prot · GS0973 · 2005-02-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:77 till justitieutskottet /05:78 till lagutskottet Skrivelse 2004/05:79 till miljö- och jordbruksutskottet 3 § Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i Föredrogs betänkande 2004/05:KU21 Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i (prop. 2004/05:83). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (): Det här är betänkande nr 21. Det är ett enhälligt betänkande som handlar om sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i . Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Bakgrunden till det här betänkandet är den tsunamikatastrof, den flodvågskatastrof, som drabbade länderna kring . Den drabbade inte bara dem utan också länder längre bort, inte minst som kanske är ett av de hårdast drabbade länderna, bortsett från dem som direkt gränsar till och fick del av flodvågskatastrofen. Mot bakgrund av den här katastrofen har det i inrättats ett nationellt råd med uppdrag att verka för samordning av svenska myndigheters insatser för hjälp och stöd till dem som har drabbats av katastrofen. Rådet ska verka för goda kontakter mellan anhöriga och efterlevande och myndigheterna. Överlevande och anhöriga ska hos rådet kunna få vägledning och information om vart de kan vända sig för att få hjälp. Det är det ena organet. Det andra är den oberoende kommitté som har tillsatts för att utvärdera och granska vår förmåga att hantera de påfrestningar som katastrofen har inneburit och också se på vilket sätt de erfarenheterna kan tas till vara. Den oberoende kommittén ska i sitt arbete aktivt inbjuda enskilda som berörts av katastrofen att dela med sig av sina erfarenheter och därmed ge underlag för kommitténs bedömningar. är det så att vår lagstiftning, sekretesslagen, inte ger möjlighet till personlig sekretess annat än till myndigheter som uttryckligen får denna möjlighet i lagen. Både det här nationella rådet och den oberoende kommissionen har inte den möjligheten. Det innebär att när kontakter mellan kommissionen eller rådet och enskilda leder till att det hos dessa myndigheter kommer att förvaras allmänna handlingar som innehåller uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden finns det inte någon bestämmelse i sekretesslagen som kan åberopas som hinder för att lämna ut uppgifter. Därför föreslås dessa förändringar. Jag vill dock understryka att de här förslagen, som finns om sekretess, inte innebär någon inskränkning i rätten för den enskilda att yttra sig öppet. Det innebär heller ingen inskränkning i meddelarfriheten. Det är självklart, men jag vill ändå påtala att så är fallet. Ser vi sedan till det förslag som föreligger så innebär det att det nationella rådet för samordning och stöd till drabbade med anledning av naturkatastrofen i kan få möjlighet att hemligstämpla, att ha sekretess för de här personliga uppgifterna. Och när det gäller det rådet så har man ett så kallat omvänt skaderekvisit, som det heter för jurister, det vill säga att man utgår från att de personliga uppgifterna normalt ska vara hemliga. Det är ett slags parallell till vad som gäller i hälsovården eller i . Man utgår från att de personliga uppgifterna helt enkelt är konfidentiella. När det sedan gäller den oberoende kommissionen som ska granska gör man tvärtom. Där utgår man från att allting i princip ska vara offentligt, men om det är personliga uppgifter av sådan art som bör vara konfidentiella kan kommissionen efter en prövning bestämma att de ska vara det. Därmed har man bedömt de här två organen på olika sätt. Jag vill nämna att det här har varit föremål för remissbehandling i en ganska bred omgång trots att det inte har varit en formell remissrunda i den vanliga meningen, och det har varit hos Lagrådet, som inte har haft något att invända. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet som enhälligt har avgivit. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 5 §.) 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU12 Offentlighet och sekretess samt integritetsfrågor Punkt 1 (DNA-register) 1. utskottet 2. res. (kd) Votering: 257 för utskottet 24 för res. 