prot · GT0939 · 2005-11-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:120 Till Interpellation 2005/06:120 av () Den politiska utvecklingen inför det kommande valet i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidsbrist. Interpellation 2005/06:121 Till Interpellation 2005/06:121 av () USA-alliansens brott mot internationella konventioner och mänskliga rättigheter i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidsbrist. Interpellation 2005/06:126 Till Interpellation 2005/06:126 av () Aktivt arbete för att följa upp tecken på förtryck och diskriminering i turkiska skolor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidsbrist. Interpellation 2005/06:127 Till Interpellation 2005/06:127 av () förhållande till Hamas Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidsbrist. Interpellation 2005/06:128 Till Interpellation 2005/06:128 av () Regeringens utnämningspolitik Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. Interpellation 2005/06:129 Till Interpellation 2005/06:129 av () Myndigheters politiska opinionsbildning Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. Interpellation 2005/06:130 Till Interpellation 2005/06:130 av () expansion Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. 4 § Svar på interpellation 2005/06:76 om avvecklingen av Viggenplan med spaningskapacitet 1 Försvarsminister (): Vi är alla djupt tagna av den händelse som inträffade i Mazar-i-Sharif. Våra tankar har funnits hos de anhöriga och arbetskamrater och vänner till de skadade och till den omkomna soldaten. har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att avvärja det glapp som uppstår i fotospaningsförmågan och vilka skäl som finns för staten att bekosta beredskapstillägg för berörd personal. Vecka 50 gör sin sista flygning på F 21 i , och därmed utgår också Försvarsmaktens möjlighet till fotospaning. Spaningskapseln till Gripensystemet planeras vara operativ . Det glapp som uppstår i spaningsförmågan är planerat att bli så kort som möjligt. Försvarsmaktens bedömning är att vi med anledning av detta inte kommer att bli beroende av andra länders underrättelseuppgifter i större utsträckning än . Fotospaning utgör en av flera underrättelsekällor för att skapa en bild över läget. Det är naturligtvis av stor vikt att utnyttja alla tillgängliga medel för att skapa en så god underrättelsebild som möjligt. Men i och med att det inte är fråga om än är Försvarsmaktens bedömning att detta inte kommer att ha en negativ inverkan på vår samlade lägesbild. Avvecklingen av Viggensystemet har varit planerad , och jag vill i detta sammanhang klargöra att det skulle innebära avsevärda kostnader om vi skulle behålla Viggensystemet för att kunna lösa fotospaningsuppgifter. Det är således inte aktuellt att behålla detta system. De svenska anmälningarna till internationella styrkeregister analyseras och omprövas kontinuerligt av regeringen. Utgångspunkten är att anmälningarna ska återspegla de behov och den sammansättning som är mest sannolik att kan komma att bidra med i de internationella insatserna. Bedömningen av det spanings- och luftförsvarsförband, , som är anmält är att det är ett lämpligt bidrag. har anmält att förbandet har begränsad spaningsförmåga till följd av den temporära avsaknaden av spaningskapsel. Spaning är dock mer än fotospaning, och flygplanets egna radarsystem fungerar också som spaningsutrustning. Swafrap innehar förmågan att kunna genomföra bland annat air policing i en internationell miljö. Det finns ett behov i de flesta internationella insatser av att kunna övervaka och kontrollera luftrummet. Att spaningsförmågan inte är fullständig påverkar inte Swafraps förmåga att lösa denna uppgift. Mot denna bakgrund anser regeringen det som olämpligt att avanmäla Gripenförbandet från de internationella styrkeregistren. 2 (): Jag vill inleda med att tacka försvarsministern för det värdiga och enkla sätt på vilket hon uttryckte sin medtanke om de drabbade i och deras anhöriga. Det är en medtanke som jag delar. Jag vill också tacka för det svar som jag har fått beträffande fotospaningsförmågan. Jag är övertygad om att försvarsministern håller med mig om att ett glapp i denna väsentliga förmåga för vårt flygvapen inte är bra. Det är inte bra att det uppstår. tycker jag mig förstå av det svar som jag har fått att det här glappet, som initialt bedömdes pågå , nu tycks kortas alltmer. Om den tolkningen av vad försvarsministern säger stämmer gläds jag naturligtvis åt det. Man kan ändå inte komma ifrån att ett sådant här glapp i en väsentlig förmåga i vårt stridsflyg inte borde ha uppstått. Det är ett memento för oss politiker om att bättre planera och att försöka att med utgångspunkt från