den politiska debatten, och byggandet är en viktig del av det. Därför är det bra att interpellanten har väckt sina frågor. Det handlar ju om att ge de bästa möjliga förutsättningarna för entreprenörer och företag så att man satsar och investerar i vårt land. Det är det som ger sysselsättning, som i sin tur ger skatteintäkter som gör att vi kan upprätthålla en offentlig sektor med vård, skola, omsorg och annat som vi tycker är viktigt. Givetvis är de generella tillväxtstimulerande åtgärderna centrala, men det handlar också om att se specifika branscher och företag och skapa ett växthusklimat lokalt och regionalt. I mitt hemlän finns många olika verksamheter som behöver uppmärksammas och uppmuntras samt ges goda villkor för framtiden. Det jag särskilt vill fästa uppmärksamheten på är cement- och betongindustrin som jag besökt. Den sysselsätter 6 000 personer i hela landet, varav 450 finns i . Branschen ger jobb åt många människor och finns utspridd på orter som , , , och . Det är en bransch som betyder mycket för att upprätthålla den lokala välfärden. Cement- och betongindustrin är kanske inte den industri man i första hand ser som inne och häftig, men den finns där tryggt, och den ger jobb långsiktigt. Branschen har inte sökt några egna subventioner eller stöd, utan det enda man vill ha är likvärdiga konkurrensvillkor när exempelvis byggnadsmaterial ska bedömas vid bostadsbyggande. Det tycker jag är i högsta grad rimligt. Det måste vara direkt fel när statsmakterna subventionerar exempelvis träindustrin eller andra byggnadsmaterial på bekostnad av cement- och betongindustrin. Visst är det bra att utveckla annat, men det ska inte ske genom subventioner som snedvrider prisbilden och konkurrensen. Den fråga jag vill skjuta in i debatten är, fru talman, om statsrådet är beredd att ta steget fullt ut och här medge betydelsen av konkurrensneutralitet mellan olika byggmaterial. 28 Samhällsbyggnadsminister (): På det sista vill jag obetingat svara ja. Jag hoppas att det inte är någon nyhet. Det ska självfallet vara lika villkor och konkurrensneutralitet mellan olika byggmaterial. Det är oerhört viktigt. Det är ett viktigt arbete inom EU och inom byggbranschen i , och därför är också frågeställning väldigt avgörande. Jag vill betona det som frågade om i början av sitt inlägg. Självfallet avser jag byggnadens hela livslängd, inte bara under själva byggprocessen. Jag vill också betona att det finns ett antal andra spännande faktorer som jag tror kan påverka detta väldigt mycket . Det handlar bland annat om arbetet med energideklaration av byggnader, som är på gång, vilket jag är övertygad om kommer att påverka inte bara förhållandet mellan köpare och säljare av en byggnad utan också i längden hur byggnader konstrueras och byggs. Jag vill även nämna att har den tillsammans med ett stort gemensamt möte i . Vi ska då försöka komma längre med ett gemensamt arbete som handlar om att bygga nytt och bygga om både med energisnåla processer och med ekologiskt riktiga material. Det är ett arbete som jag tror kommer att växa inte bara i våra två länder utan i som helhet. Apropå statsministerns uttalande har jag tolkat det så att det handlar om ett arbete där trä förstås är en viktig råvara för , en viktig del av vår basindustri. Jag har mer tolkat det som att detta är ett av många viktiga branschutvecklingsprogram med basindustrin, i just det här fallet trä. Vi har ju länge diskuterat hur vi ska kunna förädla en större del av dessa produkter i vårt eget land i stället för att bara skeppa ut råvaran. Jag vill betona att konkurrensen självfallet ska ske på lika villkor med andra byggmaterial. frågade också om ansvarig organisation för detta arbete. Det är standardiseringsorganisationen , som är den som har ansvaret för harmoniserings- och standardiseringsarbetet i Europeiska unionen. Jag vill betona att det arbetet är viktigt. Det har till vissa delar gått ganska långsamt eftersom det, som jag nämnde i svaret, finns olika syn på detta och också olika regler, men det har dock gått framåt. är verkligen pådrivande i att det ska gå fortare och nå längre eftersom konkurrensen på det här området behöver växa. Det skulle ha betydelse inte bara för betong, cement och trä utan för alla delar i byggbranschen och framför allt för kunden. 