prot · GS0996 · 2005-03-24 00:00:00 — Sedan är det så att vi också ligger väldigt högt i forskningsandel av vår ekonomi. Vi sitter ju i det läget att vi toppar listan i . Jag tror att våra siffror går upp mot av BNP, medan däremot vissa länder ju har svårt att komma . Vi har också en delning mellan vad de stora svenska företagen gör, och där är de stora svenska företagen väldigt viktiga de ska inte underskattas och vad staten kan göra i form av insatser kopplade till universitet och högskolor. Sedan poolas detta på ett klokt sätt, och så når vi framgång. Där tycker jag att vi har anledning att vara glada över de resultat vi har nått. Vi kan självklart bli bättre, men inget annat land i slår oss vid den jämförelsen. 14 (): I finns en mycket stor samsyn när det gäller internationell handel, vilket både statsministern och har varit inne på tidigare. Jag skulle vilja säga att jag är stolt över att vara svensk parlamentariker när det gäller frihandel. De flesta andra parlament har en helt annan spännvidd när det gäller synen på tullar och importregler, men det har vi inte här, som jag uppfattar det. Därför vill jag också uttrycka en oro för de slutsatser som kommit från toppmötet om tjänstedirektivet, liksom flera har varit inne på. Tjänstedirektivet handlar ju i grunden om att vi ska möjliggöra handel med tjänster över gränserna, liksom vi har handel med varor, el och annat. Vi får i den här diskussionen inte glömma bort att position som kunskapsnation är långt fram jämfört med många av våra europeiska systrar och bröder, och vi har många duktiga tjänsteföretag. Det finns en jättestor exportpotential, och det skulle kunna leda till en ökad svensk tillväxt och jobb inom den svenska tjänstesektorn. Jag tror att det är många i den här kammaren som känner flera personer som jobbat i tjänstesektorn och som är arbetslösa. Jag känner själv flera stycken som går arbetslösa på grund av att tjänstesektorn inte riktigt lyfter som den borde. Därför känner jag en oro över att nu låter sig allieras med länder som , som har en annan syn på frihandel än vad vi har och som just nu använder tjänstedirektivet i den inhemska folkomröstningsdebatten. Min poäng är att jag utgår från att regeringen också vill ha en växande tjänstehandel över gränserna, vilket statsministern i viss mån har varit inne på. Jag tror inte att han behöver rätta mig på den punkten. Men då blir statsministern också svaret skyldig. Hur ska den nu agera för att ett tjänstedirektiv i någon form kommer till? Vi verkar ha en gemensam syn på att det måste ske. 15 Statsminister (): Det finns en stor skillnad mellan mig och . Det är att jag inte tycker att man kan handla med allt. Det finns vissa saker som vi nog ska vara försiktiga med att låta marknaden sköta. Därmed tar vi ställning och tar undan vissa bitar från den fria handeln. Det är skillnad mellan att exportera bilar och att exempelvis i en internationell tävling konkurrensutsätta äldreomsorg. Det kan inte jämföras. Klarar man inte den distinktionen så förstår man inte vad den här debatten handlar om. För vår del är vi i allra högsta grad anhängare av att arkitekter, revisorer eller någonting inom bank- och finanssektorn ta vad ni vill! utsätts för konkurrens. Det är jättebra! Vi vill det! Men jag känner stark oro för att låta de internationella stora kapitalmängderna ta hand om den svenska äldreomsorgen. Jag tycker inte om det. Hela min politiska intuition säger mig: Stopp och belägg! Skiljer man inte på varor och tjänster av det här slaget, ja, då hamnar man i den återvändsgränd som har hamnat i. Men tror man att en församling av det slag som sitter framför mig nu ska spela roll när det handlar om att fördela och fördela rättvist det som människor har behov av, ja, då tar man undan en del från den fria tjänstehandeln, och säger: Detta beslutar vi om utifrån utgångspunkter som handlar om jämlikhet och solidaritet. Detta beslutar vi inte om utifrån utgångspunkter som handlar om vem som kan betala mest. Det är där den springande