användbarheten av våra stridskrafter hitta en planering som håller. Jag menar att det svenska flygvapnet är inne i något av en kris. Det finns en rad tekniska tillkortakommanden när det gäller vårt Jas Gripen-system. Vi har en begränsad förmåga på jaktsidan. Vi har ett litet antal robotar, och de är inte av nyaste modell. Vi har egentligen inte möjlighet att bekämpa mål på marken med hjälp av . Vi har tillgång till en del äldre vapen som möjligen kan bekämpa markmål. Men de är inte av den kalibern att de kan användas inom ramen för internationella operationer och det som vi brukar kalla för close air support. Som framgår av interpellationen och försvarsministerns svar är också spaningsförmågan nedsatt . Detta är den ena sidan av krisen. Den andra sidan handlar om att vårt flygvapen inte har gjort någon internationell insats , åtminstone inte med stridsflyg. Jag lyssnar alltid mycket uppmärksamt när både försvarsministern och överbefälhavaren predikar användbarhetens , nämligen att det som vi förfogar över i försvaret är sådant som ska användas här och och att vi ska ha ett insatt insatsförsvar. Därför oroas jag i hög grad av att de här tekniska tillkortakommandena finns i flygvapnet. Jag hoppas att regeringen är beredd att göra allt för att dessa tillkortakommanden så fort som möjligt ska försvinna. 3 Försvarsminister (): Det är naturligtvis aldrig bra när man får glapp. Då är frågan: Kan man undvika glapp? Ja, säger om vi hade en bättre planering från politiskt håll. Jag är inte så säker på den saken. Det handlar om att tillföra kompletterande system till en plattform som i och för sig är ett avancerat system. Det finns en del tekniska problem och tekniska lösningar som måste hanteras under processen. Och är frågan hur man i ett land kan tillåta sig att få den här typen av glapp. Hade Försvarsmakten gjort bedömningen att vår egen förmåga att skydda våra territoriella gränser skulle vara nedsatt på ett påtagligt sätt om vi hade det här glappet hade naturligtvis frågan om att bibehålla Viggensystemet operativt längre varit aktuell. Då hade vi fått ta ställning till den frågan. gör man inte den bedömningen. Alla uppgifter jag har visar att det handlar om . tycker jag att utmålar en del av de utvecklingsarbeten som pågår i Försvarsmakten som om det är tekniska tillkortakommanden i systemen. Jag delar inte den synen. Det gäller att anpassa till den hotbild vi har i . talar jag om varför vi över huvud taget har det här flygsystemet. Det är för att ha den förmågan och kunna se till att vi upprätthåller vår territoriella integritet. Men en del av de mer operativa delarna av systemet ser varken eller jag något direkt behov av. Det innebär att i stället för att anskaffa ett stort antal robotar och stridsspetsar kan man avstå från att göra inköp för att i stället följa med i den tekniska utvecklingen och se hur det ser ut den dag hotbilden eventuellt försämras. Vi är överens om att det är viktigt att vi deltar med alla de delar som finns i vårt försvar när så efterfrågas och när man ber oss om det. Det är faktiskt också regeringens avsikt. Det är skälet till att, även med den begränsning som finns när det gäller fotospaningsförmågan, ändå ha Jasplanet anmält. 4 (): Det finns naturligtvis olika sätt att undvika ett glapp. Ett sätt är att man driver på utvecklingen i det nya Gripensystemet så att spaningskraften kommer fram snabbare. Ett annat sätt är att man livstidsförlänger Viggenplanet, vilket hade varit en möjlighet. Viggenplanet är ju inte, i jämförelse med många andra stridsflygplan som finns världen över, särskilt ålderstiget . Den möjligheten stod ju till buds. Försvarsministern beskriver det nationella försvarsbehovet på lång sikt när hon berättar varför Gripensystemet har den utformning det har. Det förvånar mig lite. Försvarsberedningen har ju gjort delvis en lite annan analys. De har sagt att när nu satsar mindre pengar på sitt försvar, och vår förmåga i vissa stycken därav kommer att nedgå, blir det dubbelt viktigt att vi håller oss underrättade om vad som händer i vår omvärld. Man har särskilt pekat på att det är viktigt att göra detta för att kunna återanpassa det svenska försvaret efter en ändrad hotbild. Det är, såvitt jag kan bedöma, en lite annan analys än den som försvarsministern nu gör här. Dessutom utmålas det en sorts motsatsbild mellan att å ena sidan ha ett vapensystem operativt här och och å andra att följa med den tekniska utvecklingen. Men jag hoppas att försvarsministern fortfarande intar den ståndpunkt som hon tidigare givit uttryck för, och som jag i allra högsta grad delar, nämligen att de vapensystem som har ska vara användbara, och de ska vara användbara här och . Jag tror att