prot · GT0949 · 2005-12-12 00:00:00 — Men denna möjlighet finns redan. Det finns redan en förordning som ger privata aktörer och andra aktörer tillåtelse att göra detta. Vad vi från sida menar är att vi måste öka den andelen ytterligare. Vi tycker inte att Ams har gjort tillräckligt, utan det borde kunna göras mer. Det har den borgerliga alliansen tyckt är en bra idé och har därför tillstyrkt detta, och det tackar jag för. Jag tror att vi ska kunna göra en bra politik av detta framöver. Jag tror att det är väldigt viktigt att arbetsförmedlare, oavsett om de är offentliga eller privata, lever upp till målet att förmedla fler arbeten. Några ord till slut om några andra områden. Det gäller den individuella kompetensutvecklingen, som de borgerliga åter gör en stor affär av. Där är det ett problem. Jag läser ur reservationen från den borgerliga alliansen som skriver: Enligt vår mening bör dock inte låginkomsttagarnas mer begränsade handlingsutrymme föranleda beloppsgränser som gör hela reformen meningslös. Men det är detta som är kärnan. I de förslag som vi plockade fram var problemet att vi får ett kompetensutvecklingssystem bara för de högavlönade, medan de som är i störst behov av att få kompetensutveckling på företagen är låginkomsttagarna. Det är inte acceptabelt att ha ett sådant system i den svenska arbetsmarknadspolitiken som bara gynnar höginkomsttagarna. Det vill tydligen den borgerliga alliansen gå vidare med, men vi från säger blankt nej till detta. Jag ska ta upp ytterligare några saker. När det gäller JämO har vi från majoriteten valt att prioritera avskaffandet av lönediskriminering på grund av kön. Därför har vi lagt till 6 miljoner till JämO för att fortsätta denna kartläggning och lära företagen hur man gör denna lönekartläggning för att vi ska få bort den orimliga lönediskrimineringen. De fyra borgerliga partierna säger ingenting om detta. Till HomO har vi gett till. Av någon anledning och jag kan kanske förstå varför väljer att ta bort denna extra satsning på HomO. Det är helt obegripligt med tanke på att vi fick en rapport om att hatbrotten i ökar markant. Då är det HomO som måste ha mer pengar, mer resurser för att kunna göra något åt detta. Detta vill bara ta bort. När det gäller är det en utmärkt utveckling att vi går vidare och följer det förslag som fanns tidigare. Vi tror också att trestegsmodellen är bra och att det är viktigt att vi släpper in den sociala ekonomin i detta arbete för att gå framåt. Med detta yrkar jag bifall till reservation 5 under punkt 4. Övriga punkter finns på papper för eftervärlden, och det är bra nog. 87 () replik: Jag vet att har arbetat väldigt mycket för friåret och att han tycker att det är en väldigt bra reform. Jag är inte alls övertygad om samma sak, bland annat därför att det har visat sig att de kvinnor som har tagit friår har fått lägre löneökningar än de som inte har tagit friår. Och det är ju inte precis de högavlönade kvinnorna, tyvärr, som tar friår. Vad anser om det? 88 () replik: Det är faktiskt bekymmersamt att en friårsledighet ska resultera i lägre lön från arbetsgivaren. Det tycker jag inte är acceptabelt. Därför står det både i budgetpropositionen och i utskottsbetänkandet att försöket måste vidareutvecklas. Och det finns säkert problem med friåret som vi måste rätta till. Det kan vi i så fall gå vidare med och se på i nästa års budget. Men det är ju precis samma sak när man är föräldraledig. Då missgynnas man också. Majoriteten tänker ta fram ett förslag för att man inte ska missgynnas under sin föräldraledighet. Möjligtvis måste vi göra samma sak när det gäller de som är tjänstlediga från jobbet eller de som har friår från jobbet upp . Det är möjligt att en liknande lagstiftning måste finnas även för dem, för det är inte acceptabelt att man ska få lägre lön på grund av att man har friår och kanske använder till att vidareutveckla sig själv och ladda batterierna. Det borde uppskattas av arbetsgivaren i stället. 