punkten finns. Det är ingen hemlighet att ett land som , även om det har en president som enligt vår tradition betraktas som tillhörande högersidan, ju i de här sammanhangen har en mycket mer ska vi säga radikal politisk tradition som ofta förknippas med de latinska länderna. Jag känner inget som helst besvär av det sällskapet. Jag kan avslöja för att jag inte tror att det finns en enda regering i EU som inte har haft invändningar mot detta tjänstedirektiv. Det ska vi också komma ihåg. Det ska jobbas om. Vi kommer att få tillbaka det. Vi ska förena handel med tjänster med ansvarstagande, också för det som måste utifrån människors behov av trygghet och omvårdnad. 16 (): Jag tyckte själv att jag hade en rätt resonerande ton i detta, nämligen att jag ställde en konstruktiv fråga till statsministern om hur regeringen ska agera. Det vi är inne och pratar om är ju trots allt kärnan i EU-samarbetet, de fyra friheterna, där vi har kommit hyfsat långt när det gäller människor, varor och kapital, men där problemen med tjänsterna inte riktigt är lösta. En annan sak som oroar mig och som jag tycker att statsministern borde beakta är att det här går en gräns mellan gamla och nya medlemsländer. Många av de nya uppfattar det här som en ny form av övergångsregel, och jag tror att det svenska anseendet kan hamna snett igen, liksom i den diskussion vi hade i fjor. satsar alla sina kort på en samsyn med det gamla jag vill försöka undvika att låta som , för jag tror inte att det är särskilt gångbart i meningen , och , men som jag uppfattar det tappar vi förtroende i , , och i viss mån också i . Om vi åtminstone kunde komma överens om att det här är viktigt. Tjänstesektorn handlar om av EU:s inre marknads ekonomi. Jag måste säga att jag inte brinner för tjänstedirektivet i dess nuvarande form, men däremot brinner jag för att vi ska få ett tjänstedirektiv. Ursprungslandsprincipen kan vi alltid diskutera, men för tillväxten och jobben, och för att lösa arbetslösheten, är tjänstedirektivet extremt viktigt. Jag vill därför veta hur den agerar så att vi alla ska kunna agera i det gemensamma intresset, trots en del innehållsmässiga skillnader. 17 Statsminister (): Det blev allt bättre ju längre höll på. är inte heller han anhängare av tjänstedirektivet i dess nuvarande form. Välkommen i gemenskapen i så fall. Då kanske man från moderat håll också kan ta en funderare på om vi inte har rätt när vi säger att vissa tjänster inte ska behandlas som vilka varor som helst. Det finns områden där särskild hänsyn och särskilda omsorger måste visas. börjar ett arbete i kommissionen, där vi har direktkontakt med ansvariga kommissionärer, med Verheugen i spetsen. Vi ska också lyssna på parlamentet, som ju har en lång rad kritiska synpunkter, och på den arbetsgrupp som rådet tillsatt som även den har en lång rad kritiska synpunkter. Man börjar i stort sett om, utan att återförvisa hela direktivet, för att vi ska få ett direktiv som fungerar. Sedan ska inte skämmas för Rumsfeld. Han tillhör Moderata samlingspartiets gamla vänkrets. I den gemenskapen har ni funnits , och byter ni plötsligt fot och skäms för de republikanska företrädarna. De är era partivänner. Ta hand om dem. 18 (): Också jag tänkte uppehålla mig vid tjänstedirektivet, men kanske utifrån en annan position. Jag uppfattade det som statsministern sade i sitt anförande, och de yttranden som tidigare lämnats av , så att vi flyttat fram de svenska positionerna, alltså att det är viktigt att det i fråga om arbetskraften är värdlandsprincipen som gäller, inte ursprungslandsprincipen. Därmed skulle vi också kunna stoppa den sociala dumpning som kan förekomma även i vårt land. Det är skillnad på den svenska arbetsmarknaden och den i många andra europeiska länder, där man lagstiftat om minimilöner. På svensk arbetsmarknad är det arbetsmarknadens parter som gör upp via kollektivavtal, och därför är värdlandsprincipen än viktigare för vårt land. Med tanke på de positionerna, och återremitterandet av tjänstedirektivet, är min fråga till statsministern: man göra bedömningen att ursprungslandsprincipen egentligen är borta ur tjänstedirektivet vid fortsatt behandling? 