det också är en förutsättning för att det svenska flygvapnet och det svenska stridsflyget kommer att bli efterfrågat inom ramen för internationella operationer. Det är en erfarenhet som det svenska flygvapnet verkligen behöver, att bli vad man kallar för battleproved. Sedan säger försvarsministern att vi menar ändå att det finns sådana uppgifter, mera begränsade, som Jasflygplanen kan fylla som det här glappet i fotospaningsförmågan består. Det är riktigt. Naturligtvis kan man ägna sig åt air policing. Men jag kan ändå konstatera att under de år som Gripenförbandet, och tidigare Viggenförbandet Swafrap, har hållits i beredskap har det inte efterfrågats. Jag tror att det finns en tydlig koppling mellan det som jag kallade för tekniska tillkortakommanden och efterfrågan ute i vår omvärld. 5 Försvarsminister (): Visst kan man på alla sätt försöka driva på utvecklingen för att förhindra att det blir glapp, men det finns ändå en sorts begränsning i var den politiska förmågan finns när det gäller att lösa också industriella tekniska problem. På den punkten kan vara övertygad om att alla ansträngningar har gjorts för att få fram spaningskapseln. Det är ingen som har önskat att få det här glappet, utan man har i stället vidtagit åtgärder för att komma åt det. Däremot har man ett ansvar om man skulle komma fram till en livstidsförlängning, men det är otroligt kostnadskrävande i ett system som ändå ska avvecklas. Därför handlar det om att stå fast vid tabellen om man gör den operativa bedömningen att det här inte allvarligt försvårar möjligheten att upprätthålla den nationella beredskapen. Därtill kan vi också använda systemet internationellt med en viss begränsning i spaningsförmågan. Sedan finns det ingen skillnad mellan det jag säger och det Försvarsberedningen har sagt. Det jag säger är att jag inte ser någon anledning till att vi ska köpa stora volymer vapen och vapensystem om vi bedömer att vi inte har operativ nytta av det just . Då kan vi köpa något färre. Det handlar ändå om att Jas har jaktförmåga, och det har det faktiskt. Sedan är frågan hur många robotar man behöver för attack. Jag gör ingen hemlighet av att de vapensystem som vi har i vårt försvar har vi i basen för vårt nationella försvar. Då måste också hålla med mig om att hotbilden är sådan att vi inte, för vårt eget nationella behov, behöver köpa in ett stort antal vapen, bomber och robotar just nu om det finns möjlighet att klara sig med ett mindre antal för att upprätthålla förmågan. Då kommer också frågan om efterfrågan på den här kapaciteten. Jag är inte tillräckligt erfaren för att veta hur efterfrågan och förfrågningarna kring Viggensystemet såg ut tidigare. Jag kan bara konstatera att jag sände ut det första flygplatsförbandet som opererade i . Att vi har anmält detta innebär inte någon större merkostnad eftersom flyg till största delen består av officerare som är heltidsanställda. Vi erbjuder det internationella samfundet den förmågan. Jag är alldeles övertygad om att den också kommer att komma till användning. 6 (): Jag tror inte att det hade varit förenat med särdeles stora kostnader att förlänga Viggensystemet . Vi har ju haft det ett antal decennier. Enligt min mening hade det varit en lämplig åtgärd att vidta. Sedan når man naturligtvis en punkt där man har förberett en avveckling som det innebär väldigt stora kostnader att backa ifrån. Det är möjligt att det är där vi är. Försvarsministern säger att det är en viss begränsning att man har tappat fotospaningsförmågan. Jag menar att den begränsningen ändå är ganska stor. Jag kan inte sia bestämt om framtiden, men jag misstänker att den bristande efterfrågan på Swafrapförbandet, som blir organiserat med , faktiskt kommer att bestå. Detta är ett stort problem, det vill säga att vi inte använder vårt flygvapen i de internationella operationerna. De behöver, precis som marinen och arméstridskrafterna, delta. Jag har heller inte, tror jag, försvarsministern, efterlyst ett stort antal robotar och ett stort antal bomber det har jag inte gjort. Men jag menar att om namnet på vårt flygplan består av bokstäverna j, a och s, som står för jakt, attack och spaning, så är det viktigt att vi ser till att de komponenterna i vart fall finns tillgängliga. finns det ett litet j med frågetecken efter, det finns ett halvt a och det finns inget s. Detta är en mycket bekymmersam situation. 