89 () replik: Det låter ju hoppfullt, om nu friåret ska fortsätta att finnas, att man ska hantera det på ett annat sätt. Men anser att de kostnader som vi har för friåret står i relation till den nytta vi får av friåret? Jag har träffat på en hel del friårslediga som upptäckte att det inte alls var särskilt intressant och roligt, att det inte gav någon riktig fortsättning. Behöver man då inte hitta nya möjligheter att styra friåret, eller ska man fortsätta att ha det på det här sättet? leder det ju ingenstans, utan man går tillbaka till jobbet och är ganska missnöjd med ledigheten, tyvärr. 90 () replik: Jag vet inte riktigt var har hittat de negativa erfarenheterna. De allra flesta är ju väldigt positiva och har sett detta som utvecklande. Vissa har valt att starta företag, vilket betyder att de kanske inte ens går tillbaka till sitt arbete. Vissa har valt att studera. Vissa har valt att bara vara lediga. Och vissa har valt att resa runt jorden. Det finns väldigt många olika sätt att utnyttja denna friårsledighet, men den gemensamma nämnaren brukar vara att man är nöjdare när man kommer tillbaka. Hälsa är svårt att mäta i pengar. Faktum är dock att friåret inte kostar lika mycket som det ser ut i budgetpapperen. Staten slipper ju betala en del kostnader för den som går in som friårsvikarie. Det ska gå med plus minus noll. Det fina med den här reformen är att den inte ska kosta någonting, utan det ska vara positivt för den som går in som friårsvikarie och som alltså har stått utanför den svenska arbetsmarknaden . Undersökningar har visat att det framför allt är personer med utländsk bakgrund som har fått en chans att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Vi vet att alla partier har haft svårt att ha en bra politik när det gäller hur vi ska få in personer med utländsk bakgrund på den svenska arbetsmarknaden. Lyckas vi med detta tack vare friåret, då ska vi vara glada för varenda person vi kan få in på den svenska arbetsmarknaden, och det måste räknas som plus. 91 () replik: sade inledningsvis att han inte fått igenom sänkt arbetstid i den här budgeten, som han i övrigt gillade. Men då kan jag upplysa honom om att veckoarbetstiden för befolkningen har minskat , så ni har inte lyckats bara utan . Det är väldigt bekymmersamt i att har lyckats driva ned arbetstiden. Som lök på laxen i den destruktiva politik som ni driver är detta med friåret. Tvärtemot vad säger kostar det ju mer än vad som står i budgettabellerna. och jag hade en debatt om detta . Det kanske kostar 45 miljarder om man räknar ihop både kostnaderna över budgeten och den samhällsekonomiska förlusten. Sedan är det inte alls så som säger, att det finns ett positivt samband, att friåret leder till bättre hälsa eller mindre frånvaro. Detta har utvärderats av IFAU vid som säger att resultaten visar att de som varit friårslediga inte arbetar i större omfattning efter friåret än vad de annars skulle ha gjort. Det har alltså inte gett en ökad arbetsförmåga. Friåret tycks inte heller bidra till minskad sjukfrånvaro men kan leda till tidigare pensionering. Det är alltså helt andra fakta från forskarna vid som utvärderat friåret än de fantasier som levererar här i talarstolen. 92 () replik: Nej, fantasier är det väl inte. Det handlar om en ökad livskvalitet för väldigt många människor. Samhällsekonomiskt positivt, ja. Jag vet inte var får 4 miljarder ifrån. Det är väl också en fantasisumma i värld, där han adderar och adderar för att kunna få fram en så hög siffra som möjligt. Om människor går från arbete och är lediga som högsta ersättning, eftersom det finns ett tak, som arbetslösa för vilka staten betalar a-kasseersättning går in som vikarier och får lön, kan inte kostnaden för 14 000 personer på helårsbasis bli 4 miljarder. Det borde en nationalekonom som själv kunna räkna ut. Sedan vet både och jag att det är svårt att i budgetpapperen räkna ut vad hälsan kostar. Vi vet vad ohälsan kostar i form av sjukskrivningar en summa som har ökat och ökat . Den har äntligen börjat plana ut och gå nedåt sakta men säkert, inte för . Men det är en kamp för att få ned dessa tal ytterligare där vi från regeringsmajoriteten eller från majoriteten jag sitter tyvärr inte i regeringen, men jag önskar att jag gjorde det har fått ned ohälsotalen sakta men säkert. Och friåret är ett sätt att få ned dessa. Men livskvalitet, , är ledordet för genomförandet av friåret. 