prot · GS0990 · 2005-03-15 00:00:00 — Problemet är att och hans regering är fixerade vid siffran öppet arbetslösa, och för att nå det målet före valet kommer att offra ett antal arbetslösas väl och ve eftersom det viktigaste är att klara det politiska målet, inte att få människor i arbete. Det är det beklagliga, och det tycker jag inte att ska vara stolt över. 74 (m): Som framgick av mina inlägg i den förra interpellationsdebatten är jag djupt oroad över att vi i ett läge med en gedigen högkonjunktur, mitt uppe i en sådan, har en så utomordentligt hög arbetslöshet och så många människor som av olika anledningar står utanför arbetsmarknaden. Jag kan ställa frågan om statsrådet själv funderat på ett scenario som innebär att vi eller ser tecken på nedgång i konjunkturen och vi noterar att det finns en minskad efterfrågan inom vissa sektorer. Då kunde man blicka tillbaka och säga att eller nådde vi höjdpunkten i konjunkturen och ändå stod en miljon människor utanför arbetsmarknaden. Jag tror inte att man skulle kunna vara stolt då. Jag är alltså genuint orolig över att vi i ett sådant här läge har en så hög arbetslöshet som vi har. Om man ser sig omkring lite grann, statsrådet, och lyssnar på debatten blir frågan: Vad är det som gör att så många uttalar sitt missnöje med Ams? har tidigare beskrivit mångfalden av kritiker. De har lite olika infallsvinklar, men det gemensamma temat är att den stora mängden önskemål de har på Ams inte uppfylls. tillhör som bekant inte jag ett parti som vill slänga ut Ams, och även det man inte älskar vill man gärna vårda. På samma sätt har vi inställningen att det behövs många aktörer när det gäller den viktigaste av alla uppgifter, nämligen matchningsfunktionen mellan arbetsutbudet och dem som efterfrågar arbete. Ams behövs och arbetsförmedlingarna behövs i konkurrens och fruktbar samverkan med andra. Det behövs en mångfald av andra aktörer där man kan dra nytta av varandras specialkompetens så att man kan erbjuda de arbetssökande en mycket bred palett av tjänster. Därför vill jag fråga: Vad är det som inte fungerar? Varför är så många kritiska? Det kan ju inte vara så att alla har orealistiska förväntningar på arbetsförmedlingarna och Ams? Vad är det som är fel i grunden? Är det ett systemfel? Är det ett konstruktionsfel? Några finner alltid tröst i att man kan hälla in mer pengar i systemet. Man kan jämföra detta med motorkonstruktörerna . De har aldrig krav på att använda mer bensin i motorn, utan man brukar tala om att det gäller att hitta en högre verkningsgrad i systemet. Om man överför det resonemanget till Amsdebatten kan man fråga sig: Vad är det som saknas i verkningsgrad? Hur kan man få en högre verkningsgrad? Måhända kan inte alla kritiker bli lika nöjda, men kritiken kan åtminstone dämpas något. Det är nämligen påtagligt att alla känner en frustration och ett växande missnöje med Ams. har vid ett antal tillfällen givetvis träffat gd:n för , . För honom framstår möjligheten att organisera om genom att införa enmyndigheten som en modell. Ser statsrådet några givna fördelar med att organisera om Ams på det sättet? Frågan är, som sagt: Vad är det som är fundamentalt fel och som gör att verkningsgraden i systemet upplevs som så dålig? Eller tror att det är mer pengar som ska lösa detta? Självfallet, herr talman, kan mer pengar för olika typer av upphandling av arbetsmarknadsutbildning vara en tillgång om det fungerar väl. Då är det viktigt att de åtgärder man kan erbjuda är av hög klass och har hög verkningsgrad gentemot de sökande. 