7 Försvarsminister (): Jag får försäkra om att vi hade nått den punkt då det skulle ha blivit väldigt dyrt att förlänga Viggensystemet. är Försvarsmaktens bedömning att det inte är allvarligt och farligt med det här korta glappet. Precis samma sak handlar det om beträffande begränsningen i fotospaningen. Jag litar på Försvarsmaktens bedömning att med tanke på de andra spaningssystem som vi har är det inte så att vi har en allvarligt ifrågasatt försvarsförmåga. I så fall skulle jag ha haft skäl att ändå fundera på de höga kostnaderna för att visstidsförlänga Viggensystemet. Det är ansvaret man har som försvarsminister. Däremot ska jag inte ge mig in i de tekniska bedömningarna. Det är inte min roll som försvarsminister. Men jag har, efter att ha lyssnat på de här föredragningarna, blivit lugnad på den punkten, och jag vill gärna vidarebefordra det lugnet till . Sedan kommer frågan om att använda Jassystemet. Det är klart att det ska användas för jakt, attack och spaning, för det är det som planet är utrustat för. Det finns begränsningar i attackförmågan, och det finns också än så länge begränsningar i spaningsförmågan. Vi fyller ut dem , och vi gör det med de bästa systemen, som vi också lär oss att använda dem kombinerat på ett sätt som jag tror verkligen kommer att göra den internationella efterfrågan av systemet stor. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellationerna 2005/06:89 och 100 om inflationsmål som överordnat mål för stabiliseringspolitiken 8 Finansminister (): Jag har fått två frågor som berör sysselsättningen och prisstabilitetsmålet. Då frågorna berör samma område väljer jag att besvara i ett sammanhang. frågar mig om jag står bakom inflationsmålet och om jag avser att ta initiativ till någon förändring av målet. frågar mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att vi ska få ett inflationsmål som gör det möjligt att nå målet om full sysselsättning och en institutionell ordning där full sysselsättning inte underordnas andra mål. Min syn är att prisstabilitet är en grundläggande förutsättning för en god sysselsättningsutveckling . Som framgår av finansplanen stöder regeringen penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Min ståndpunkt bygger på våra erfarenheter av de senaste decenniernas ekonomiska utveckling och på hur jag principiellt ser på sambandet mellan sysselsättning och prisutveckling. Jag kommer först att utveckla de resonemangen. Därutöver vill jag sätta in den aktuella finanspolitiken i tankeramen kring sysselsättning och prisstabilitet. Jag är övertygad om att införandet av de finans- och penningpolitiska ramverken, med överskottsmål, utgiftstak och en självständig riksbank som styr mot ett inflationsmål, har bidragit till att den ekonomiska utvecklingen varit betydligt stabilare . Inte minst har inflationsmålet vunnit förtroende hos arbetsmarknadens parter och fungerat som ett stabilt ankare för löneutvecklingen. Denna har legat på samhällsekonomiskt rimliga nivåer, som inneburit ökade reallöner. Det låga inflation har sannolikt också bidragit till en jämnare förmögenhetsfördelning än vad som annars skulle ha varit fallet. Hög inflation gynnar alltid dem med stor förmögenhet som på ett flexibelt sätt kan placera om sina förmögenheter när de ekonomiska förutsättningarna förändras. Hög inflation gynnar också låntagare, som delvis får sina skulder amorterade, på bekostnad av framför allt småsparare. Som svar på fråga, och som kommentar till hennes skepsis till att det finns en naturlig nivå på arbetslösheten och att inflationen tar fart om arbetslösheten sjunker under den nivån, vill jag förklara hur jag ser på sambanden. Jag tycker också att begreppet naturlig arbetslöshet är olyckligt. Det ger ett intryck av att arbetslösheten är för alltid given. På kort sikt kan överhettning och inflationstendenser uppstå genom alltför stora löneökningar om efterfrågan på arbetsmarknaden överstiger en viss nivå. Det sambandet kan vi aldrig trolla bort. Men politiken kan påverka var den nivån ligger så att hög sysselsättning går hand i hand med låg inflation. För det krävs en effektiv matchning mellan lediga jobb och arbetssökande och att arbetskraftens kompetens är hög. Till exempel är en effektiv arbetsförmedling och utbildningens kvalitet centrala faktorer. Det gäller särskilt utbildning till bristyrken och olika typer av incitament och stöd till människor som varit arbetslösa så att de kan komma in på arbetsmarknaden. Även utformningen av skatte- och bidragssystem är viktig. Allt detta förbättrar anpassningen mellan efterfrågan och utbud på arbetsmarknaden och höjer sysselsättningen. Det är också av vikt att föra en väl avvägd stabiliseringspolitik så att arbetslösheten dämpas i lågkonjunkturer och att överhettning och inflationstendenser förhindras i högkonjunkturer. Det förra utgör ett skyddsnät mot långa arbetslöshetstider så att inte arbetskraftens kompetens och anställningsbarhet går förlorad. Det senare förhindrar att överhettningen går så långt att den bara kan