prot · GT0913 · 2005-10-12 00:00:00 — Det gör inte saken bättre att det notoriskt sätts upp 15 miljarder. Om jag tittar tillbaka så ser jag att prognosen visar på försäljningar på 6,5 miljarder. Utfallet var försäljningar på noll och på 100 miljoner. Man sätter alltså upp 15 miljarder år ut och år in, och så säger K G Abramsson att det är en del av det som finansierar statens utgifter. Men verkligheten visar på att det är därför ni behöver låna. Ni har ju en budget som inte går ihop. 260 () replik: Vi har, som jag sade, ingen färdig lista. Däremot måste kammarens ledamöter veta att vi har fattat ett gemensamt beslut om att medge försäljning av Sonera. Det finns en försäljningsfullmakt, och den är gammal. Den skulle räcka ganska långt när det gäller att hantera Sonera. antyder att det skulle vara någon sorts bluffbudget som vi har lagt, men det är fullständigt taget ur luften. Det är klart att det finns en avsikt bakom siffran. 261 (): ITPS, , har publicerat en utvärdering av den regionala utvecklingspolitiken. Detsamma har gjort. Den senare granskningen visar att varken mål- och resultatstyrningen eller de förordningar som reglerar stöden fullt ut har anpassats till den nya tillväxtinriktningen som var beslut . ITPS konstaterar att det i stor utsträckning är samma gamla stöd- och fördelningspolitik som fortfarande gäller. Det talas om tillväxt, men vad är det egentligen som görs? Trollhättepaketet är ett illustrativt exempel på hur den regionala tillväxtpolitiken har kunnat se ut. Tillväxtpolitik är att ta avstamp i de lokala utvecklingsmöjligheterna och att samordna de statliga resurserna för att stötta den lokala kraften. Runtom i landet finns det massor med orter som befinner sig i samma situation som , där industrin vill utveckla, men där undermåliga vägar, dålig tillgång på risk- eller utvecklingskapital och svårighet att fånga rätt kompetens hindrar tillväxten. Jag ska ge ett exempel. är en ort ungefär från efter väg 363, och den ingår i arbetsmarknadsregion. problem påminner i hög grad om de problem har brottats med. Umeåregionen är ett transport- och logistiknav i och norra . Regionen är en tillväxtregion och har kommuner med såväl positiv som negativ befolkningstrend. Men sammantaget har man en hög tillväxt. När det gäller kommunikationer inom regionen ser det olika ut beroende på målet. En resa i nordsydlig riktning går bra såväl med egen bil som kollektivt. Men att resa på tvären, i östvästlig riktning, går betydligt sämre. Om Umeåregionen ska fortsätta att vara en av fyra tillväxtmotorer i och ha ambitionen att vara den främsta så är det viktigt att lösa problemen med de flaskhalsar som finns bland annat längs . I ett tillväxtperspektiv och för näringslivsutvecklingen och arbetskraftsförsörjningen är regionen beroende av förbättrade inomregionala kommunikationer. När det gäller kollektiva kommunikationer följer det precis samma struktur ju sämre väg- och resmöjligheter, desto sämre kollektivtrafik. I kommun är var tionde invånare en företagare. Många företag finns inom den skogsbruksmekaniska sektorn. De är världsledande inom sin nisch och utgör hjärtat av skogsbruksmekaniska kluster. Detta kluster sysselsätter ca 1 100 personer varav 400 anställda återfinns i tätort och industriområde. Planerade investeringar bland de företag som befinner sig längs är minst 165 miljoner, varav det har beslutats om ca 100 miljoner. fraktas gods för mellan 750 miljoner och , varav den största delen exporteras. åker ca 600 dagpendlare mellan och . Om företagen längs ska kunna fortsätta verka och utvecklas i regionen, i länet och i krävs det att arbetskraftsförsörjningen säkras. Det kan enbart ske om kommunikationer och restider ligger under den magiska restidsgränsen på . Irritationsmomenten efter vägen, där det finns 23 olika hastighetsbegränsningar, måste tas bort. Den bästa tillväxtåtgärden för är alltså att förbättra väg 363. Men var finns pengar till det paketet? Det vill jag fråga regeringsföreträdarna. Kommer pengarna