29 (): Det är positivt att ministern framhåller vikten av lika villkor, för det tror jag är en förutsättning för att vi över huvud taget ska kunna ha en livskraftig byggindustri. Jag skulle gärna vilja fråga ministern exakt vad bidrar med i harmoniseringsarbetet inom . Jag skulle också vilja fråga vilka möjligheter vi i bostadsutskottet har att få höra lite om vad som pågår och var problemen ligger, om det finns några sådana. Sedan skulle jag också vilja lyfta fram detta med tekniska egenskapskrav. Jag vet att det är något som varje land gör, och det är väl helt korrekt. Men om vi jämför mellan olika länder undrar jag vad vi skulle kunna förbättra inom de olika delarna. Kan man se och lära från olika håll? Och om vi ser lite längre bort utanför EU jag såg att bland annat och varit med, men det kanske även finns andra länder som inte ligger fullt så långt bort undrar jag om det pågår något arbete också åt det hållet. Det vore väldigt intressant att få höra. Som sade är byggindustrin och byggandet väsentligt för vår tillväxt, och därför borde man försöka ta så breda bitar som möjligt ur branschen för att se hur vi kan skapa möjligheter för våra produkter att komma ut i , men naturligtvis också för att öka konkurrensen i ; vi vet att den inte alltid fungerar till . Jag skulle alltså vilja höra lite mer om exakt vad det är som regeringen bidrar med på den europeiska nivån. 30 Samhällsbyggnadsminister (): Låt mig bara först säga, inom avdelningen lära av andra, att jag tycker att just det arbetssätt som och nu har när det gäller hur man kan bygga nytt och bygga om med energisnåla och ekologiskt uthålliga material är ett bra exempel. Jag ser verkligen fram emot mötet i där både experter, politiker och NGO:er deltar . Jag är övertygad om att vi kan utveckla det arbetssättet med fler länder, för vi har självfallet mycket att lära av och kanske också bli avskräckta av de erfarenheter som andra länder har. Arbetet inom omfattar myndigheters och byggsektorns sätt att arbeta, metoder och nivåer på kontroll av produkterna och så vidare. har tillsammans med många andra länder verkligen försökt att på olika sätt påskynda processerna, som är komplicerade och ibland också kontroversiella. Jag känner att det är svårt för mig att på rak arm ta fram alla exemplen i talarstolen. Vi kanske kunde hitta ett sätt där jag kan erbjuda information om hela detta område direkt till bostadsutskottet, alltså både det som sker inom EU och det som frågade om, det mer internationella arbetet utanför EU:s gränser. Det finns också ett sådant samarbete. Vi kanske i stället kan återkomma i den formen direkt i utskottet. Jag tycker frågan är så viktig att den förtjänar den uppmärksamheten. 31 (): Ja, jag tycker att det vore ett trevligt sätt att avrunda det hela på, alltså att vi kanske kan få en fördjupad grundsyn. Under den förra mandatperioden hade vi diskussioner med statsrådet om hur det gick, vilka hinder det fanns och så vidare. Det vore därför intressant att få ta del av vad som hänt nu . Det tycker jag vore väldigt bra. Jag får kontakta min ordförande i detta ärende. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:654 om basindustrins energivillkor i 32 Samhällsbyggnadsminister (): har ställt ett antal frågor till mig som alla berör vad jag avser att göra för att i energipolitiken ta hänsyn till kopplingen mellan minskad eltillförsel och högre elpriser, med hänsyn till den energiintensiva basindustrins förutsättningar. Jag instämmer i att den energiintensiva basindustrin är mycket viktig för . Flera utredningar har också visat både att de energiintensiva industrierna konsekvent har effektiviserat sin resursanvändning över tiden och att de står sig väl vid en internationell jämförelse av effektivitet i energianvändningen. Utvecklingen när det gäller flera slags utsläpp till luft och vatten från dessa branscher har också varit gynnsam, i vissa fall med minskande totala utsläpp, i andra fall med minskande utsläpp per produkt. Jag håller också med om att det är viktigt att ta hänsyn till basindustrins internationella konkurrenskraft. Ett aktuellt exempel på hur regeringen har arbetat för att bevara konkurrenskraften och även ge utrymme för industrins egna initiativ på energiområdet är det program för effektiv energianvändning i den energiintensiva industrin som genomförs . Företag som deltar i detta program