75 Statsrådet (): Ja, hög klass, hög kvalitet och hög verkningsgrad är vi överens om. talar om kurvan som stiger, kurvan som visar den sammanlagda arbetslösheten, förtidspensionen, sjukpenningen, socialbidragen. Vet ni när kurvan var som högst? Jag nämnde det i min första interpellationsdebatt . Det var åren efter det att ni hade regerat. Då var den som högst. Ni frågar vad det är för fel med dagens arbetsmarknadspolitik. Det skulle väl ni kunna svara på som var ännu sämre på det. Vad var det som var så kapitalt fel den gången? Ja, , om det värsta händer då blir det inte bra. tror vi inte att det värsta händer. kom med en väldigt optimistisk rapport om utvecklingen på arbetsmarknaden framöver. Den var så optimistisk att de inte tycker att de behöver sänka räntan. De tror att jobben kommer och att det blir ytterligare tryck i svensk ekonomi. Det finns anledning att reflektera över det. Herrarna blir väldigt uppiggade av fackens och kritik. Ni blir så uppiggade att ni glömmer vad de egentligen säger. Ni glömmer vad de kritiserar. Kritiken mot Ams och regeringen är att det är för lite av traditionell socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. De vill ha mer. Facken skriver inte i tidningarna att det är politik de vill ha, det vill säga att lägga ned Ams. De vill ha mer stöd till arbetslösa. De vill ha fler förmedlare. De vill ha fler människor i utbildning. De vill ha bättre och mer Amspolitik. Det är vad de frågar efter. De frågar inte efter förslag som är att lägga ned eller att förstatliga a-kassorna. Det är inte det som de vill ha. De frågar inte heller efter att vi ska försämra lagen om anställningsskydd och anställningstryggheten eller att inskränka konflikträtten, som är vad vill. Det är inte det som de frågar efter. De frågar efter mer socialdemokratisk politik. De är stolta men inte nöjda, och det förstår vi. Men, sorry, , det var inte mer av kd:s politik de ville ha utan mer av socialdemokratisk politik. Dessutom vet vi inte, herr talman, vad det är vi får, om det är kd:s politik vi får eller om det är politik vi får. Då blir det ännu tyngre för många på arbetsmarknaden. Inte nog med att man då kan vara arbetslös. Dessutom kommer man att ha ersättningsnivå plus en bortre parentes och ytterligare en karensdag. Det frågar de inte efter, och jag träffar dem ofta men mindre ofta och oftare de fackliga organisationerna. 76 (): undrade vad vi får med en borgerlig regering. Ja, vi vet i alla fall vad vi nu har. Vi har tydligen friårspolitik, inte socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik som dina vänner tydligen efterlyser. administrerar tydligen en icke socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. Det kan ju vara intressant att veta. När man läser kritiken från de fackliga organisationerna ser man att det bland annat handlar om fler förmedlare, det vill säga om mera tid för de arbetssökande. Jag menar att en del av problemet är just att man låser fast arbetsförmedlarna. Man lägger över på dem för mycket av regelverk och också onödiga saker, till exempel friåret så som detta har utformats. Man skapar mycket av sådant som låser förmedlarna och lägger för lite fokus vid att vara ute och ha närkontakt med företagen. Det finns många fantastiskt fina projekt inom Ams ram där sådant görs Vaggerydsmodellen etcetera men de förblir just projekt och positiva inslag i ett system som inte förmår att ta till vara den här typen av arbetssätt. Vad säger då ? Ja, säger precis det jag har sagt: att de arbetslösa flyttas mellan olika kategorier, klassificeras om och får kort praktik eller aktivitet så att de kan räknas in i måluppfyllelsen. De blir alltså offer för statistikpolitik, inte för reella, riktiga, åtgärder. Vad som de facto hänt är att vi har ungefär lika många som försörjs genom olika typer av bidrag a-kassa, sjukförsäkring och socialbidrag som vi hade under den värsta lågkonjunkturen, ungefär . Det är det dystra. Vi har flyttat om mellan olika kolumner. Det klassificeras olika . Detta är ett gigantiskt misslyckande från och Socialdemokraternas sida. Jag tror att får jättesvårt att summera sin tid som arbetsmarknadsminister och att vara stolt, men vi får utvärdera det när vi närmar oss valrörelsen. Jag är rädd att alltför många arbetslösa kommer att uppleva sig icke hjälpta fram till dess. 77 (m): Tänk om , med tanke på att statsrådet har väldigt mycket bekymmer med vilken politik som vi i alliansen framöver ska driva, kunde ägna en hel del