93 () replik: Jag läser ur rapporten från forskningsinstitutet vid : Något stöd för påståendet om en förbättring av hälsan för de berörda av friåret kan IFAU inte finna. Resultaten visar att de som varit friårslediga inte arbetar i större omfattning efter friåret än vad de gjorde innan. Här finns inget stöd för de påståenden som gör. Det här har ju utvärderats. Ur synvinkel är det ju beklagligt att den här utvärderingen har dödat den här tanken såsom en rationell och förnuftig tanke, men så är det. Se sanningen i vitögat, ! Livskvalitet, säger . Är det rimligt att skattebetalarna ska betala det som kallade att resa jorden runt? Här ska pengar användas för vård, skola och omsorg. Är det inte viktigare att satsa offentliga medel på sådana uppgifter än att finansiera att de som är lediga ska resa jorden runt på det arbetande folkets bekostnad? Det är orimligt! Er politik är orimlig beträffande friåret och kravet på minskad arbetstid. 94 () replik: Ja, vad staten ska satsa pengar på för att öka livskvaliteten hos medborgarna kan man diskutera . Det finns ju faktiskt kommuner det borde veta som betalar solresor för pensionärer för att de ska må bättre och få en ökad livskvalitet. Jag tycker att det kan vara ett bra förslag, om det kan göra att pensionärerna blir gladare och mår bättre därför att de kommer till ett varmare klimat. Samma sak gäller många av de hårt arbetande kvinnorna. Om det var IFAU:s vet jag inte, men utredningar säger att det framför allt gäller offentliganställda kvinnor i åldern som har slitit inom offentlig sektor i kanske . Tänk att ge dem ett friår att kunna göra vad de vill med! Det är möjligt att tycker att det är dumt och att det är bättre att vi fortsätter att köra slut på offentliganställda för att de sedan ska få sjukersättning resten av livet och förtidspensioneras. Det är möjligt att det är en bättre variant à la jag tycker det inte. Syftet med friåret har aldrig varit att vi ska jobba mer. Tvärtom vi ska orka jobba längre, och vi ska också tycka att det är skoj att gå till arbetet. Tyvärr är det väldigt många som inte tycker att det är skoj att gå till arbetet. Man gör det för att man måste och känner hur kroppen börjar sätta emot. Det är inte så det ska vara, . Arbetet ska inte vara ett löneslaveri. Det ska vara roligt att gå och jobba. Många av oss tycker att det är skoj att gå och jobba och få pengar för det, och så vill jag att fler ska ha det. Det är livskvalitet, ! 95 () replik: Hatbrotten ökar, och därför ska HomO få ökade anslag, säger . Det är möjligt att vi kristdemokrater har missuppfattat någonting, men jag trodde att brott utreds och beivras av polisen. Därför har vi satsat mycket stora resurser på polisen bland annat för hatbrottens skull, för det är en mycket oroväckande tendens. Orsaken till att vi ligger lägre när det gäller anslaget till HomO är helt enkelt att vi tycker att antalet ärenden inte berättigar till den ökning av anslaget som HomO har fått. gör en lite ful sak, tycker jag, när han citerar ur vår reservation om individuell kompetensutveckling men stannar upp innan meningen: I stället borde det vara möjligt att införa någon form av extra skattekredit eller bidrag till låginkomsttagare som börjar kompetensspara. Vi vill alltså stötta låginkomsttagarna. Men det är också så: Skapar man system där idén är att alla ska ha exakt lika utfall, då är man kommunist eller socialist. Men jag trodde inte att miljöpartister var sådana. Vi vill skapa system där vi öppnar upp möjligheter för människor att kompetensutveckla sig och på olika sätt stöttar människor som är låginkomsttagare och medelinkomsttagare. Det är den kristdemokratiska politiken, och tydligen också alliansens politik. Och var med på den vagnen ett tag. Men försöker med dålig citatteknik dölja att han faktiskt har svikit sina löften och sina väljare i den här frågan. 