nu eller när det har blivit för sent? Slänger man in jästen efter degen, som i Trollhättefallet? Förutom att föreslå åtgärder som underlättar och förbättrar för företagare satsar Moderata samlingspartiet 4 miljarder mer än regeringen på upprustning av vägnätet. Vi föreslår också att mer pengar ska gå till forskning och utbildning samt att kapitalförsörjningen till företag ska förbättras. Det ligger i linje med vår uppfattning att det inte är selektiva företagsstöd som skapar regional tillväxt utan ett bra företagsklimat, en god infrastruktur i form av vägar, kommunikationer i övrigt, utbildning och forskning samt tillgång till kapital. Visst finns det också ett behov av viss sammanhållningspolitik. De långa avstånden i vårt land motiverar exempelvis att det nuvarande transportbidraget behålls. För att upprätthålla viss service i glesbygden krävs det också statliga insatser. Det måste vara möjligt att bo och leva tryggt i hela vårt land, men det är inte möjligt att tvinga fram tillväxt överallt. Tillväxten gror ur kreativa miljöer, den gödslas av eldsjälar och den kan blomma ut om klimatet är det rätta. Det är politikernas sak att tillhandahålla förutsättningarna för ett gott klimat. 262 () replik: är talesman i regionalpolitiska frågor i näringsutskottet. Vi ska självfallet se till att man har en bra regionalpolitik som gagnar hela landet. Men det är högeralliansens skillnader i budgetsammanhang som spretar oerhört mycket. Mellan och skiljer det närmare 2 miljarder, vilket är inte bara ganska utan väldigt mycket och det i en budget på 3,3 miljarder. Det finns ingen samstämmighet här. vill ta bort bredbandsstödet. Man vill höja momsen på personbefordran, man vill öka bilkostnaden genom att privatisera trafikskadeförsäkringen och man skär dessutom ned regionalpolitiken med över 800 miljoner. Hur ska en sådan politik ge ett rundare , ? 263 () replik: Du jämförde vårt budgetalternativ med , . Om man slår ihop våra satsningar på vägar och på regionalpolitiken så ser man att vi satsar mer på det som folk efterfrågar ute i regionerna. Om vi dessutom lägger till satsningar på forskning och utbildning och våra förbättringar för kapitalförsörjningen så är våra satsningar mycket större än regeringens. Jag är övertygad om att det går att komma överens inom borgerligheten. Det är dessa saker som man efterfrågar. 264 () replik: Det är en stor splittring i budgetsammanhang när det gäller regionalpolitiken. Jag kan också se en annan, för mig väldigt konstig del, och det är att föreslår en dubbling av momssatsen på personbefordran i den ekonomiska motionen som man pratar varmt för kollektivtrafiken i sin trafikmotion. Det finns mycket som inte stämmer i det här sammanhanget. Kapitalförsörjning, infrastrukturer och möjligheter till större arbetsmarknadsregioner för att på så vis hitta bättre samordning är frågor som vi diskuterar och gör mycket kring. Men, , när det gäller regionalpolitiken och de här frågorna har inte särskilt mycket kött på benen ens gentemot sina egna alliansbröder. 265 () replik: Om åker ut i landet och frågar vad företagarna, företagsorganisationerna och näringslivsutvecklarna i kommunerna vill ha får hon höra att det är det vi har föreslagit i vår motion. 266 () replik: Det är imponerande att anslår 4 miljarder ytterligare i sitt budgetförslag. Det varierar ju lite grann mellan allianspartierna, och jag ska inte påpeka splittringen, som har gjort. Men hur mycket skulle dessa räcka till? Jag tror att vi fick en uppgift i trafikutskottet för inte alls länge sedan att det kostar per meter att bygga en ny väg. Om jag har räknat rätt skulle det innebära att det skulle bli väg extra. Jag är medveten om, , att de här pengarna till exempel skulle kunna användas till att upprusta väg och kanske räcka till mer. Men är det så mycket att yvas över när åker runt i län efter län och skryter över sina extra 4 miljarder? Berätta i stället vad de här pengarna egentligen räcker till! De kanske räcker mellan och , men sedan kanske pengarna är slut. Vad ska vi fördela till de övriga delarna av landet i så fall, ? 