19 Statsminister (): Det törs jag inte påstå att den är, utan det blir en fortsatt bevakning och en fortsatt kamp. Det kommer säkert att finnas de som vill ha en utveckling där detta tas bort och där man kommer att hävda att motsatsen är en dålig utveckling. Striden kommer att fortsätta och gå fram och tillbaka. Vi ska, precis som tidigare, bevaka våra intressen. Tills det är klart och klubbat ska vi vara vaksamma på den frågan. tar upp en viktig sak, nämligen det svenska sättet att reglera arbetsmarknaden. Det har varit till fördel för oss i . Vi har haft en bra utveckling i vårt land. Vi har relativt små sociala klyftor. Det beror på att vi aldrig släppt fram den typ av uselt betalda jobb som ofta dyker upp i ekonomier där man inte har starka fackliga organisationer och kollektivavtal. kan man lösa det med minimilagstiftning, men även den kringgås. De som beskriver tjänstedirektivets återremiss, om jag uttrycker mig så, som en motgång ska ta en djup funderare på det lilla exempel som kommer i dagens nyhetsskörd där lettiska arbetare får sin lön höjd från för att Metall ser till att gällande kollektivavtal följs. Vad är det för frihet att komma till och jobba för ? Var ska man bo i ett garage tillsammans med sju andra? Är det den utvecklingen vi vill se? Hur länge har vi hållit på och kämpat för att hålla emot i dessa sammanhang? Vi har haft en hundraårig strid för kollektivavtal och rättvis fördelning. Vi tänker inte låta detta attackeras bakvägen genom ett tjänstedirektiv. Det gör vi inte, utan vi håller emot och bevakar våra intressen. Vi hälsar människor välkomna att arbeta i . Det gör vi naturligtvis utifrån utgångspunkten att de ska ha bra betalt och bo på ett vettigt sätt. Det är det det handlar om. Säg, ni som är motståndare till detta, hur ni vill ha det, så får vi se vad svenska folket tycker. 20 (): Det känns tryggt att man i förhandlingarna och diskussionerna på ministerrådet lyft fram våra ståndpunkter i just med hänvisning till den typ av arbetsmarknad som vi har, där parterna gör upp i stället för att ha en lagstiftning. Vi har i visat att parternas verksamhet på lönebildnings- och arbetsmarknadssidan varit framgångsrik, och därför måste vi slå vakt om den. Om ursprungslandsprincipen skulle få genomslag är risken stor att vi på vissa områden blir tvingade till lagstiftning. Vi vill inte få den nedåtgående lönespiral som statsministern så väl beskriver i sitt anförande. Jag vill avslutningsvis säga att jag tycker att statsministern lyckats väl i förhandlingarna och vill med det också önska en glad påsk. 21 Statsminister (): 22 (): Låt mig först kommentera tjänstedirektivet. Den kristdemokratiske premiärministern i , Juncker, som också är ordförande i , sade på det parlamentariska möte som hölls för sedan och där jag deltog att vi ska ha tjänstedirektiv och vi ska ha en avreglerad tjänstemarknad. Men han sade också att vi ska avlägsna de risker som finns för social och skattemässig dumpning. Det är ett synsätt som vi kristdemokrater i delar. Det bör dock noteras att det tjänstedirektiv som alla nu vill se över är det direktiv som den socialdemokratiska regeringen i i början uttalade sig mycket positivt om. Självklart ska vi ha en avreglering av tjänster. Självklart ska vi också se över direktivet. Det är inte fullkomligt . Men det är kanske först när vi får se resultatet som vi ska ta den riktiga fajten om sakinnehållet. Jag upplever att en del i kammaren gärna vill blåsa upp motsättningar som kanske inte alltid finns. Min fråga gäller stabilitetspakten, alltså de ordning-och-reda-regler som funnits inom EU för att vi ska ha sunda statsfinanser. Regeln säger att underskottet inte får vara . vet vi att land efter land brutit mot de reglerna. Lösningen är då fler och svårbedömda undantag. Många olika faktorer ska nu vara undantagna. Det är pensionsreformer, utgifter