96 () replik: Det finns väldigt många sätt att öka kompetensen bland anställda i företag. Jag tror inte att bästa sättet är förslaget om individuell kompetensutveckling som den borgerliga alliansen lägger fram i sin reservation, därför att det finns så många om och men. Framför allt utgår den från att det är de som redan har arbete, de mest betalda, som ska kunna sätta av mest pengar till detta, och det är därmed de som gynnas. Det kan inte samhället subventionera hur mycket som helst, och det är därför det förslag som vi hade arbetat fram föll. Det finns också komplikationer med EU-regler och så vidare, men vi ska inte gå in på den detaljen. Jag tycker fortfarande som miljöpartist att tanken är god, men problemet är att vi inte har hittat ett bra system som gör att vi gynnar dem som faktiskt bäst behöver kompetensutbildningen. Om jag inte missminner mig statsrådet får kanske rätta mig senare är den gruppen som får minst kompetensutveckling inom byggbranschen, till exempel. Kan berätta hur den gruppen människor ska kunna gynnas av den här kompetensutvecklingen, avdraget för de mest gynnade i deklarationer och så vidare? Förklara det gärna för mig! Sedan lägger man också till följande: Om sparmedlen inte kommer till användning för kompetensutveckling bör de kunna användas för att förstärka pensionen. Ja, förstärka pensionen för dem som redan har hög pension, ja! Det är inte ett sådant system som vi ska lägga grunden för. Det finns andra sätt. När vi avvecklade de individuella kompetensutvecklingspengarna ordnade vi dem på annat sätt, det vill säga för att göra det bättre för äldre personer när det gäller att kunna få studiemedel till exempel. Jag tror faktiskt att det är ett bättre sätt. 97 () replik: Det var bara en liten del som gick till det. Det mesta av de pengar som var avsatta för det här förskingrade ni och Socialdemokraterna på diverse olika saker. Byggnadsarbetare, är det de mest lågavlönade vi har i ? Jag vet andra grupper som jag upplever som mera ömmande i så fall, till exempel inom vården och omsorgen. Jag menar att man kan skapa system som gör att människor får nya möjligheter på arbetsmarknaden. Hur kan det komma sig att TCO och själva sade: Titta på den borgerliga reservationen och det borgerliga förslaget i de här frågorna! Det låg mest i överensstämmelse med vad de såg som viktigt. Men problemen kommer när man krånglar till systemen så till den milda grad. Vi vet ju alla att man på var emot det här, medan man på var för det. Och så krigade man internt i , och så lyckades tjänstemän begrava den här frågan i en massa tekniska krångligheter. Man skulle bygga upp en egen statlig myndighet som skulle sköta de här sakerna i stället för att utnyttja befintlig struktur via bankernas IPS-system och liknande saker. Det fanns många andra lösningar som man kunde ha valt, men man ville inte ha systemet, därför att man ville att det skulle vara exakt samma utfall för alla. Och så fungerar skolpolitiken när Socialdemokraterna styr, så fungerar det individuella kompetenssparandet så fungerar en massa olika saker när socialdemokrater och vänsterpartister styr. Det tråkiga var att drogs in i den fållan också och blev lika socialistiska som de andra samarbetspartierna är. 98 () replik: Sakta i backarna nu här! får vi inte dra alltför långtgående slutsatser av den här enskilda frågan, som har vänts, stötts och blötts . Jag kan dela åsikter om att de inom vård och omsorg också skulle behöva mer kompetensutveckling och få chansen till detta. Jag tror att det är eftersatt inom den offentliga sektorn också. Men det är inte den kategorin människor som detta kommer till del genom den reservation som ni