åtar sig att införa energiledningssystem och genomföra åtgärder för att effektivisera elanvändningen och blir därigenom befriade från den skatt på elanvändning i industrin som infördes . har drygt 120 företag ansökt om att delta i detta program. I enlighet med regeringsförklaringen hålls så kallade branschsamtal med bland annat basindustrin. Syftet är att samarbeta för att utveckla ledande positioner för industrin och skapa tillväxt. Det är också ett uttryck för att regeringen tycker att dessa frågor är mycket viktiga. Jag vill också nämna det bolag för elinköp som bildats av de elintensiva företagen som en positiv utveckling på elmarknaden. Det är bra att de elintensiva företagen själva tar en aktiv roll för att ytterligare öka konkurrensen på marknaden. Aktiva kunder som ställer krav på sina leverantörer är en god förutsättning för en väl fungerande elmarknad. Regeringen kommer att lägga fram förslag som ytterligare förbättrar konkurrensen på elmarknaden och gör det lättare för kunderna att byta leverantör. Energipolitiken har varit ett gemensamt ansvar för Socialdemokraterna, . Inriktningen är och har varit en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem. Varken kärnkraft eller fossila bränslen är delar i det långsiktigt hållbara energisystem där visionen är att vi baserar hela vår energiförsörjning på förnybara bränslen och alltså inte på vare sig uran, olja eller kol. Det innebär att vi i stället måste lägga stor kraft på att utveckla våra förnybara energikällor. En omställning av energisystemet förutsätter investeringar i ny miljöacceptabel kraftproduktion eller en minskad användning av el. Ett exempel på arbetet med att driva på utvecklingen är elcertifikatssystemet, som syftar till att främja el från förnybara energikällor. Målet är mycket ambitiöst nämligen att öka användningen av el från förnybara energikällor med års nivå . Systemet har fungerat förhållandevis bra. Vi kan notera en mycket kraftig ökning av den förnybara elproduktionen, enligt de senaste bedömningarna från med uppemot fyra och en halv terawattimmar . Delar av basindustrin står bakom flera av dessa investeringar, vilket är mycket positivt såväl för miljön som för elmarknaden. Vi arbetar nu med förslag som innebär att systemet blir effektivare, bland annat att det blir mer långsiktigt för att därmed skapa nödvändiga förutsättningar för investeringar i ny elproduktionskapacitet. Med det handelssystem för utsläppsrätter som vi nu har inom EU, kommer konkurrenskraften för fossil el- och värmeproduktion att minska och omvänt kommer konkurrenskraften för förnybar energi att öka. Utöver de insatser som görs för att öka tillförseln av förnybar energi, vill jag också framhålla den vikt som regeringen fäster vid energieffektivisering inom byggande och boende. Vägen till ett hållbart energisystem måste innehålla både åtgärder för mer förnybar el och sådana som leder till generellt minskad elanvändning. På mycket lång sikt måste energiförsörjningen helt bygga på förnybar energi. Allt annat är omöjligt. Jag skulle gärna se att utvecklingen av förnybara energikällor gick ännu snabbare, men vill ändå framhålla att de förnybara energikällorna har utvecklats mycket starkt . Genom de nya styrmedlen har vi lagt grunden för en fortsatt övergång till förnybara energislag i elproduktionen. Takten i kärnkraftsavvecklingen är beroende av hur alternativen utvecklas. 33 (): Allra först vill jag tacka samhällsbyggnadsministern för svaret på min interpellation. Grundläggande för välfärden är att näringslivet har goda villkor. Näringslivets utveckling är av stor betydelse för hela inte minst i glesbygd och på små orter där industrin står för en stor andel av jobben. Ska det även fortsättningsvis finnas framtidstro i dessa regioner, en framtidstro som leder till nyinvesteringar och utveckling, krävs energi till konkurrenskraftiga priser. I mitt hemlän är basindustrin av stor betydelse. Företag som , Stainless och andra bidrar med arbetstillfällen och skatteinkomster som gör att välfärden kan försvaras och byggas ut. Det är heller ingen slump att välfärdens vagga finns i dessa bygder i bruken, stålföretagen och betongindustrin, i den moderna industri som effektiviserat och sparat bort personal och energi allt för att kunna ligga i utvecklingens framkant. Det är bra att medger det. Den