prot · GS0987 · 2005-03-09 00:00:00 — Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU13 Författningsfrågor förenklad ordning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU17 Statliga fastighetsfrågor Punkt 1 (Ändrade ägardirektiv till ) 1. utskottet 2. res. (v) Votering: 276 för utskottet 25 för res. 1 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 43 fp, 28 kd, 17 c, 13 mp För res. : 24 v, 1 - Avstod: 1 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkterna 24 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU18 Statliga arbetsgivarfrågor Punkt 2 (Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken) 1. utskottet 2. res. 4 (fp) Votering: 230 för utskottet 43 för res. 4 28 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 24 v, 17 c, 13 mp, 1 - För res. 4: 43 fp Avstod: 28 kd Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU6 Sjö- och kustövervakningsfrågor Punkt 1 (Vrak och ägarlösa båtar) 1. utskottet 2. res. 1 (c, m, fp, kd, mp) Votering: 147 för utskottet 149 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 24 v, 1 - För res. 1: 47 m, 43 fp, 28 kd, 17 c, 14 mp Frånvarande: 22 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 2 (befogenheter) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 276 för utskottet 25 för res. 2 1 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 43 fp, 28 kd, 17 c, 13 mp För res. 2: 24 v, 1 - Avstod: 1 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 5 (Miljösäker sjöfart) 1. utskottet 2. res. 4 (c) Votering: 280 för utskottet 19 för res. 4 1 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 47 m, 41 fp, 27 kd, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 4: 1 fp, 1 kd, 17 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 6 fp, 5 kd, 6 v, 5 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU8 Ändringar i minerallagen Punkt 1 (Minerallagens inriktning och omfattning) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 221 för utskottet 14 för res. 2 67 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 7 m, 33 fp, 11 kd, 24 v, 17 c, 1 - För res. 2: 14 mp Avstod: 40 m, 10 fp, 17 kd Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Synen på äganderätten i samband med minerallagen) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd) Votering: 170 för utskottet 119 för res. 3 13 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 24 v, 16 c, 1 mp, 1 - För res. 3: 47 m, 43 fp, 28 kd, 1 c Avstod: 13 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 5 (Undersökningstillstånd: handläggningen av ansökningar) 1. utskottet 2. res. 7 (m, fp, kd) Votering: 170 för utskottet 118 för res. 7 14 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 24 v, 17 c, 1 - För res. 7: 47 m, 43 fp, 28 kd Avstod: 14 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Punkt 9 (Bearbetningskoncession: mineralersättning) 1. utskottet 2. res. 14 (m, fp, kd) Votering: 169 för utskottet 118 för res. 14 15 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 24 v, 16 c, 1 - För res. 14: 47 m, 43 fp, 28 kd Avstod: 1 c, 14 mp Frånvarande: 16 s, 8 m, 5 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 21 § Vissa näringspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU9 Vissa näringspolitiska frågor. 165 (): morfar har fått en ny beundrare i mig. Fast han vet inte om det, lika lite som vet om det. Han plägar ha sagt att om man inget har att säga ska man inte heller säga någonting. Det är klokt. Jag borde leva efter morfars ord. Jag har egentligen inte så förskräckligt mycket att säga om betänkandet, men jag ämnar ändå säga något. Det finns vissa inslag i det som man inte kan undvika att kommentera. Det betänkande som vi ska debattera gäller ett antal motioner från motionstiden. Motionerna har det gemensamt att det där krävs vissa lättnader och viss uppmuntran för företagsamhet inom vissa branscher och företag som är bedrivna av vissa personer, av kvinnor, unga och invandrare. Uppenbarligen måste motionärerna tycka att det krävs lättnader för just den typen av företagare och branscher. Det är intressant att läsa motionerna, hur man olika men ändå gemensamt argumenterar vältaligt för lindringar och förbättringar för de företag och branscher man värnar. Visst är det förståeligt att det finns en omsorg om företag. Men det är egendomligt att omsorgen bara gäller vissa företag, att inte motionärerna inser att det behövs en allmän förbättring av näringslivsklimatet. Ja, inte för de stora företagen. Vi fick före voteringen höra att de i allmänhet har det ganska bra. Då debatterades gruvföretagen. Visst kan man säga att gruvföretagen i någon mening har ett gott näringslivsklimat, men