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 45 m, 41 fp, 23 v, 17 c, 15 mp För res. : 1 m, 23 kd Frånvarande: 28 s, 9 m, 7 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkterna 28 Kammaren biföll utskottets förslag. KU22 Offentlighet och sekretess samt integritetsfrågor förenklad ordning Kammaren biföll utskottets förslag. KU14 Statlig förvaltning, m.m. Punkt 1 (Myndighetsstrukturen) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp) Votering: 196 för utskottet 88 för res. 1 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 23 kd, 24 v, 17 c, 15 mp För res. 1: 46 m, 42 fp Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 6 (Dröjsmål hos myndigheter) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 139 för utskottet 143 för res. 4 67 frånvarande Kammaren biföll res. 4 Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 24 v För res. 4: 46 m, 42 fp, 23 kd, 17 c, 15 mp Frånvarande: 29 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 13 (Myndigheters tillvaratagande av forskningsresultat) 1. utskottet 2. res. 7 (v) Votering: 261 för utskottet 23 för res. 7 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 46 m, 42 fp, 23 kd, 1 v, 17 c, 15 mp För res. 7: 23 v Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 17 (HBT-kompetens i offentlig verksamhet) 1. utskottet 2. res. 10 (fp, v, c, mp) Votering: 185 för utskottet 97 för res. 10 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 46 m, 23 kd För res. 10: 41 fp, 24 v, 17 c, 15 mp Frånvarande: 28 s, 9 m, 7 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 20 (Regelförenkling) 1. utskottet 2. res. 13 (m, fp, kd, c) Votering: 156 för utskottet 128 för res. 13 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 24 v, 15 mp För res. 13: 46 m, 42 fp, 23 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU8 Konsumentfrågor Punkt 1 (Konsumentpolitikens mål och inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 156 för utskottet 127 för res. 1 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 1 kd, 23 v, 15 mp För res. 1: 46 m, 42 fp, 22 kd, 17 c Avstod: 1 v Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 3 () 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 137 för utskottet 143 för res. 3 69 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 24 v För res. 3: 46 m, 42 fp, 23 kd, 17 c, 15 mp Frånvarande: 31 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 6 (Butikskedjornas egna varumärken) 1. utskottet 2. res. 6 (fp, c) Votering: 223 för utskottet 59 för res. 6 2 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 46 m, 23 kd, 24 v, 13 mp För res. 6: 42 fp, 17 c Avstod: 2 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Konsumenträtt inom offentlig verksamhet) 1. utskottet 2. res. 10 (m, fp, kd, c) Votering: 138 för utskottet 143 för res. 10 68 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 24 v För res. 10: 46 m, 42 fp, 23 kd, 17 c, 15 mp Frånvarande: 30 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 15 (Resegarantisystemet) 1. utskottet 2. res. 11 (m, fp, kd, c) Votering: 138 för utskottet 143 för res. 11 68 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 24 v För res. 11: 46 m, 42 fp, 23 kd, 17 c, 15 mp Frånvarande: 30 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 18 (Överskuldsättning) 1. utskottet 2. res. 12 (v, fp) Votering: 203 för utskottet 80 för res. 12 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 46 m, 23 kd, 2 v, 15 c För res. 12: 42 fp, 22 v, 1 c, 15 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 6 c, 2 mp, 1 () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 20 (Könsdiskriminerande reklam) 1. utskottet 2. res. 14 (v) Votering: 182 för utskottet 39 för res. 14 63 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 46 m, 19 kd För res. 14: 24 v, 15 mp Avstod: 42 fp, 4 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 25 (Märkning av skinn och päls från djur) 1. utskottet 2. res. 19 (v) Votering: 240 för utskottet 43 för res. 19 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 46 m, 40 fp, 23 kd, 15 c För res. 19: 2 fp, 24 v, 2 c, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU10 Barn och föräldrar m.m. Punkt 1 (Hänsynen till barnets bästa) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 9 (mp) Votering: 205 för utskottet 15 för mot. 64 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 45 m, 2 fp, 23 kd, 2 v, 16 c För mot. : 15 mp Avstod: 1 m, 40 fp, 22 v, 1 c Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Fler