har, därför att den gynnar mest höginkomsttagare. Mest grupper som har en bra kompetensutveckling via sina arbeten vill ni gynna ytterligare, och det tycker inte jag är rätt. Jag vill satsa mer på dem som faktiskt behöver det, och ett sådant system har vi inte kommit fram till. Sedan glömde jag faktiskt, fru talman, att besvara den första frågan från , nämligen om varför vi måste stärka HomO ytterligare med 1 miljon. Jo, det beror ju på att vi behöver mer pengar till informationssatsningar för att se till att den dolda sexuella diskriminering som finns på många arbetsplatser inte fortsätter. Vi måste stötta HBT-personer och måste ta ett allvarligt steg här. Det är sant att det inte är HomO som utreder hatbrotten, men i många av fallen spelar nog HomO en avgörande roll för att personer ska våga gå vidare i rättssystemet. Det finns ännu många tabun på detta område. Det borde veta, men tyvärr är de fortfarande ett HomO-fientligt parti ut i fingerspetsarna. Jag beklagar det men är glad över att Socialdemokraterna, står upp för den gruppen och ger HomO mer pengar. 99 (): växer bäst i ! Så löd rubriken på förstasidan i . När man sedan slog upp s. 4 kunde man läsa följande rubrik: Arbetslösheten sjunker regeringens paket står för hälften av de nya jobben. Men det var inte slut med det, utan på s. 13 i samma tidning löd rubriken: Stark svensk tillväxt. spår ljus framtid för ekonomin . För oss socialdemokrater var det positiva nyheter, i synnerhet som det stod att läsa i , och en bekräftelse på en lyckad ekonomisk politik. brukar ju inte stå på svensk socialdemokratis sida, åtminstone inte på ledarplats. Tillåt mig därför ge en eloge till den objektiva journalistik som präglar på nyhetsplats. De allra flesta av oss sätter likhetstecken mellan välfärd och ett samhälle där vi gemensamt bidrar efter förmåga och får del av tryggheten efter behov. Men tanken kring välfärdssamhället är något mycket större. Det handlar i grunden om att alla ska få en chans oavsett bakgrund, ursprung eller pengar i plånboken. Tankarna kring välfärdssamhället föddes i arbetarrörelsens barndom , i protest mot klassamhället som gjorde skillnad på besuttna och dem som saknade pengar. Klassamhällets systemfel var att det inte gav möjligheter till det stora flertalet utan endast till de redan privilegierade. Ett sådant samhälle kan aldrig blomstra eller utvecklas. Det är dömt att gå under eftersom det ställer människor utanför. Det största jobbpaketet i mannaminne så beskrev finansminister den satsning som vi nu debatterar, och jag håller gärna med. Det här är den största jobbsatsningen och definitivt den största under mina år som ordförande i arbetsmarknadsutskottet. Det är just den typen av insatser och åtgärder vi i den socialdemokratiska utskottsgruppen efterlyst när vi tvingats konstatera att den förväntade svängningen i konjunkturen inte gett de sysselsättningseffekter som vi räknat med. Därför är vi socialdemokrater beredda att satsa totalt på olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att få ut så många arbetslösa som det någonsin går i plusjobb, på utbildningsvikariat och i arbetspraktik, för att nämna några av de insatser som vi nu sätter i sjön. Mot denna satsning står sänkt ersättning i a-kassan, fyrdubblad medlemsavgift i a-kassan, i ersättning efter 300 dagars arbetslöshet. Men inte nog med det. Högerkartellen lanserar dessutom en för dem revolutionerande idé. De kallar det nystartsjobb, vilket innebär att arbetsgivaravgiften tas bort för dem som varit arbetslösa . Det motsvarar en subvention på . Det ska jämföras med de anställningsstöd som finns och motsvarar lönesubventioner . har vi drygt 27 000 personer som har allmänt, förstärkt eller särskilt anställningsstöd på detta sätt. Försök med sänkt arbetsgivaravgift, för att skapa fler arbetstillfällen, har prövats vid olika tillfällen. De utvärderingar som gjorts ger anledning till stor skepsis beträffande åtgärdens effektivitet. Det finns med andra ord