det gäller inte de små företagen. Det gäller inte de enskilda företagen. Deras situation är minst sagt bra. Det är värt att notera att den besvärliga situationen gäller inte bara kvinnliga företagare, unga företagare eller invandrarföretagare. Den gäller faktiskt alla företagare som driver de små och medelstora företagen. Vi moderater har länge värnat företagsamhet, och vi har länge pläderat för att näringslivsklimatet ska förbättras för framför allt de små företagen. Vi tycker att det är bättre att generellt förbättra klimatet för företagen än att just rikta sig till vissa branscher och vissa nischer. Okej, det är ett känt politiskt knep att fokusera uppmärksamhet på någon bransch och hämta hem politiska vinster, men det tycker vi är ett för billigt knep. Vi tycker att klimatet för företagsamheten ska förbättras. Vi tycker så därför att utan fler företag, utan fler företag som vill anställa, utan fler företag som vill växa, kommer vi inte att klara sysselsättningen i . Vi kommer inte heller att klara välfärden. Vad kan man då göra för att förbättra? Var finns hindren? Hindren finns på många olika områden. Rader av utredningar pekar på kostnaderna för regelbördan. Senast i pekar man på kostnaderna och på regeringens saktfärdighet. Den ekonomiska risken för företagare. Inte nog att man satsar egna pengar för att starta ett företag, dessutom måste man ofta gå i personlig borgen för de lån som företaget tar upp. gå i konkurs blir man sittande med skulderna eftersom de är personliga skulder. Lite hårt uttryckt är det bara döden som kan skilja någon från de skulderna. Livstidsstraff för misslyckad företagsamhet är väl att ta i en smula. Inkomster fluktuerar, inte därför att arbetsinsatsen fluktuerar utan därför att de yttre betingelserna fluktuerar. Konjunkturen går upp och ned. Förutsättningarna i branschen kan variera, och då varierar inkomsten för företagaren. Inkomsten kommer inte från en arbetsgivare som sätter in ett visst belopp på ett bankkonto utan den kommer av det egna arbetet, av det som blir kvar i företaget när alla andra kostnader är betalda. Tillgången för en företagare till transfereringssystemet är kanske inte tillräckligt. Blir en företagare sjuk får man betala sin egen sjukfrånvaro , trots att man betalar in till transfereringssystemet. Skulle man bli arbetslös därför att företaget går knackigt är man inte berättigad till arbetslöshetsersättning fullt ut. Företaget måste i princip först avvecklas innan man kan få bidrag. Regler för semesterersättning och arbetstid gäller naturligtvis inte för en företagare, men de gäller för en anställd. är ansvaret för en företagare långtgående, det vill säga ansvaret för dem som man törs anställa. Många upplever att detta ansvar har blivit en kvarnsten runt halsen, inte minst gäller det ansvaret kostnaderna för de anställdas sjukfrånvaro. Det finns ett evigt ansvar. Efter de återstår de , om vilket det inte finns någon bortre parentes. Det ekonomiska utbytet av att vara företagare, att ta dessa risker, att utsätta sig för detta ansvar, att klara av allt detta krångel, är inte särskilt stort. Ånyo handlar det om politiska beslut som omöjliggjort ett särskilt stort ekonomiskt utbyte. Förklaringarna återfinns i de förkättrade 3:12-reglerna, vilka vi har diskuterat och debatterat i denna kammare. Det är skatteregler som bygger på en fullständigt felaktig idé, att en företagare är att likställa med en anställd. Jag har just redogjort för att så inte alls är fallet. Tvärtom det är grundläggande och fundamentala skillnader på den punkten. Visst måste villkoren för företagare rent generellt förbättras. De motionärer som kräver att villkoren ska förbättras har förstått en hel del, men inte allt. Villkoren måste förbättras för alla och inte bara för en del. På ett område kan man säga att det kanske inte räcker med en förändring av regelverket, skattesituationen och transfereringssituationen. På ett område kanske just kvinnors situation förtjänar att uppmärksammas lite extra. Det handlar om kvinnors tillgång till marknader för företagande. Av någon anledning jag tror mig veta vilken har kvinnor en tendens att vilja arbeta inom vård, skola och omsorg. Där gör kvinnorna en beundransvärd insats, under inte alltför generösa ekonomiska villkor. Men om någon kvinna nu skulle vilja utveckla ett företag inom den här branschen, om man har en idé om hur vården ska se ut för att kundnyttan ska öka och kostnaderna ska minska, om man har en annan idé när det gäller undervisning än vad eller skulle stipulera, är det väldigt svårt för en kvinna att starta ett företag i just den branschen. Det är förstås svårt även för en man som vill starta ett