än två vårdnadshavare) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 242 för utskottet 39 för res. 3 2 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 46 m, 40 fp, 23 kd, 16 c För res. 3: 1 fp, 23 v, 15 mp Avstod: 1 v, 1 c Frånvarande: 27 s, 9 m, 7 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 9 (Juridiskt biträde för barn) 1. utskottet 2. res. 9 (v, fp) Votering: 203 för utskottet 80 för res. 9 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 46 m, 23 kd, 17 c För res. 9: 41 fp, 24 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 7 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 14 (Förmyndare och god man m.m.) 1. utskottet 2. res. 12 (c) Votering: 264 för utskottet 18 för res. 12 1 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 45 m, 42 fp, 23 kd, 24 v, 14 mp För res. 12: 1 m, 17 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 28 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 18 (Talerätt i mål om hävande av faderskap) 1. utskottet 2. res. 13 (m, fp, kd, c) Votering: 149 för utskottet 134 för res. 13 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 24 v, 8 mp För res. 13: 46 m, 42 fp, 23 kd, 17 c, 6 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 3 mp, 1 - Punkt 20 (Adoption) 1. utskottet 2. res. 17 (v) Votering: 140 för utskottet 38 för res. 17 106 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 23 kd För res. 17: 24 v, 14 mp Avstod: 46 m, 42 fp, 17 c, 1 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 21 (Assisterad befruktning) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 20 (v) Votering: 126 för utskottet 38 för res. 20 120 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 1 m, 8 kd För res. 20: 24 v, 14 mp Avstod: 45 m, 42 fp, 15 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 21 (kd) Votering: 128 för utskottet 22 för res. 21 134 avstod 65 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 7 fp, 2 v, 2 mp För res. 21: 22 kd Avstod: 46 m, 35 fp, 1 kd, 22 v, 17 c, 13 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 6 fp, 10 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU6 Genomförande av EG:s direktiv om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU21 Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi inleder nu frågestunden. Regeringen representeras av samhällsbyggnadsminister , utrikesminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 3 (): kom de definitiva siffrorna från över befolkningsutvecklingen i . De visar inte oväntat att det är storstads- och universitetsorterna som växer snabbast, medan regioner som , , och minskar. I många storstadsområden erbjuds nu ett attraktivt boende nära vattnet. Många vill bosätta sig nära vattnet. Hemma i är man hänvisad till ett boende långt från vattnet, medan man här i kan bo i precis vid vattenkanten. Så är det också i , och andra storstäder. I full politisk enighet bestämde i för sedan att lätta något på det hårda strandskyddet som är . Man ville ha i stället. Det var enighet över alla partigränser om detta. Men bestämde sig regeringen för att upphäva detta eniga länsstyrelsebeslut. Hur kommer det sig att Socialdemokraterna i är så mycket klokare än Socialdemokraterna och andra partiföreträdare i när det gäller strandskyddets omfattning? 4 Samhällsbyggnadsminister (): Jag ska inte ge mig in på att definiera vilka socialdemokrater som är klokare än andra. Jag kan inte heller till fullo alla detaljer i det ärende som utgick från. Men jag kan allmänt säga att det i är viktigt att se på olika förutsättningar i olika delar av landet. Allmänt sett har jag väldigt lätt att uttrycka meningen att det borde vara lättare i glest bebyggda delar av att bygga nära vattnet än vad det är i storstäderna. Det beror helt enkelt på att vi i storstäderna ofta behöver skydda de små attraktiva områden som finns kvar utan bebyggelse för att de ska vara tillgängliga för alla. Med den utgångspunkten för vi också en diskussion tillbaka om hur man ska se på strandskyddet i största allmänhet. I allmänhet vill jag uttrycka uppfattningen att det ska vara svårare att bygga nära vattnet i storstäder än i glest bebyggda delar av landet. 