för EU-reformer och liknade saker, alltså sådant som inte riktigt går att ta på. Det som oroar mig är att uppluckringen av stabilitetspakten leder till sämre offentliga finanser inom EU-området, större risk för prisökningar, större risk för ränteökningar och en sämre välfärd för oss alla. Och har ju aktivt medverkat till uppluckringen av reglerna. Jag tycker att man ska ha uppluckring av reglerna när det gäller länder som har en låg statsskuld, alltså den typen av mätbara faktorer, men inte gå så långt som man nu gjort. Min fråga till statsministern är: Delar statsministern den oro som jag och uttrycker för att vi får en sämre ordning och reda inom EU med de nya undantagen kring stabilitetspakten? 23 Statsminister (): Det är som säger att rätt mycket av den politiska inriktningen i europeiska sammanhang numera avgörs vid de gruppmöten som han deltar i och där högerns och partier träffas. Där finns ganska många stats- och regeringschefer. De har också varit drivande i förändringen av stabilitetspakten. Det är alldeles uppenbart att det är i den typen av länder vi sett problem. Därmed ingen annan koppling inte annat än den att i det sammanhanget framstår den , i jämförelse med övriga , som knastertorr, disciplinerad och ohyggligt sparsam. Vi har ju en offentlig ekonomisk situation som är ett mönster om man jämför med länder i i övrigt. Vi är inga anhängare av att man ska ha en stabilitetspakt som är slapp. Vi vill ha en stabilitetspakt som garanterar en valutas trovärdighet och styrka. I det läge som rådde var alternativet kanske att vi skulle gå mot en politisk konflikt som kunde innebära att vi inte hade någon stabilitetspakt alls. I en sådan situation eftersträvar man en kompromiss. Det tillhör politikens natur. Den kompromiss som vi har fått tycker jag att det är mycket lätt att försvara. Tillfälliga mindre avvikelser från och ser jag inga svårigheter att försvara om de är just tillfälliga och mindre. Sedan återstår det att se om man orkar leva upp till detta. Det som man har diskuterat om att ta undan underskott i ett läge av kris, till exempel bistånd, är också en rimlig åtgärd. Bistånd höjer inte den inhemska efterfrågan. Bistånd är pengar som vi lyfter ut ur den europeiska ekonomin. Det skapar inte efterfrågan och inflationstryck. Det är klart att man i ett krisläge mycket väl kan göra undantag för en sådan sak. Pensionsreformer som är av det slaget att man egentligen minskar ekonomins efterfrågesida är också någonting som man kan göra undantag för, tycker jag. Framöver är det viktigt att vi bevakar att den europeiska ekonomiska statistiken är av sådant slag att det går att jämföra länderna. Det är viktigt. Jag är orolig över att det är för dålig kvalitet i vissa delar av den offentliga statistiken för att man ska kunna vara helt säker på att jämförelsen mellan länderna blir riktig. Det framhåller också finansministrarna, och det tycker jag är bra. 24 (): Jag hoppas att kammaren lyssnade på alla undantag som räknar upp. Det är just detta som är problemet. Varje enskild faktor kan man ha argument för och emot, men det här börjar likna hur det var när vi införde utgiftstaken i den svenska statsbudgeten. Det kom undantag efter undantag i budgetpropositionerna, om krediteringar på inkomstsidan och så vidare. Varje enskild sak gör inte så stor skillnad, men sammantaget luckrar de upp det hela, och så får vi en utveckling mot mera osunda offentliga finanser. sade i sin inledning att svenska synpunkter har fått gott genomslag. Det tyder på att tycker att vi har fått en sund och bra utveckling av stabilitetspakten. Jag delar inte den uppfattningen. gömmer sig bakom andra regeringschefer. Det bästa vore att han försökte påverka sin partibroder i , som har varit en av de drivande i att luckra upp stabilitetspakten. Är inte statsministern orolig för att vi går en utveckling till mötes med mer av osunda statsfinanser och större risker för prisökningar och ränteökningar? Den frågan är kvar att besvara. 