företag i den branschen det är svårt för alla som skulle vilja göra det. Den branschen är inte öppen för entreprenörskap. Den är inte öppen för ett privat företagande. Med detta stänger man därför ute generösa och stora möjligheter för just kvinnor att utveckla sitt företagande. I stället hänvisar man kvinnor till de vanliga, traditionellt manliga branscherna, kanske byggnadssektorn. Gruvsektorn fick vi lära oss kanske inte var så populär för kvinnor. Om inte annat så av jämställdhetsskäl något som debatterades och var föremål för mycket uppmärksamhet här i går borde man fundera på om man inte skulle göra någonting för att öppna upp möjligheterna att starta företag just inom områden som vård, skola och omsorg. Mycket kan göras för att underlätta för de hundratusentals tappra människor som trotsar alla de hinder och svårigheter som denna kammare har beslutat ska gälla för företag. Jag är naturligtvis inte naiv nog att tro att alla dessa regler kan tas bort, ej heller att hela ansvaret kan lyftas bort från företagarna. Men mycket kan göras, och jag ser fram mot den dagen så sker. Om hundratusentals människor väljer att vara företagare, hur många företagare skulle vi då inte få om reglerna lindrades och bördorna blev mindre? Då tror jag, herr talman, inte att det behövs några särskilda regler för vare sig kvinnor, unga eller personer med invandrarbakgrund. Med de orden ställer jag mig bakom samtliga moderata reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1 under punkt 1. 166 (): är förhindrad att delta i den här debatten, och därför deltar jag i hennes ställe. Hon hade anmält sig för 15 minuters talartid, men jag kan glädja kammaren med att jag inte tänker använda så mycket tid utan ska fatta mig ganska kort. Det här ärendet känns väldigt mycket som favorit i repris, och de flesta av oss har ungefär samma ståndpunkter som . Vi i har reserverat oss på ett tiotal punkter de flesta tillsammans med övriga borgerliga partier. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer där vi finns med, men jag yrkar bifall bara till en, reservation 13 om fordonsindustrin. Den första reservationen i betänkandet handlar om kvinnors företagande. För att fler kvinnor ska vilja starta och driva företag behövs, precis som talade om, bland annat regelförenklingar och lägre företagsskatter. Men ännu viktigare är att områden som domineras av statlig, landstingskommunal och sektor öppnas upp för privata alternativ. Många kvinnor inom till exempel vård- och omsorgssektorn skulle säkerligen starta egna små företag om de inte mötte ett så tufft motstånd som de gör. I den kommun där jag bor har det varit näst intill omöjligt att starta företag som erbjuder alternativ till den offentligt drivna verksamheten. Jag tror att en av de allra viktigaste förutsättningarna för att kvinnor ska vilja starta nya företag är att det blir möjligt att erbjuda alternativ till verksamhet. I de följande reservationerna tar vi upp invandrares företagande och ungdomars företagande. Även för dessa grupper är det viktigt med förenklingar, och vi pekar på att framför allt invandrare med begränsade kunskaper i svenska måste få möjlighet att ta till sig den information som ges. Det måste uppmärksammas när vi utformar näringspolitiken. För att ge de unga lust att bli företagare är kanske det allra viktigaste att de tidigt får kunskap om vad det innebär att driva företag att de på olika sätt uppmuntras till entreprenörskap. Det är viktigt att stödja föreningar och nätverk som Snilleblixtarna och Ung Företagsamhet, som arbetar för att göra unga människor positiva till eget företagande. Vidare är skogsindustrin oerhört viktig för vårt land och svarar för en mycket stor andel av våra exportintäkter, precis som den gruvnäring vi tidigare talade om. Men det behövs en ökad grad av vidareförädling. Delar av skogsråvaran passar givetvis bäst för energiframställning och massaproduktion, men det skulle vara av stort värde att öka andelen vidareförädlat trä. finns en stor mängd företag som tillverkar fönster, trätrappor, golv, kök med mera, men det finns mer att göra. Inte minst är det önskvärt med en ökad användning av trä som material för husbyggnad. Det finns numera ett träprogram för att främja den här utvecklingen, och jag hoppas bara att det ska gå igenom. Vi anser att en utredning bör tillsättas som granskar vilka effekter konkurrensen om skogsråvaran kan få för de olika branscherna och vilken potential skogen framgent har. I reservation 13 tar vi upp fordonsindustrin, en synnerligen aktuell fråga. Fordonsindustrin är en av stöttepelarna i den svenska industrin. Den sysselsätter, som vi framhåller i reservationen, ungefär 