5 (): Tack för svaret. Det var en sympatisk ton i svaret. Men dessvärre är verkligheten precis tvärtom. Det är i storstäderna, i och på i och på andra ställen, som man kan bo nära vattnet. Men i mitt hemlän där vi har oändligt många sjöar och vattendrag där ska man hålla sig från vattnet. Det är väldigt märkligt när säger att man ska se på förutsättningarna. Det borde ju de lokala och regionala politikerna och företrädarna kunna bäst. Och de sade i full politisk enighet från höger till vänster: Låt oss banta strandskyddet eftersom det behövs ett strandskydd. Men det gick man inte med på i , utan det ska vara i . Då är det inte så underligt att människor tycker att det är kärvt att det ska vara så mycket svårare att bo nära vattnet i ett område där det finns väldigt gott om vatten än i storstadsområdena. har detta dessutom skärpts i . Men jag välkomnar om det är som säger att man ser över dessa frågor och att det kanske kommer ett förslag om att ändra på dessa rigida bestämmelser. 6 Samhällsbyggnadsminister (): Återigen vill jag säga att jag inte kan alla delar i det specifika ärende som tar upp. Men jag vill ändå fortsätta att uttrycka att man alltid ska lyssna väldigt mycket, och kanske mer, på de regionala företrädarna. Men det finns också nationella intressen som ligger bakom naturskyddet och även strandskyddet. Det är ofta en knepig sammanvägning som man måste försöka göra. Men jag står fast vid min grundhållning att problemet inte borde vara så stort som det ofta har varit. Det borde vara lättare att bygga i glest bebyggda delar. Det ska vara svårare i storstäderna. Med den utgångspunkten kommer jag att titta vidare på den här frågan och också på det specifika ärende som frågade om. 7 (): Jag och många med mig mår illa av de bilder som har kablats ut från inslag i Dramatiska institutets verksamhet på förskolor och skolor. Det är märkligt att vi inte ska kunna ha en frizon ens för förskolebarn när det gäller att dra in porr i skolan. Det är ju det som det har handlat om i detta fall. Det är inte det enda exemplet. Det är ett exempel där sexåringar har fått lyssna på en porrnovell där barn agerar. Det är knappt att man tror att det är sant. Kommunerna känner sig lurade. Skolorna känner sig lurade. Och framför allt föräldrarna vilkas barn har deltagit i detta känner sig oerhört kränkta och lurade. Min fråga riktar sig självklart till skolministern som är den högst ansvariga för grundskoleverksamheten i vårt land. Hur har du agerat , och vad har du för planer på att agera så att något sådant inte ska hända igen? 8 Statsrådet (): Först vill jag markera att även jag har blivit illa berörd av det som jag har kunnat följa via medierna och det som har skett i detta samarbete mellan kommun och . Barn ska inte behöva utsättas för detta. Min grundläggande inställning är att skolan ska vara en trygg plats för barnen och att föräldrarna ska kunna känna en tillit och en trygghet när de lämnar sina barn i skolan. Som jag ser det ligger ansvaret för eleverna under skoldagen först och främst hos skolan och skolans huvudman, som i detta fall är kommun. Det är ändå till skolan som föräldrarna lämnar sina barn, inte till . Jag har försäkrat mig om att det görs en ordentlig utredning om vad som har försiggått och hur vi undviker detta . Jag har vid samtal med försäkrat mig om att man följer frågan. 9 (): Tack för det svaret. Hur ska hanteras ligger närmast på kulturministern och inte på . Jag menar att han nu ändå måste fundera på om det behövs några åtgärder i form av läroplansförändringar eller skollagsförändringar som tydliggör skolans plikt att informera föräldrar inför den här typen av projekt och över huvud taget när man bjuder in andra till skolan. Föräldrar kan ju inte känna sig trygga. Detta har rört upp enorma stämningar bland föräldrar över hela landet och inte bara bland dem som är direkt drabbade eftersom de undrar vad som pågår inom skolans väggar som de inte vet om. Då kanske man borde fundera på hur föräldrainflytandet kan stärkas, hur informationen till föräldrarna kan förbättras och om man kan göra något på nationell nivå. Det är närmast det som jag tänker på här. Men gör något! 10 Statsrådet (): Jag ska naturligtvis göra vad jag kan för att öka tryggheten i skolan. förbereder vi en ny lag mot kränkningar och annan diskriminerande behandling i skolan. Framför allt ska det handla just om att förtydliga skolans ansvar för att stävja mobbning och annan kränkande behandling men också om att garantera tryggheten och säkerställa studieron i skolan. För att lagen ska vara verkningsfull är jag också beredd att skriva in ett skadeståndsansvar de gånger som skolan inte tar sitt fulla ansvar för tryggheten och studieron. 