ingenting som talar för att nystartsjobben skulle vara en bättre lösning än de arbetsmarknadspolitiska program som redan finns . Mina frågor till högeralliansen blir därför: Hur kan ni garantera att det blir 50 000 nya jobb? Hur har ni kommit fram till 50 000 nya jobb till en kostnad av dryga miljarden? I det här sammanhanget förtjänar det också att påminna om att högerkartellen är enig om att sänka skatterna till den så kallade OECD-nivån, det vill säga med , vilket motsvarar en femtedel av statens hela budget. Vi kan ju leka med tanken vad 250 miljarder i skattesänkningar skulle innebära för den svenska välfärden. Mina frågor till högeralliansen blir därför: På hur ska skatten sänkas med 250 miljarder? Blir det på två, tre, fyra eller ? Vem ska stå för notan? Är det de arbetslösa, barnfamiljerna eller våra äldre? Det är berättigade frågor att få svar på, och då inte bara jag utan hela svenska folket. I vårt betänkande finns också ett stort och viktigt avsnitt om vad vi förr kallade för arbetshandikapp och arbetshandikappade. När vi bifaller förslaget i betänkandet säger vi även ja till att i stället tala om funktionshinder och personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Orsaken är att det inte alltid finns en koppling mellan funktionshinder och nedsatt arbetsförmåga och att arbetsförmågan med rätt stöd inte behöver påverkas av funktionsnedsättning. Det är helt enkelt arbetsförmågan som ska vara avgörande. I det avsnittet finns även en punkt där utskottet föreslår att utvecklingsanställning ska kvalificera till a-kassa, och bör därför avslå regeringens förslag till ändringar i 14 och 17 §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring. Vidare ger utskottet regeringen till känna att personer som har lönebidrag ska ha möjlighet att fortsätta att arbeta till . Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Detta kommer arbetslivsminister och jämställdhetsminister att tala mer om. , fru talman: Jag talade i min inledning om att de allra flesta av oss sätter likhetstecken mellan välfärd och ett samhälle där vi gemensamt bidrar efter förmåga och får del av tryggheten efter behov. Ett sådant samhälle kräver att alla ska vara med, inte bara några. Just därför är denna stora satsning på arbete, med avtalsenliga löner åt dem som står allra längst från arbetsmarknaden, så viktig. Det är genom trygghet och klara spelregler som människor frigörs och utvecklas. Med dessa avslutande ord yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 100 () replik: växer bäst i , sade i sin inledning. I lördagens kunde man läsa: Kranarna sprutar för fullt, styrräntan är rekordlåg, regeringen öser på med valfläsk, och kronan handlas till de svagaste nivåerna . Det är två sidor av samma mynt. Vi har en ekonomi som är extremt expansivt inriktad med låga räntor och massor av pengar som sprutar ut ur , och ändå biter sig arbetslösheten fast på en hög nivå. Det är det svåra i dagens situation. 1,4 miljoner personer är inte på den reguljära arbetsmarknaden. Hur ska alla komma med? Ni har ett slagord, men det är ihåligt och saknar substans med tanke på de höga arbetslöshetsnivåerna. 101 () replik: Ja, , det är just därför vi gör denna kraftfulla satsning på 55 000 åtgärdsprogram. Vi gör det därför att man ska få ut människor, framför allt de människor som har en tendens att bita sig fast i arbetslöshet och som inte får en möjlighet att komma ut. Den dynamik och de effekter som blir av att fler människor jobbar innebär ju också att fler får sysselsättning. och de borgerliga pratar om hur många som är arbetslösa. Då ska jag läsa ur . Det står så här: Ej i arbetskraften: personer som varken är sysselsatta eller arbetslösa. Gruppen omfattar t.ex. studerande utan arbete (även deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiska program), sjuka utan arbete, hemarbetande, pensionärer. Det är de som räknar in bland de arbetslösa när han nämner 1,2 miljoner. 102 () replik: Nej, det gör jag inte.