25 Statsminister (): I ekonomisk-politiska sammanhang har man alltid val att träffa. Alternativet att behålla den nuvarande stabilitetspakten fanns inte. Alternativet till den kompromiss vi träffade hade, tror jag, varit ett sammanbrott med oöverskådliga konsekvenser för den europeiska gemensamma valutan. är man med, , och tar beslut som inte är helt i linje med vad man själv skulle önska, men en kompromiss är bättre än inget beslut alls. I det här fallet är det alldeles uppenbart att det var så. Vad gäller den svenska ekonomiska disciplinen i de offentliga finanserna finns det inget land i som kan uppvisa en sådan utveckling som vi har haft. Jag vet hur det var då jag som ung finansminister skulle möta och andra och försvara när vi sanerade finanserna och införde regelverket. Då upplevde jag minsann inget stöd för det. Men välkommen i den nya gemenskapen! 26 (): Jag tänkte också ta upp hanteringen av tjänstedirektivet. Det är ju uppenbart att en starkt bidragande orsak till att man nu ligger lite lågt och drar tillbaka är att man inte vill störa den franska folkomröstningen om konstitutionen. Icke förty är vi nu i en situation där det finns möjlighet att flytta fram positionerna. Jag är också inne på detta med ursprungslandsprincipen. Grundregeln i direktivet är nu att svenska kollektivavtal inte ska gälla. Det är ju grundprincipen. har regeringen inte varit beredd att ta strid mot ursprungslandsprincipen, utan man har haft en annan strategi att man ska säkra de fackliga rättigheterna och undvika social dumpning genom undantag. Min fråga är om regeringen i det läge som vi befinner oss i ändå inte ska överväga att byta strategi och klart och tydligt säga att den svenska positionen är att ursprungslandsprincipen ska utgå. 27 Statsminister (): Vi vill komma dit, som talar om. Hur vägen dit ska se ut får vi hantera utifrån den politiska situation som vi har i den europeiska unionen. Jag vill protestera mot beskrivningen att det skulle vara den franska folkomröstningen som driver fram översynen av tjänstedirektivet. Det är inte sant. Det är en faktor i sammanhanget. Om man tittar på den rådsarbetsgrupp som har varit alltså europeiska rådets och konkurrensrådets arbetsgrupp så ser man att varje land har några delar i detta direktiv som man har djupa bekymmer med. gjorde ett riktigt dåligt jobb. Jag tror att det var Barroso själv eller möjligen Verheugen som sade att direktivet hade behandlats av . Vi är alldeles i slutet av dess livslängd. Det är ett sista bidrag från Bolkestein till liberaliseringen av europeiska marknader. Det är klart att man med sådan hast hamnar i ett läge där man inte förankrar detta politiskt på det nödvändiga sättet. Därmed är det nu tvärstopp, och vi får börja om. Vi kommer att bevaka våra intressen och göra det på ett sådant sätt att vi kommer att klara det som är naturligt för : kollektivavtalen och den trygghet som är förknippad med dem. 28 (): Som läget är har vi genom utstationeringsdirektiv och fördragstexter en princip som säger att det är värdlandets regler som ska gälla. Får man inte bort ursprungslandsprincipen ur tjänstedirektivet har vi alltså två principer som kommer att kollidera. De fackliga organisationerna liksom menar att det finns en stor osäkerhet om vad utslaget kommer att bli. Detta är problemet som gör att kollektivavtal och fackliga rättigheter är hotade. Jag konstaterar att vi inte heller får något besked från den socialdemokratiska regeringen om att man är beredd att ta strid för att få bort ursprungslandsprincipen. Det är synd, för det är nyckeln till den oro som finns för social dumpning och för att de fackliga rättigheterna är hotade. 