11 Förste vice talman (): Långtidssjukskrivningarna har blivit ett ökande problem i synnerhet . Vi noterar att kvinnor är dubbelt så mycket långtidssjukskrivna som män. I en studie som publicerats från pekar man på fyra förklaringsfaktorer, nämligen långa vårdköer, bristande rörlighet på arbetsmarknaden och även en del närvaro på arbetsplatsen. Men sedan kommer man även till resultatet, och det är att av kvinnorna som arbetar inom vården förlorar på att arbeta jämfört med att vara långtidssjukskrivna. Vad avser regeringen att göra åt detta? Jag riktar frågan i första hand till . 12 Statsrådet (): Jag noterade också den debattartikeln. Det var ingen analys av orsaken till sjukskrivningarna i form av dålig arbetsmiljö eller dålig arbetsorganisation. Det vi har fokuserat på är att förbättra arbetsmiljöerna och öka möjligheten på arbetsplatsen för att människor snabbare ska kunna komma tillbaka och få förändrade arbetsuppgifter så att de kan arbeta. En av slutsatserna som drogs i artikeln och som Per också tar upp är skillnaden mellan inkomst- och ersättningsnivå. Jag noterar att förslaget som debattören hade var att sänka ersättningsnivåerna. Det vet jag med bestämdhet att vi inte kommer att göra. Det är illa nog att vara sjukskriven och lågavlönad. Om man dessutom ska ha en sänkt ersättningsnivå när man blir sjuk blir man inte friskare av det. 13 Förste vice talman (): diskuterar vi vare sig våra föreslagna skattesänkningar för låginkomsttagare eller förändringar i ersättningsnivåerna. Om man tar hänsyn till beräkningar av kostnader för att arbeta får av kvinnorna inom vården mindre att leva på om de arbetar i stället för att vara långtidssjukskrivna. Det måste väl ändå vara alarmerande även för en regering och för en arbetsmarknadsminister. Jag ska självfallet titta på analysen även när det gäller arbetsmiljön och gå in på själva forskningsrapporten, och det förutsätter jag att också arbetsmarknadsministern gör. Det finns antydningar till detta i artikeln. Men avser verkligen inte arbetsmarknadsministern att göra någonting för att det ska löna sig att arbeta, eller att man i vart fall inte ska förlora på att arbeta? 14 Statsrådet (): Det kommer jag i vart fall inte att göra på grund av ett antal siffror i en debattartikel i en morgontidning. Jag är inte säker på att man kan ta de siffrorna för sanning. Dessutom har man när man är sjukskriven, vilket inte framgick av artikeln, en stor mängd kostnader för medicin, läkarbesök och annat. Där kan man nog komma fram till olika slutsatser. Det förslag som fanns i debattartikeln för att förändra var: Sänk ersättningsnivåerna till redan lågt avlönade kvinnor i vården. Det tänker i varje fall inte vi göra. 15 (): Min fråga riktar sig till utrikesminister . I en TT-intervju har statsrådet sagt att han oroas av antifackliga uttalanden av . Anser genom utrikesministern att är antifacklig och att den driver en hets mot starka fackföreningar, som statsrådet beskrivit politik? Är detta den syn på den politik som driver? 16 Utrikesminister (): Jag har inte hört intervjun med min kollega. Jag vet inte vad den lettiska regeringen har sagt i frågan. Det känns väldigt svårt att på något vis agera domare och ge den ena eller den andra rätt. Om jag uppfattade fråga rätt skulle jag uttala mig om jag trodde att den lettiska regeringen var antifacklig. Jag tror inte att någon regering i EU skulle direkt gå ut och vara emot den fackliga rörelse man har i sitt eget land. Dessutom vet jag att man i försöker bygga upp nya fackliga organisationer efter sovjetsystemet, där fackliga organisationer inte alltid stod så högt i kurs. försöker man bygga upp demokratiska och bra fackliga organisationer. Det är vad jag vet om den lettiska regeringen. 17 (): Tack för svaret. Jag tycker att det är lite bekymmersamt att ett tungt svenskt statsråd kan göra ett sådant uttalande om ett grannlands regering ett uttalande som jag uppfattar som både en smula kränkande och provokativt utan att utrikesministern ens känner till det. Det är ändå så att en regering bara kan ha en enda position, en enda uppfattning, i en sådan fråga.