av tiden åt att konstruktivt försöka hjälpa de hundratusentals människor som står utan jobb, åt att kunna få en bättre fungerande matchning mellan sökande och dem som behöver arbetskraft! Jag är alldeles övertygad om att han då skulle kunna känna viss stolthet när han möter just de stora grupperna. Sedan ska vi klara att redovisa vår politik som vi kontinuerligt gör. Statsrådet säger att herrarna blir så uppiggade av kritiken från olika håll. Ja, uppiggade, men man kan ju konstatera att den kritik som vi av tradition från lite olika utgångspunkter har riktat identifieras nu från ett otal aktörer från enskilda arbetssökande som av olika skäl och mer eller mindre berättigat känner ett främlingskap, från organisationer och från avnämare, sådana som efterfrågar arbetskraft. Det måste väl ligga någonting i detta. Eftersom jag vill ha kvar slagkraftiga och riktigt effektiva arbetsförmedlingar i samverkan med privata aktörer är jag intresserad av att ta fasta på kritikerna. Vad har de att anföra? Vad är det som inte fungerar, och vad är det som kunde fungera bättre? Är man beredd att raljera över kritikerna kan man aldrig räkna med att dra till sig någonting av den kritiken och rimligtvis aldrig kunna reformera systemen på ett väl fungerande sätt. Jag tror att det finns anledning för statsrådet att noga fundera på just detta. I en tidigare interpellationsdebatt sade statsrådet att vill se skrämda arbetstagare, rädda arbetstagare. Nej, Moderata samlingspartiet vill se både stolta företagare och stolta löntagare som med sin kompetens möter framtiden. Då är det också väl och viktigt att ha ett utbildningssystem det gäller framför allt ungdomarna som är sådant att de stolta kan gå från skolan med kunskaper, aptit på livet och en vilja att göra en insats för det framtida . Det är inte att bejaka detta med att ha rädda löntagare. Vi vill ha glada och stolta löntagare som känner en stolthet över sin kompetens. 78 Statsrådet (): Jag börjar med att tacka för debatten. Också jag blir uppiggad av uppiggade motdebattörer. , jag har inga bekymmer med er politik, men jag tror att många människor får bekymmer med er politik. Ni däremot blir bekymrade varje gång jag påminner om er politik: sänkta ersättningsnivåer i a-kassan samt sjukförsäkringen och förtidspensioneringarna. Lägger man ihop er två, som ju är en del av maktalliansen, handlar det om att försämra anställningstryggheten och om att försämra konfliktreglerna. Så är det. Jag kommer att fortsätta med att påminna om det. Jag är bekymrad å medborgarnas och löntagarnas vägnar. Om jag sade att jag tror att vill se skrämda löntagare tar jag tillbaka det. Nej, det tror jag inte, . Jag tror inte att ni vill det. Men ni kommer att få se rädda, skrämda, löntagare med den politik som ni vill införa. Men det återstår väl att se. Jag får tacka herrarna för en trevlig debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:434 om ursprungsmärkning av kött 79 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att konsumenterna ska få en fullständig information om köttets ursprung. Jag delar åsikt att dagens regler om ursprungsmärkning kan förbättras och att det är viktigt dels att konsumenterna får information om livsmedlens ursprung, dels att informationen som ges inte är vilseledande. Förbättringsarbetet har redan påbörjats. I vitboken om livsmedelssäkerhet ingår ett förslag om en översyn av de generella märkningsreglerna. Kommissionen har påbörjat denna översyn och avser bland annat att se över reglerna om ursprungsmärkning där ett formellt förslag väntas . Medlemsstaterna har haft möjlighet att komma med inspel till kommissionen. Eftersom märkning av livsmedel är en viktig fråga har utnyttjat denna möjlighet att inkomma med synpunkter. Den svenska linjen går ut på att vi vill att översynen inte ska gälla enbart märkningsdirektivet utan all lagstiftning där regler om märkning ingår. Även i fråga om ursprungsmärkning är vi för ett horisontellt synsätt, det vill säga att samma regler ska gälla för