svenska basindustrin lever i en hård internationell konkurrens. I utredningen basindustri konkurrenskraft och hållbar utveckling lades fast att höjd skatt på energi i leder till försämrad konkurrenskraft, att basindustrin är viktig för glesbygden och att basindustrin redan har effektiviserat sin energianvändning. Råvaruförbrukningen har minskat . Trots detta är konkurrensen hård. Ska svensk industri stå sig i en internationell jämförelse krävs en klok, en klokare, en mindre oklok energipolitik. När jag reser runt i slås jag av att där finns en gemensam oro. Företagsledare, fackliga företrädare och kommunpolitiker i flera kulörer har det gemensamt att energipolitiken bekymrar. Det är inte konstigt med tanke på den destruktiva energipolitik som faktiskt förs i vårt land. Svensk basindustri och svenska jobb svälts ut av vänsterkartellen. Av och till verkar det faktiskt som att den socialdemokratiska regeringen uppfattar behovet av energi. Men så dras den bort igen från insikten av något stödparti. Ansvaret faller obönhörligen på regeringen som ju regerar landet och därför aldrig kan frånsäga sig ansvaret för tillväxt- och utvecklingsfientliga beslut. Den svenska energipolitiken präglas av gamla låsningar. De måste hävas inte minst för industrin och jobben. Det är just stålindustri, cementindustri och de andra basnäringarna för svensk välfärd som gjort de största ansträngningarna för att minska energiförbrukningen. De höga energiskatterna har medverkat till det. Men de riskerar nu att slå ut näringarna helt och hållet. Investeringarna i svensk industri minskar också stadigt. Vad gör regeringen åt det, ser på eller agerar? Nedläggningen av , som statsrådet inte nämner med ett ord i sitt svar, är rena skräckexemplet på en destruktiv politik. Fungerande kärnkraft läggs ned för att ersättas av importerad kolkraft och kärnkraft från andra länder. Ministern säger att inte ska basera sin energiförsörjning på uran, olja eller kol och att kärnkraften ska avvecklas i takt med alternativens utveckling. Tycker att det är bättre med kol och uran från andra länder än från ? Det är ju andra länders energiproduktion som kommer att rädda det svenska näringslivet. Statsrådet säger: Takten i kärnkraftsavvecklingen är beroende av hur alternativen utvecklas. Hur går det ihop? Är det alternativ att importera kärnkraft från eller kolkraft från ? Är det meningen att västmanlänningarna och andra svenskar ska betala med förlorade jobb i industrin, förlorade jobb i offentlig sektor och sämre välfärd? 34 (): Det har slumpat sig så att besvaras icke mindre än tre interpellationer som berör energisystemet i . Det är denna interpellation av om basindustrins energivillkor, en interpellation från om effekthöjningar för kärnkraft, och slutligen ska miljöministern svara på ytterligare en interpellation som gäller EU och kärnkraft. Om man ser det sammantaget, och det måste man göra, har vi en situation där vi har brist på kapacitet på elsidan i . Och detta har inte blivit bättre av att man har stängt . I statsrådets svar på den här interpellationen står det att varken kärnkraft eller fossila bränslen är delar i ett långsiktigt hållbart energisystem. Det kan man naturligtvis säga. Men om man ser hur energisituationen, och speciellt elsituationen, ser ut vårt i land måste man ändå konstatera att kärnkraften bidrar med av all elektricitet i vårt land. Vattenkraften bidrar och övriga energislag med . Problemet med de andra energislagen är, utöver att de inte ger tillräckliga bidrag, att de är förhållandevis dyrbara för konsumenterna. Marginalkostnaderna för varje annat energislag än kärnkraft och vattenkraft som producerar elektricitet är väldigt höga. Jag håller med om att vi bör försöka avstå från fossila bränslen både i och i resten av landet. Men om man också ser till, som statsrådet så klokt säger, att vi måste klara vår internationella konkurrenskraft, måste man också vara realist. Då kan vi inte avstå från av vår elproduktion i form av kärnkraft, inte ens på ganska lång sikt. Det blir ännu mer paradoxalt när man ser att vårt grannland nu bygger ut kärnkraften. Där har man genom framtida vinster från skogsindustrin finansierat ett femte kraftverk, en femte reaktor, och man är på väg att bygga en sjätte reaktor. Och vi ska börja importera denna kraft. har vi en situation där vi