267 () replik: Jag tycker i stället att ni skulle svara på varför inte ni satsar mer pengar på vägarna, om det nu är så dyrt per meter att pengarna inte räcker till någonting. För stora delar av vårt land är det inte nybyggnationer som gäller, precis som påpekades, utan det handlar om att behålla den vägstandard som finns och öka trafiksäkerheten och framkomligheten. 268 () replik: Det var precis det jag påpekade. Det största behovet ligger just på att renovera och underhålla vägar. Där delar jag uppfattning. Det intressanta är att man åker omkring och säger att man har en mycket bättre och starkare budget när det gäller att bygga och underhålla vägar, men egentligen har man bara en liten, liten tummetott ytterligare utöver vad regeringen har. Det är sanningen, , och det måste du väl kunna erkänna. Det var inte så mycket mer. Det räcker inte till de eftersatta behov för det är det sannerligen som finns över hela landet. 269 () replik: Jag tycker inte att 4 miljarder är lite pengar. Det är mycket pengar. Därför tycker jag också att det är ofantligt mycket pengar när Socialdemokraterna satsar på vägtullar i . 270 (): Egentligen skulle jag kunna instämma i anförande i stora delar, men jag tänker ändå säga det som jag har förberett. talar vi om regional utvecklingspolitik, som är beteckningen på utgiftsområde 19. Men jag vill se regional utvecklingspolitik som något mycket mer. Vi i är av den bestämda uppfattningen att det är ett antal politikområden som måste samverka för att ge en god regional utveckling. Därför är det bra att vi i den allmänpolitiska debatten har arbetsmarknadspolitik, närings-, regional- och infrastrukturpolitik i ett sammanhang, även om jag gärna hade sett att också utbildningspolitiken funnits med i samma paket. Alla dessa delar behöver fungera för att vi ska få en god utveckling i en region. Detta gäller oavsett vilken region man vill utveckla. Jag ska nämna två exempel på helt olika regioner som båda är beroende av att till exempel de vattentäta skotten mellan och tas bort. har några av oss lyssnat till en dragning om något som heter Medicon Valley, som också nämnde tidigare. Där arbetar man med utveckling av läkemedel, vilket är väldigt dyrt, bland annat därför att det kommer nya regler som en del har funnits . planeras inom EU:s sjunde ramprogram ett kontor som bland annat skulle kunna arbeta med att förenkla de här reglerna. En grupp inom Medicon Valley arbetar med att föra fram en svensk-dansk kandidatur för att få det här kontoret ned till . Men i är det problem. Det finns inget departement som har velat ta på sig att föra talan i ministerrådet. Jag hoppas att det snabbt kan komma fram någon, antingen från Utbildnings- eller , som kan samarbeta med den danska sidan så att vi kan föra fram vår kandidatur gentemot de fem andra som finns ute i . Mitt andra exempel tar jag från mitt eget hemlän, , som oftare än brukar sammankopplas med det som tidigare kallades regionalpolitik. var jag tillsammans med min kollega från på ett möte just i , som redan har berört. I bor, som sade, drygt 5 500 människor, och det finns 570 registrerade företag. Alltså är var tionde vindelnbo företagare. Det växer fram ett kraftigt industrikluster. Vi gjorde också besök på ett spännande företag i stark utveckling. Det heter Indexator och tillverkar något som kallas rotatorer. Det fungerar ungefär som en handled i grävmaskiner, skogsmaskiner och annat. Det här företaget utvecklas snabbt och ska just nu investera 100 miljoner i en ny fabrik. Allt ser ljust ut, men ett problem är den dåliga vägen. Ett annat problem är svårigheter att rekrytera och kompetensutveckla anställda. Väg 363 mellan och är, som sagts, mycket dålig. Den har väldigt varierande hastigheter, och det finns 23 hastighetsskyltar. Företagen ropar bildligt talat på hjälp för att få en bättre väg, vilket är helt nödvändigt för transport av deras produkter men också för