samtliga livsmedel i stället för att det finns särskilda regler för nötkött, svinkött, kycklingkött och så vidare. Ursprungsmärkning är en komplex frågeställning. Konsumenterna efterfrågar information om livsmedlens ursprung av många olika skäl. Jag anser därför att det är viktigt att först utarbeta precisa kriterier för hur ursprung ska anges, så att informationen inte vilseleder utan vägleder. Sammanfattningsvis kan jag säga att jag delar åsikt att dagens regler om ursprungsmärkning kan förbättras och att detta arbete redan har påbörjats. Jag anser att märkning av livsmedel är en viktig fråga, och kommer att delta aktivt i arbetet med att förbättra reglerna. 80 (): Jag vill börja med att tacka för det positiva svar som jag har fått från jordbruksministern. Det gläder mig att fler och fler inser att ursprungsmärkning av livsmedel är viktigt. Men fortfarande återstår en hel del att göra. Jag har valt att i min interpellation fokusera på ursprungsmärkning av kött. Anledningen är den senaste tidens larmrapporter om importerat salmonellasmittat kött men även oklarheter om varifrån olika köttpartier har kommit och antydan om att fusk förekommer. Vi äter mer kött än . Enligt har köttätandet ökat med sedan gick med i EU. En ökad konsumtion av kött och en ökad handel över nationsgränserna har medfört även ökad import av kött, och det från hela världen. Ju längre bort från oss konsumenter som djuren föds upp, desto mindre information känner konsumenterna att de får om både uppfödningsmetoder och tillsatser som har brukats. Utebliven märkning alternativt otydlig märkning om varifrån livsmedlen kommer har skapat oro och misstro. I en Temoundersökning framkom att endast två av tio konsumenter litar på sin matbutik. Det främsta skälet anges vara den bristande ursprungsmärkningen i livsmedelsbutikerna. Konsumenternas brist på förtroende för handeln spiller även över på oss beslutsfattare. Engagemang och ansvar för bättre märkningssystem är inte bara en konsumentfråga, det är också en politisk fråga. Det finns goda förutsättningar för att verkligen gå vidare då det gäller ursprungsmärkningen. Vi har regler för ursprungsmärkning av nötkött, regler som mycket väl kan ligga till grund för att även ursprungsmärka svin- och fårkött med mera. Dagens konsumenter vill veta varifrån kött kommer, vilka uppfödningsmetoder som använts, och medvetna konsumenter vet också att djurens hälsa är en del i livsmedelskvaliteten. Hur våra livsmedel produceras påverkar den värld vi lever i, och det påverkar också vår hälsa. Jag vill därför ställa några ytterligare frågor till jordbruksministern och knyta an till det vi har . Vi har ursprungsmärkning redan införd på nötkött, och jag vill fråga ministern om regeringen kan tänka sig att följa den linjen så att det inom rimlig tid ska vara möjligt att utvidga ursprungsmärkningen till att omfatta även annat kött än nötkött. Den ursprungsmärkningen ska naturligtvis komma till stånd inom en rimlig tid, så att vi inte överlåter det till fortsatt översyn och ytterligare utredningar. Den frågan skulle jag mycket gärna vilja ha ett svar på. 81 (): Som påpekats här vill konsumenterna ha säkra och trygga livsmedel. Man vill veta vad man stoppar i magen, varifrån det kommer och vad det innehåller. för fram på ett bra sätt i sin interpellation den viktiga frågan om just ursprungsmärkning av kött, något som vi kristdemokrater lyft fram i motioner, interpellationer och frågor, inte minst i ljuset av att hundratals ton salmonellasmittat kycklingkött väller in över gränserna året runt. Man kanske ska säga: salmonellasmittad kyckling så att det inte blir en diskussion om vilket begrepp vi använder. Här handlar det om beredningar. När vi ställt frågor och har fått svar har jag fått intrycket att vi jobbar åt samma håll i syfte att få en ursprungsmärkning av allt kött. Det är väl en ton av det också i det här interpellationssvaret. Men jag blev lite fundersam ändå när jag läste svaret, och det var därför jag tog till orda. Det här