till och resten av importerar alltmer fossilbränslebaserad elektricitet från och andra länder. Det går direkt emot klimatmålen. Jag vill ha en kommentar från statsrådet, och jag tror att jag kommer att återkomma till det, om de dubbla budskapen att vi ska klara konkurrenskraften och avstå från att använda en av de viktigaste energikällorna. Det går helt enkelt inte ihop för mig. Det vore naturligtvis jättebra om vi kunde avveckla kärnkraften. Men när hela världen runt oss, och särskilt , använder denna och bygger ut denna blir detta ett dubbelt budskap som helt enkelt inte går ihop. 35 (): Jag vill egentligen bara reagera på det som sade här. Först och främst säger han att vi skulle ha brist på elektricitet i . Det vill jag på det bestämdaste bestrida. Vi har ett enormt överskott på elektricitet i det här landet. Och eftersom vi har ett så enormt överskott, åtminstone , är vi tvungna att använda det på något sätt, och därför förbrukar vi, som nästan det enda landet i världen, ungefär el för att värma upp byggnader. Det finns nästan inte något annat land i världen som gör det. Sedan säger att el producerad på andra sätt är så dyr. Det är så billigt med kärnkraft. Då måste man också tala om för den som lyssnar att kärnkraften fungerar som baselkälla i . För att man ska få den billiga kärnkraften måste man alltså ha en tillgänglighet på av årets timmar för ett kärnkraftverk. Om det skulle stå stilla en del skulle priset naturligtvis bli oändligt mycket högre. Vattenkraften fungerar som reglerare, och det som kritiserar, nämligen kolkraften, används som toppenergikälla. Det kan ju vara en anläggning som ska gå , eller kanske beroende på hur vintern ser ut. Självfallet blir priset på toppenergin högt. Här jämför man äpplen och päron. Därför hävdar jag att vi inte har någon brist på el i och kärnkraften är definitivt inte billig. Den är basenergin i vårt system, och det har vi valt. Då blir resultat detta. 36 Samhällsbyggnadsminister (): sjunger basindustrins lov, och jag sjunger gärna med. Det är en viktig kör som alla ledamöter i riksdag absolut måste lära sig att sjunga med i. Men låt oss gå in och resonera vidare om energipolitiken i detta. Det finns några frågor som jag funderar på. säger att vi styrs av vänsterkartellen. Jag vet inte om nu plötsligt räknas in i vänsterkartellen. Som mycket väl vet är det tillsammans med och som vi samarbetar kring denna del av energipolitiken, och det har vi gjort mycket framgångsrikt . Något som vi också kan tala om i väldigt stora och viktiga ord är att energiomställningen pågår i alla länder i världen. Man kan nog med mycket väl grundad sanningshalt säga att har, tack vare arbetet , kommit väldigt långt. Många av världens länder står nu inför att helt ställa om sitt energisystem och byta innehåll i sin energiinriktning. Vi är väl framme. En del av detta har varit en successiv avveckling av kärnkraften ända sedan folkomröstningen . Varje gång den här typen av debatt förs i kammaren säger någon som eller att vi ska köpa kolkraft från . Vi har utsläppshandelssystemet. Vi har en bubbla över utsläppen. Det finns ett tak som alla länder och alla regeringar har att förhålla sig till. Det är ett helt nytt inslag i energipolitiken i samtliga länder, och därmed också för både och . har kunnat avvecklas tack vare två andra saker, nämligen energieffektiviseringen och andelen förnybar el. Det är dessa två saker som har gjort det möjligt att efter noggrant övervägande nu också avveckla . Det gäller också att titta bakåt i tiden och komma ihåg hur mycket som faktiskt har hänt när det gäller ny el från förnybara källor. Låt oss titta på vindkraftens utveckling . Den står nu inför sitt riktigt stora genombrott. Det gäller också biobränslen. trodde få att de skulle bidra till en så stor del av vår energipolitik som de gör . Det är också en myt, som jag vill försöka avstyra här, att vi har brist på el. Vi var nettoexportör . Tittar man ett antal årtionden tillbaka har vi oftare varit exportör än importör av el. Därför är det oerhört viktigt att fortsätta att utveckla den nordiska elmarknaden som spelar en väldigt viktig roll för alla de nordiska länderna. Sedan säger att man borde vara realist. Jag vet inte hur mycket realist man är i som pratade om att man skulle ladda om om det blev en borgerlig regering och fick bestämma.