de många hundra människor som pendlar mellan och . Vägen ligger just nu i plan , men det är helt orimligt att man ska vänta på en förbättring. En tidigareläggning måste ske, och så blir det om alliansen får bestämma. Som jag nämnt har man också vissa svårigheter att rekrytera personal med rätt kompetens, och det kommer att behövas kompetensutveckling allteftersom. Indexator har till exempel en egen forskningsavdelning och behöver folk med hög kompetens. Också andra företag i kommunen behöver detta. Umeåregionen är stark, som sagts. växer, men regionen är också beroende av industriföretagen i andra delar av länet. Man är också beroende av god infrastruktur, lättillgänglig utbildning och god samhällsservice på andra områden. Jag fick ett förslag vid mitt besök i . Ge industriklustret i verkligt goda förutsättningar att utvecklas genom ett Vindelnpaket som överbryggar de vattentäta skotten mellan och ! När i fick problem fanns det plötsligt resurser att skapa ett Trollhättepaket med både infrastruktur och utbildning. Ett Vindelnpaket skulle kosta oerhört mycket mindre och framför allt göra mycket mer nytta om det sattes in . Det skulle kunna vara en verklig vitamininjektion för , ett gott exempel på en bred satsning på regional utveckling i stället för selektiva företagsstöd. Därför undrar jag: Kan någon ställa upp på det? 271 () replik: Jag håller med om att det är viktigt att man samverkar och att det är en rad olika politikområden i samverkan som är nödvändigt för att kunna driva en bra regional utvecklingspolitik. Men jag varnar för att man ställer regioner och verksamheter mot varandra, för det är vi inte betjänta av. Ändå är det så, när man tittar på budgeten, att vill spara mest på politikområdet med sitt förslag att ta bort från den regionala utvecklingspolitiken. Då vill jag fråga en sak. Här finns det skillnader: från 800 miljoner från till 1 miljard för . Splittringen är alltså fullkomlig. Hur ser på det? 272 () replik: Vi har olika siffror på det här området det är jag medveten om. har haft en lägre satsning just på regionalpolitiken därför att vi inte vill ha selektiva företagsstöd. Vi satsar i stället visserligen inte så mycket som men ändå mer än regeringen på infrastruktur, och vi satsar mer på forskning och utveckling och på utbildning, några av de områden som för oss är viktigare än företagsstöden. 273 () replik: Det är ju inte bara det. Det handlar ju också om och en massa andra anslag som man vill skära ned på när det gäller den verksamheten. Men det viktiga när det gäller regionalpolitiken är ju att man också måste försöka samordna och samverka så att man ska få ett rundare . Här slår man sig för bröstet och talar om hur högeralliansen är stark, och så spretar det så oerhört mycket när det gäller regionalpolitiken. Det måste ju inte minst för Norrlandslänen vara väldigt viktigt att se till att man har en regionalpolitik värd namnet. Det vill vi socialdemokrater fajtas för. 274 () replik: Vår uppfattning om regionalpolitik är inte att den ska vara av den typen som Socialdemokraterna vill ha. Vi vill ha en regional utvecklingspolitik som omfattar många områden. Bland annat kan jag anknyta till det talade om tidigare: att ge myndigheter och verk större krav i regleringsbreven på att de ska uppfylla det regionalpolitiska ansvaret. 275 (): Under de som jag har arbetat i har jag fått höra, nästan till leda, att hela landet ska leva. Det är inte så att jag inte vill att hela landet ska leva hela landet måste få leva! Statsministern har sagt det ett otal gånger. Olika ministrar och socialdemokratiska partiföreträdare har basunerat ut budskapet: Hela landet ska leva! Men tyvärr har det stannat vid enbart ord. De konkreta åtgärderna som gör det möjligt för hela landet att leva har lyst med sin frånvaro. Det är svårt att snacka ihjäl en älg i dessa älgjaktstider. Lika svårt är det att lösa glesbygdens problem med bara prat. Regeringen ger prov på mycket snack men väldigt lite verkstad, och det verkar tyvärr