lösas genom ett kraftigt fall i ekonomisk aktivitet och sysselsättning. Vi har dåliga erfarenheter från krisåren . Den höga arbetslösheten orsakade då att många fick det mycket svårt att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Vid sidan av penningpolitiken ser jag att finanspolitiken har en roll att spela för att undvika sådana situationer. En ansvarsfull stabiliseringspolitik är möjlig att föra inom ramen för det nuvarande prisstabilitetsmålet. Jag vill i det här sammanhanget också kommentera den finanspolitik som presenteras i budgetpropositionen . Det sysselsättningspaket som föreslås är utformat för att ge effekter både på kort och på lång sikt. Det syftar både till att öka efterfrågan på arbetskraft på kort sikt och till att öka utbudet på arbetskraft på . Det ger goda förutsättningar för låga räntor och förbättrar sysselsättningen . Regeringens bedömning är att det finns utrymme för att stimulera ekonomin och stötta arbetsmarknaden. Det finns omfattande lediga resurser, lönebildningen fungerar väl och inflationstrycket är lågt. Därutöver visar bytesbalansen rekordhöga överskott, och de offentliga finanserna är starka. Min bedömning är att sysselsättningsstimulanserna kan göras med en bibehållen låg inflation framöver. 9 (): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Full sysselsättning är socialdemokratins allt överskuggande mål. Det citatet är från den socialdemokratiska partikongressen . Texten, som den står, innebär onekligen att inflationsmålet kan så att säga överskuggas och prioriteras ned i förhållande till målet om full sysselsättning. Det är uppenbart att de som var med på det socialdemokratiska partiets kongress och föreslog det här, fattade beslut om det och betraktade det hela som medierepresentanter uppfattade det här beslutet som en uppmaning till en förändring av den rådande politiska positionen. Hade det enbart varit fråga om en kodifiering av status quo hade det ju inte behövt föranleda någon ändring av kongressens politiska riktlinjer. Eller är beslutet trots allt en fullständig nullitet? I den senaste finansplanen skrev regeringen så här det var i augustiseptember, då man formulerade denna text: har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Det här innebär att regeringen, när finansplanen skrevs, stödde att den övergripande uppgiften för är prisstabilitet och inte till exempel full sysselsättning. Dessutom stödde regeringen definitionen av det här målet, det vill säga prisökning. I sitt svar skriver finansministern vi hörde det läsas upp här: Som framgår av finansplanen stöder regeringen penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Men, och det är viktigt att lägga märke till, för nu närmar jag mig pudelns kärna, det hade varit riktigare om finansministern hade skrivit framgick, det vill säga imperfektum, eftersom finansplanen skrevs långt före kongressbeslutet. Svaret som just gavs är därför dessvärre inget relevant svar . Det är ett icke-svar eftersom min fråga gällde om regeringen på grund av och efter kongressbeslutet ändrat någon prioritering eller planerar för det på grund av kongressbeslutet om att full sysselsättning är socialdemokratins allt överskuggande mål. Att som finansministern nu gör hänvisa till ett dokument från tiden före kongressen är därför att smita från själva kärnfrågan. Det begriper naturligtvis finansministern, och det begriper också och marknaden. Finansministern har inte klargjort var regeringen står . Mina frågor i interpellationen kvarstår därför: Är det regeringens position att den alltjämt, i varje del och utan någon inskränkning eller något tillägg, står för finansplanens text om penningpolitikens inriktning och inflationsmålet? Avser finansministern att ta initiativ till någon förändring eller komplettering av det av formulerade målet för , det vill säga enbart prisstabilitet? är det viktigt att finansministern inte slirar med orden utan faktiskt vinnlägger sig om en kristallklar beskrivning av vad som , efter kongressbeslutet, är regeringens hållning och vad som gäller för framtiden. 10 (): Jag vill också tacka för svaret. Trots svaret har jag förhoppningar om att den här interpellationsdebatten ska sluta med att är mindre nöjd med ministerns svar än vad jag och de inom arbetarrörelsen kommer att vara som vill ha full sysselsättning som högsta mål för den ekonomiska politiken. Alltfler har ju börjat ifrågasätta den ordning som vi har och har haft då man plockade bort full sysselsättning som det viktigaste målet och ersatte det med prisstabilitet och inflationsbekämpning. Från sida, från en mängd ekonomer inom fackföreningsrörelsen och senast från den socialdemokratiska partikongressen är budskapet klart.