glöder ju inte av het vilja att få till stånd snabba förändringar på området, som är nödvändiga. Det talas om att reglerna kan förbättras. Ja, visst kan de det. förväntas ett förslag från kommissionen. I det här arbetet ska delta med ett horisontellt synsätt där alla livsmedel ska märkas. Det är väl bra. Men hur kommer det att ta? Är jordbruksministern beredd att medverka till att köttet prioriteras när det gäller ursprungsmärkning? På vilket sätt kan gå före i arbetet med ursprungsmärkningen? Finns det skäl att utifrån hälsa och säkerhet, inte minst i salmonellaperspektivet och med folkhälsoaspekter, försöka få till stånd en märkning av den typ av köttberedningar som det här handlar om? Måste det ta så ? Är ministern beredd att prioritera köttet innan hela systemet är på plats? Finns det möjligheter att gå före och snabba på, inte minst när det gäller områden där salmonellasmittade köttberedningar kommer in i vårt land? 82 Jordbruksminister (): Vi har en stolt tradition i när det gäller säker mat. Vi har jobbat mycket för att se till att vi är salmonellafria. Vi har mervärden i den svenska produktionen både när det gäller matsäkerheten och när det gäller miljö, djurskydd och etik. Där har vi arbetat för att kunna behålla våra svenska regler. Vi har särregler i för bland annat salmonellakontrollen. Vi har arbetat för att påverka EU i övrigt och har lyckats i vissa stycken. Jag vill vända mig mot bilden av att ton av smittat kött väller in över gränserna. Vi har ett bra system inom EU för kontroll av import och mat från tredjeland. Livsmedel med animaliskt ursprung kontrolleras alltid. Vi har speciella kontrollstationer för import. Om vi hittar mat som på olika sätt inte håller måttet från säkerhetssynpunkt kan vi stoppa import och se till att den maten inte kan saluföras. håller jag med om att det finns ett behov av att hjälpa konsumenterna att göra bra val. Vi vet att konsumenterna vill ha information om ursprung särskilt när det gäller kött. Jag vill dock påminna om att det här är ett område som är harmoniserat inom EU. De bästa lösningarna finner vi ändå om vi undviker handelshinder som vi lägger ribban väldigt högt för matsäkerheten. Det är så som vi i första hand vill arbeta. Det lite byråkratiska uttrycket att vi vill jobba horisontellt innebär att vi vill ha en ursprungsmärkning inte bara för nötköttet utan också för andra köttslag. Men jag vill i sammanhanget understryka att vi måste göra det enkelt för konsumenterna att välja. Det får inte bli krångliga system. Vi måste finna system som sammanfattar ganska komplicerade förhållanden på ett enkelt sätt, och konsumenterna måste känna en god vägledning. Vi kan känna oss tämligen trygga med maten inom EU. Vi kan göra avsevärda förbättringar när det gäller märkningen av livsmedel, och det vill jag arbeta för, och jag vill i första hand arbeta för det på EU-nivå. 83 (): Jordbruksministern nämnde att vi ska göra det enkelt för konsumenterna. Då vill jag ställa en fråga. Vi har en ursprungsmärkning jag upprepar det jag sade tidigare för nötkött. Kan det ligga till grund, för då kan man vinna tid, för att utvidga märkningen till att gälla även andra köttslag? Det finns många skäl för att verkligen komma framåt på det här området. Det vill vi poängtera från sida. Vi har i våra motioner påpekat vikten av att ursprungsmärka kött. Det är upprörande att se att det, trots att det finns en märkning och förekommer kontroller, kommer in salmonellasmittat kött. Ganska uppdagades det att några importörer har för avsikt att manipulera med ursprunget genom att märka om importerat kött och ange att det är av svenskt ursprung. När man tar del av detta inser man att märkningen och kontrollen av köttet borde bli bättre. Man borde också förbättra och förfina metoderna för att komma till rätta med fusket och för att konsumenterna ska känna sig trygga när de väljer livsmedel. Ett särskilt ansvar har naturligtvis regeringen som ska företräda inom EU. Ansvaret för att stärka konsumentmakten vilar