150 000 personer, direkt eller indirekt. Den samlade fordonsindustrin står för av den svenska exporten och svarar för av forsknings- och utvecklingsverksamheten i näringslivet. Branschen har stor regionalpolitisk betydelse, framför allt i , som vi har fått erfara , men också i till exempel , där Volvos tillverkning av lastbilshytter i sysselsätter tusentals människor. I samband med diskussionerna om tillverkningen vid i har regeringen lagt fram ett åtgärdspaket. Det är bra, men enligt vår mening är det inte tillräckligt med så kallade brandkårsutryckningar, utan regeringen bör utarbeta en offensiv långsiktig strategi för fordonsindustrin. För att vi i ska kunna hävda oss behövs en ordentlig satsning på de övergripande nationella strukturerna såsom forskning, skatter, utbildning och infrastruktur. Och när det gäller infrastrukturen är det nödvändigt med en viss buffert, så att inte en nysatsning, som i , försenar vägbyggen i andra delar av landet, vilket får väldigt besvärliga verkningar. Det behövs också förbättringar av förutsättningarna för att driva företag och för att investera i , vilket skulle gynna fordonsindustrin. Några exempel: Vi vill ta bort dubbelbeskattningen, som missgynnar svenskt ägande. Vi vill inte skapa sämre villkor för biltrafiken vi vill alltså inte höja skatterna på energi och inte heller på bilism. Det finns mycket mer som kan göras, men jag nöjer mig med att yrka bifall till den gemensamma borgerliga reservationen nr 13. 167 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1. Här har vi ett betänkande som gäller vissa näringspolitiska frågor, och det är ju inom det här området som den nuvarande regeringen med stödpartier gör sina största misstag. Det är misstag som gör att lånar ca 50 miljarder för löpande drift av landet, misstag som gör att kvaliteten på skola, vård och omsorg sjunker år för år. Det är endast inom svenskt näringsliv som resurserna kan skapas för att ska kunna fortsätta som ett välfärdsland. Jag tror inte att det beror på enbart bristande insikter i regeringen. Det är snarare en dogmatisk låsning och ett överordnat begär att få behålla regeringsmakten som ställer till en del av de här problemen. är inne på samma tankegångar i sin huvudledare . Man säger: Regeringens stopplag mot privata sjukhus är inte först och främst något som har med sjukvårdspolitik att göra. Mest av allt handlar det om Socialdemokraternas behov av ideologiskt laddade frågor, som kan vidmakthålla en skarp blockgräns i partipolitiken. Klasskampen ska hållas vid liv, kosta vad det kostar. Regeringen spelar ett högt spel här, tycker jag. Fler och fler löntagare börjar inse hur dagens dåliga företagsklimat delvis är orsaken till att över 1,2 miljoner människor står utanför arbetsmarknaden och håller på att driva i konkurs. I det betänkande som vi nu behandlar är det inga stora frågor som samlas. Men även en del förslag på små förändringar kan tillsammans skapa en skillnad. Men näringsutskottets majoritet har konsekvent avslagit allt nytänkande. Man är positiv till de flesta förslagen men anser att det mesta nog kommer att lösa sig ändå. Det finns utredningar tillsatta på femtioelva områden som nog kommer att beakta de här idéerna det är svaren. Det kanske är så. Om inte samlar väl upp alla goda idéer och gör ett utspel om att regeringen nu kommer med 43 nya fräscha förslag för ett radikalt bättre näringslivsklimat. presenterade han ju 300 idéer om förbättrade villkor för näringslivet. De flesta var borgerliga förslag som samlats ihop från liknande betänkanden . Det är bra att man tar borgerliga idéer på allvar, men när sätts de i sjön? Det är liksom ingen idé att sätta en ny motor i en båt som har rostat sönder och sjunkit till havets botten. I en globaliserad värld sitter inte företagarna och väntar alltför länge på ett bättre svenskt företagsklimat, utan man flyttar ut sin verksamhet till andra länder med bättre näringslivspolitik eller så lägger man ned sin verksamhet. fanns det ett knappt femtiotal internationella storföretag med svensk bas och närhistoria. av dessa storföretag har släppt sin svenska prägel med huvudkontor och huvudägare i . Tre storföretag , i snitt, har tappat sin blågula färg och flyttat helt eller delvis ur landet. och hans regeringskolleger har yttrat att de är stolta över att svenska företag är så attraktiva för utländska uppköpare. Man inser tydligen inte att svenska ägare är en större garant för att jobben stannar kvar i landet. Företag kommer alltid att prioritera arbetstillfällen i det land där man har huvudkontoret. Svenska ägare låter ofta huvudkontoret ligga kvar i . 