29 Statsminister (): Vi tar vår strid för kollektivavtalen. Det tror jag inte har undgått någon. Hur detta sedan ska kombineras med ursprungslandsprincip och värdlandsprincip den diskussionen får vi hantera, men det är kollektivavtalen vi ska klara. Det finns också en annan dimension i tjänstedirektivet som inte kommer fram. Därför är vi anhängare av att vi ska ha ett tjänstedirektiv. Om handeln med tjänster får flyta allt friare utan att det finns ett direktiv som reglerar det hela, kommer de konflikter som dyker upp med anledning av tjänstehandeln att avgöras i domstol. Då blir det den europeiska domstolen som kommer att få lägga fast principerna. Det är en utveckling som jag ser med viss oro på, för att uttrycka mig försiktigt. 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill informera kammaren om att för att samtliga som vill ställa en fråga eller göra ett inlägg ska få möjlighet att göra det inom rimlig tid kommer jag fortsättningsvis att vara restriktiv med att ge möjlighet att få göra ytterligare ett inlägg . 31 (): Jag vill fråga statsministern om något som inte var uppe på själva dagordningen men som diskuterades i de informella samtalen. Det rör vapenembargot mot . EU beslutade vid toppmötet att man ska häva vapenembargot . har två saker inträffat som gör situationen lite annorlunda. Det är för det första att har lagstadgat om att anfalla om begär formell självständighet. För det andra skickade EU en delegation till för att övertyga amerikanerna om att det var ett bra beslut. Men amerikanerna på goda grunder tyckte inte att MR-situationen har förbättrats, och de är oroliga för vad som ska hända med freden i om vi plötsligt ökar vår vapenexport till det området. hotar nu med att inte tillåta amerikansk export av vapen till oss eftersom man är rädd för att vapnen ska hamna i diktaturens . Dessa två händelser visar hur oklokt beslutet var. Det finns en stor skillnad mellan och mig, och det var att jag var emot beslutet från början, medan tyckte att det var bra. Jag har väl inga förhoppningar om att min önskan om att beslutet ska upphävas kommer att infalla. Men förs ändå diskussioner om att man kanske ska skjuta på det, senarelägga det. Vad framförde statsministern i diskussionerna om när det vore en lämplig tidpunkt för EU att häva sitt vapenembargo mot ? 32 Statsminister (): Frågan diskuterades över huvud taget inte i detta sammanhang, men eftersom den kommer upp här kan jag säga att det finns en felaktig beskrivning av läget precis som om ett vapenembargo mot skulle innebära att vi inte exporterade vapen till . Det gör vi . Vi behöver ha en bättre kontroll på den vapenexporten, en annan regim. Det är så diskussionerna har sett ut utan att för den skull sätta i ett läge som exempelvis gör att vi behandlar det landet annorlunda än . Det är där diskussionen förs. Jag har alltid varit skeptisk till att den amerikanska kongressen ska bestämma svensk eller europeisk politik. Där skiljer vi oss också åt. 33 i (m): Jag vill stanna kvar vid samma fråga. Man enades vid toppmötet om att man skulle kunna häva vapenembargot om ett antal kriterier uppfylldes. Det handlade om MR-situationen men också om hur det säkerhetspolitiska läget i utvecklas. Därför är det ändå intressant med tanke på de beslut som folkkongressen har fattat och hur illa utvecklingen ändå är för mänskliga fri- och rättigheter i hur den tänker agera i frågan när man ska fatta slutligt beslut framöver. Frågan har diskuterats. Den har varit uppe i medierna. I min egen partigrupps förberedande diskussioner samtalade vi om det olyckliga i detta, dels vad gäller den transatlantiska länken som skadas, dels att EU måste stå upp för gemensamma värderingar och stå fast vid sitt ord. när det diskuteras att förskjuta beslutet är det ändå viktigt för oss att få veta hur den och statsministern tänker agera med tanke på att det finns andra medlemsstater som är mycket tveksamma till att fatta beslut . 34 Statsminister (): Återigen: Detta diskuterades över huvud taget inte på detta toppmöte. Jag deltog heller inte i några informella samtal om den saken. Vill kammaren diskutera det här; välkomna tillbaka i ett sådant sammanhang där vi har det på dagordningen eller ställ frågor direkt till utrikesministern. För min del är det också viktigt att säga att var det land som in i det längsta höll emot utvecklingen. Alla andra vek sig.