fortsätta. För lands- och glesbygden har livsvillkoren blivit allt sämre. Höga energi- och drivmedelsskatter är en bidragande orsak till att det blivit så här. Konkret, kraftfull regionalpolitik är en bristvara i socialdemokratins . Jag vill ta upp frågan om de höga drivmedelsskatterna. Väldigt många människor är beroende av bilen. De har inga alternativ. Det finns ingen tunnelbana i eller . Att prata kollektivtrafik med en trafikant i är som att prata rovdjursjakt i med en stockholmare. För de flesta som bor i är en buss som tar dem till och från jobbet i rimlig tid lika osannolikt som för en stockholmare att möta en varg i . Bilen är den enda möjligheten att ta sig till och från arbetet och till olika livsnödvändiga serviceinrättningar. När bensinpriset fortsätter att stiga som det gjort försämras levnadsvillkoren. Särskilt svårt blir det för låginkomsttagarna. Familjerna har inte längre råd att ta sig till de mest nödvändiga serviceinrättningarna, än mindre skjutsa sina barn till träningar och andra fritidsaktiviteter. Detta är inte rimligt. Vi kristdemokrater vill ändra på det. När en matkasse i glesbygden, från tätorten, vilket inte alls är ovanligt i , kostar en hundralapp mer än en motsvarande matkasse i tätorten på grund av högt bensinpris är det något som är fel. Hur landets statsminister kan vara stolt begriper jag inte. Vi kristdemokrater är varken stolta eller nöjda med situationen. Gjorda undersökningar visar att folk hellre byter bostad och jobb än gör sig av med bilen. Jobb förresten frågan är om sådana finns att tillgå. De är väldigt få i . I går kom septembers siffror från länsarbetsnämnden, som visade på rekordhög arbetslöshet, i vissa kommuner . Om människorna trots allt blir tvingade till att göra sig av med bilen på grund av regeringens orättfärdiga bensinskattepolitik är de dömda till utanförskap och isolering. Drivmedelspriserna har rakat i höjden. Tolvkronorsvallen är sprängd med råge. Av ett bensinpris på tar staten mer än i skatt. Detta är inte rimligt. Socialdemokraterna med sina stödpartier skyller på att det är oljebolagen som driver upp drivmedelspriserna, men man håller tyst om att regeringen själv tar ut av det konsumenten får betala för bensinen vid pump. Vi kristdemokrater har i vår budget finansierat en halvering av momsen på bensinen, men inte bara momsen på bensin utan även på diesel och andra drivmedel. Man kan inte heller skylla på att en halvering av momsen skulle belasta miljön. Det är naivt att tro att svenskarna helt plötsligt skulle börja köra bil som vansinniga om vi sänkte momsen på bensinen. Momsen är heller ingen miljöskatt utan en skatt som går direkt in i statskassan. Vid pumpen betalar vi redan som konsumenter ca i energi- och miljöskatt. Den skatten vill vi inte sänka. Men en halvering av momsen innebär en sänkning av bensinen vid pump med . Det är det vi lägger fram för väljarna. Det är slutligen de som bestämmer om vi ska få sänkt bensinskatt eller inte. 276 () replik: Jag fortsätter då min diskussion och framställning av fakta när det gäller splittringen beträffande de regionalpolitiska medlen. På det här utgiftsområdet vill minska med 120 miljoner , 345 miljoner och 345 miljoner . Det är alltså inte en splittring av lika stor omfattning som mellan och , utan det gäller en mindre del. Man ligger lite närmare . Men vad det blir återkommer vi till. I övrigt argumenterar på precis det sättet som jag är rädd för, nämligen hur man ställer region mot region. Jag var själv uppe i för och färdades kring och . Jag åkte bil ganska mycket och såg och upplevde hur man kunde åka långa sträckor. Att åka från till tar än vad det tar att åka mycket längre sträckor i . Vi ställer saker och ting mot varandra. Ska vi gå in och titta på kostnadslägen finns det utredningar av det också. Det är bra att vi belyser varandras svårigheter, men vi ska försöka göra någonting åt det och se ett helhetsperspektiv av regionalpolitisk karaktär och ta fram de fördelar som finns i . Det har jag upplevt jättemånga, men det vore bra om det i högre grad aktualiserades från den lokala och regionala nivån. 