väldigt tungt på regeringen när den agerar i . Det som jag kan känna en viss tveksamhet inför är detta som konsumentministern hänvisar till, att det inte enbart är märkningsdirektivet som ska ses över, utan det gäller all lagstiftning där regler om märkning ingår. Jag skulle vilja ha ett förtydligande där, om regeringen avser att arbeta för att man ska ta ett steg i taget eller om avsikten är att all översyn ska ske först innan vi kan gå vidare med ursprungsmärkningen. Jag befarar att det kommer att göras en hel del översyn. Sedan kanske man skjuter på förslaget, och då ligger inte detta inom överskådlig tid. Man ska ha ett horisontellt synsätt på ursprungsmärkning. Jag har tidigare påpekat att samma regler naturligtvis ska gälla, och jag hade inte alls någon tanke på något annat. Det är klart att det underlättar för konsumenterna om vi har samma regler för alla köttslag. Där bör tydligt ingå både uppfödning och eventuella tillsatser. Det kanske är en tillfällighet att interpellationsdebatten om ursprungsmärkning hålls eftersom det är världskonsumentdagen. Visserligen var temat ett annat än temat i dagens debatt, men det är värt att lyfta fram konsumentfrågorna och våra livsmedel inte bara när det är internationella konsumentdagar, utan vi bör diskutera dem kontinuerligt så att vi kan hjälpas åt i arbetet inom EU så att vi kan skicka med regeringen att vi måste komma längre och att det måste ske inom överskådlig tid. 84 (): Jag tycker att det är bekymmersamt att jordbruksministern verkar vara nöjd med den takt som det här sker i. Det kommer ett förslag till beslut från kommissionen . Sedan ska behandla detta med sitt horisontella synsätt, det vill säga att samma regler ska gälla för samtliga livsmedel och jag uppfattar inte att jordbruksministern vill prioritera kött framför andra livsmedel och då lär det ta en hiskeligt . Jag är också bekymrad över att jordbruksministern känner sig föranlåten att vända sig mot bilden av att det kommer in mycket dåligt kött i landet. Vill jordbruksministern förneka att det sker import av stora mängder hundratals ton av kyckling till det här landet som är salmonellasmittat? Dessutom är jag bekymrad över att jordbruksministern mer verkar rädas att det ska betraktas som handelshinder än att verka för ett snabbt införande av ursprungsmärkning av allt kött som konsumenterna efterfrågar. Detta är också en demokratifråga. Jordbruksministern, jag och kan välja och vraka i affärerna. Vi har råd att köpa naturbeteskött från Kvismaren och andra bra ställen. Men människor på institutioner och barn i skolan är hänvisade till storköksberedda maträtter. Det är där som vi hittar den typen av importerade köttberedningar som jordbruksministern inte verkar särskilt angelägen om att stoppa från att de ska komma in i , och det tycker jag är bekymmersamt. 85 Jordbruksminister (): Det förefaller inte som att har noterat vad jag har gjort när det gäller bland annat kyckling som kan vara salmonellasmittad. Vi har hävdat de svenska salmonellagarantierna. Vi har gjort omfattande insatser för att se till att garantierna kan utökas. Jag har sagt att om man vid de provtagningar som görs upptäcker salmonellasmittat kött kommer vi att stoppa importen från den anläggningen. Jag kommer inte att lägga fingrarna emellan i de situationerna. Vi har också gett ett särskilt uppdrag till att utöka kontrollerna. Vid det senaste tillfället, när vi fick redovisningen från , kunde vi konstatera att utvecklingen hade gått åt rätt håll. Man hade påträffat betydligt färre salmonellasmittade partier. Jag vill återigen framhålla att det inte bara handlar om märkning. Inom EU har man, med stark argumentation också från svensk sida, fattat beslut om att förändra regelverket. Vi ska få ett hygienpaket som ska genomföras från . Det innehåller både bättre hygienregler och ett system för kontroll från jord till bord. Vi ska ha säkra livsmedel. Vi har också fattat beslut om en ny zoonoslagstiftning. Vi arbetar på gemensamma regler mot campylobacter.