2004 arbetade 25 000 människor färre än . startas alldeles för få nya företag som anställer, och alldeles för få etablerade små och medelstora företag vill växa sig större. Man tycker inte att det är mödan värt att växa. Det här är kostnaden för regeringens bristfälliga företagsklimat. Regeringen skapar för lite nya jobb som rekordmånga industrijobb försvinner ut. Det är inget citat från någon borgerlig ledarskribent, utan det var Metalls ordförande som sade det . LO-ekonomen undrade vart regeringens politik för fler jobb tog vägen. Om ett land inte längre ser till att näringslivet har goda villkor tryter snart landets resurser. Då kan man visserligen fundera på att höja skatterna eller vältra över de skenande sjukskrivningskostnaderna på näringslivet, som regeringen gör, men med detta kommer man inte åt roten till det onda utan gör bara saken värre. Det här betänkandet berör bland annat företagsvillkoren för invandrare, kvinnor och unga. Det påpekas att dessa grupper har speciella svårigheter att starta och driva företag i , och det är ju sant. Även fyra s- och v-motioner finns med i detta rop på hjälp. Det är intressant. Det är bara det att s och v också borde se en del brister i näringslivsvillkoren för övrigt, men det ser man tydligen inte. Det är de grundläggande villkoren, som har sagts tidigare här, för svenskt företagande som är bristfälliga, och då drabbar det även de här. Det är de generella bristerna som vi måste åtgärda i första hand, men då är ni tyvärr tysta och passiva. Först när de generella villkoren förbättras för alla företag kan vi ta itu med detaljerna. När det gäller kvinnligt företagande är det mest negativa att regeringen förvägrar de flesta kvinnor möjligheten att starta eget inom de områden där de oftast arbetar. Det handlar om vård, omsorg, hemtjänst och serviceyrken med mera. skriver i sin årsbok 2005, som vi fick: Tänk om, vad gäller entreprenörskap inom tjänstesektorn. Det är en rubrik. Man skriver: Det bör övervägas att stimulera ett ökat entreprenörskap inom vård och omsorg samt inom personlig service genom att nya organisationsformer tillåts. Vidare skriver : ser vidare ett ökat företagande inom fler branscher, i synnerhet inom tjänste- och servicenäringarna, som en viktig åtgärd för att öka kvinnors andel av nyföretagandet. Man skriver vidare: I en europeisk jämförelse framgår att låga andel företagare i huvudsak förklaras av att andelen kvinnor som är företagare är särskilt låg. Detta kan sannolikt förklaras av att svenska kvinnor i hög grad arbetar inom offentlig sektor. I har Socialdemokraterna sett till att öppna upp för att skapa goda villkor för hushållsnära tjänster. Kvinnor, invandrare och unga startar många hundra nya småföretag i , och alla är mycket entusiastiska över den här formen. Det här förekommer även i flera andra europeiska länder. Men, återigen, regeringen tvekar av dogmatiska skäl. Man vill inte skapa pigjobb, låter det i retoriken. är hon kvar? Hon sitter i näringsutskottet för Socialdemokraterna, och hon lovade däremot offentligt i att hon skulle driva frågan efter att ha blivit inspirerad av de finländska socialdemokraterna. Men det har varit tyst om det här . Man kan fråga sig varför. Om regeringen skulle ge kommuner och landsting signaler om att lägga ut mer av vård och omsorg på entreprenad skulle också många fler kvinnor kunna starta eget, precis som var inne på, som jag tidigare sade. Men kan bara ge råd. Regeringen måste fatta besluten. läggs en del offentlig verksamhet redan ut på entreprenad det är sant men oftast först sedan kommun och landsting helt har misslyckats med att få ordning på verksamheten. I mitt hemlän, , har jag flera exempel på detta. När Socialdemokraterna i försöker stoppa sjukhus från att läggas ut på entreprenad lägger Socialdemokraterna i ut mer och mer sjukhus på entreprenad. Lär av , får vi väl säga. har inte längre råd med regeringens dogmatism. Men när det gäller att stimulera fler unga att fundera på alternativet att bli företagare i stället för att bli anställd är det däremot en hel del bra på gång i , på gymnasiet och på högskolan. Det kommer att ge positiva resultat var säker på det . En detalj som jag dock vill påpeka handlar om vad jag har sett på en del gymnasier, och det gäller Ung Företagsamhet. Gymnasieskolorna verkar oftast erbjuda den här verksamheten bara för de teoretiska programmen. Jag vill nog påstå att det är väl så många ungdomar i de mer praktiska och yrkesinriktade programmen som är presumtiva företagare som i de teoretiska. Här måste vi hjälpas åt att påpeka att man ska tänka om. Kapitalförsörjningen, , tas också upp i det här betänkandet. Det är en mycket viktig fråga. Tillgången på statligt såddkapital måste ökas.