277 () replik: Region mot region det är inte alls så. Samma sänkning av bensinskatten som sker i sker också i , och överallt i landet eftersom vi sänker momsen. Och det gäller inte enbart på bensinen utan också på biobränslen, på . Vi vill sänka momsen på alla bränslen. Gör något åt det så att vi får en bättre balans i regionerna, säger du. Ni har haft på er och inte gjort någonting! 278 () replik: Det har vidtagits många åtgärder för verksamheter också i de norra regionerna, och det är jag glad för. Jag är glad för det som nollåtta. Däremot tycker jag att det är olämpligt att säga att om man möter en varg i kommer man säkert att göra något. Det är en debatteknik som är ovärdig riksdag. 279 () replik: Jag vill säga det på nytt, för tydligen har missuppfattat mig. Det är alltså lika osannolikt att kunna åka buss till jobbet i många glesbygdsbyar i inland som det är att möta en varg i . Det var så jag sade. 280 (): Varför har de inte gjort revolution? Frågan ställdes av krönikören i . Vilka var det krönikören talade om? Jo, hon sade sig inte begripa varför norrlänningarna inte gjort revolution. I själva verket är det mest utsugna området i , sade hon och pekade på att den gamla slalomstjärnan i räknat ut att kraftverken i enbart kommun drar in . Men det är pengar som centralt tar hand om. Bygden som släppt till sina forsar får behålla knappt någonting. Det är andra toner än det som annars brukar trumpetas ut av medieeliten i huvudstaden. Från det hållet låter man inte sällan förstå att norra skulle leva på bidrag från idogt arbetande stockholmare, att landsbygden i allmänhet och norra delen av landet i synnerhet skulle vara en tärande region. Men hur fel har man inte när man delar in landet på det sättet. Vi behöver både ett starkt och ett starkt inland i norr. Hur ska vi då stärka inlandet i norr? Jag har i kammaren tagit upp i östra som exempel på vad som pågår. Ragundabygden har släppt till nio forsar i till kraftverksbyggen. Där produceras nära en tiondel av all svensk vattenkraft, men denna naturresursrika bygd får behålla knappt någonting av detta. är rikt men tvingas kämpa mot avfolkning och har landets högsta kommunalskatt. Om legat i hade kommunen fått i naturresursskatt och lika mycket i fastighetsskatt för de nio kraftverken, alltså till kommunkassan. Det kanske inte är så underligt att det finns jämtar som beklagar . Jag tycker att det är hög tid att vi även i inser att de regioner och kommuner som har naturresurser och släpper till dem till storsamhället också ska få del av de rikedomar som produceras. Föreningen , som arbetar över alla partigränser, arbetar för att ska stanna i de bygder där kraften produceras. Det är ett högst rimligt krav som bör tas på allvar även i denna kammare. En annan punkt som jag vill ta upp i denna debatt är det något absurda faktum att inte anser sig ha råd att ta tillbaka de medel som vi har rätt till från . Jag är definitivt ingen EU-entusiast, snarare tvärtom, men jag anser att när betalar till EU-budgeten ska vi också ta hem de pengar vi har rätt till. Av någon anledning har regeringen inte anpassat växelkursen till verkligheten. diskuterade vi detta i näringsutskottet, och vi förväntade oss att regeringen skulle justera växelkursen till att hamna i varje fall nära den verkliga kursen från 8:50 till åtminstone 9:15, när den verkliga kursen ligger över 9:30. Men beslutade man att justera den från 8:50 till 8:60. I praktiken innebär detta att ungefär 1 265 miljoner, som man beräknat, av de medel vi i har rätt till under innevarande programperiod 20002006 inte tas hem. De ligger och väntar, och det är typiskt nog sådana medel som i första hand skulle ha gått till utvecklingsprojekt i norra , till företag och län som så väl behöver sådana projekt. Då ställer regeringen av någon anledning dessa medel mot andra åtaganden med hänvisning till att det behövs medfinansiering.