prot · GT0940 · 2005-11-29 00:00:00 — Regeringen har inte lämnat något förslag avseende gallring av uppgifter ur , utan man vill avvakta den pågående översynen av polisdatalagen. Utskottet har instämt i regeringens bedömning och tar alltså inte ställning till reservanternas förslag i detta betänkande. Med det anförda yrkar jag att reservationen avslås. Beträffande registrering av fler i anser utskottet att det skulle föra för långt, och man anser att förslaget i sin helhet är väl avvägt. I den sista reservationen från anses att PKU-biobanken och missbrukas när beslag ur det görs i samband med brottsutredningar. Man säger att formerna för användningen av dessa register bör bli föremål för lagstiftning i särskild ordning. PKU-bankens verksamhet regleras i lagen om biobanker i hälso- och sjukvården med mera och sorterar därmed under socialutskottet. Beträffande användning av uppgifter i PKU-biobanken har avsteg gjorts från den lagregleringen. Det skedde när socialutskottet tog ett initiativ som innebar att uppgifterna från biobanken fick användas även för identifiering av avlidna i samband med olyckor och andra händelser där ett stort antal människor har avlidit detta med anledning av tsunamikatastrofen. Lagändringen är tidsbegränsad till utgången av . När detta beslut fattades underströk socialutskottet vikten av att återkomma till lagstiftningsåtgärder såvitt gäller biobankslagen. Beträffande beslag av uppgifter ur PKU-banken och i samband med brottsutredningar torde det tillhöra undantagen och kommer förmodligen inte alls att användas när utvidgningen av användandet av DNA-tekniken nu blir möjlig. Frågan om PKU-banken och som väckts med anledning av detta betänkande hör hemma i socialutskottet, och eftersom det tydligen har för avsikt att återkomma till frågan om lagstiftning bör detta avvaktas. Jag yrkar således avslag på den reservationen. Jag yrkar än en gång bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 39 () replik: Jag vill ställa en fråga om utredningsregistret när det gäller de människor som har varit misstänkta för ett brott, men som inte har fällts för det brottet. Det regelverk som ska reglera hanteringen av detta är väldigt otydligt beskrivet i propositionen. Kan du tillföra någonting mera som visar hur länge uppgifterna kan finnas kvar? Vilka garantier finns det för att det här registret inte blir ett fortlevande register för potentiella brottslingar? 40 () replik: Det framgår i både betänkandet och propositionen att man finns med i utredningsregistret som en förundersökning eller en utredning pågår. Fälls man för en gärning övergår registreringen i utredningsregistret till . Fälls man inte avförs man från det registret. 41 () replik: Förhoppningsvis följer man regelverket för när någon ska avföras ur registren. Men det finns en uppenbar risk för att man vill behålla registreringen för kommande spaningar och utredningar när det gäller människor som man tror kommer att bli aktivt kriminella. Jag har en kort fråga till om DNA-provet. Det förstörs ju , men man behåller DNA-koden . Kommer det att gälla samma regelverk för utredningsregistret, att DNA-provet ska förstöras men att man behåller DNA-koden ? När domen har fallit tar man bort även DNA-koden. Har jag uppfattat det hela rätt? 42 () replik: Det framgår att DNA-provet, som tas för att man ska få fram den kod som sedan ska registreras, bara ska finnas kvar . Därefter ska det förstöras. Då hinner man göra den analysen. Om målet har varit uppe till förhandling och ingen kommer att dömas för något brott kan DNA-provet förstöras redan vid det tillfället. Men mer än ska det inte sparas. 43 (m): Regeringens förslag innebär att man nu är beredd att vidga , och det överensstämmer med den linje som vi moderater redan har anslutit oss till. Jag tycker således att det är ett bra förslag. DNA-tekniken är ju väldigt användbar, och rätt hanterad ger den lösning på fler brott. berättelse om är både talande och tänkvärd. Man kan både fria och fälla med hjälp av den här tekniken i ärenden som man tidigare kanske inte hade kunnat lösa, och det är viktigt. Jag ska gärna erkänna att också jag har haft samma typ av invändningar som dem som gav uttryck för. Men efter att ha arbetat mycket med och funderat mycket på dessa frågor har jag kommit fram till att det sätt som man hanterar dem på och de avgränsningar som görs när det gäller provtagningen uppfyller alla rimliga krav på säkerhet visavi integriteten. DNA som kan användas för andra typer av ändamål det finns ju många ändamål blir inte kvar. Det rör sig om en identifikationskod som man ganska snabbt tar fram. Då är det viktigt att man håller på dessa regler, att inte får för sig att ändra på reglerna och att provet bara får användas för det ändamål som det är taget för och att det sedan ska förstöras ganska snabbt. Jag tycker ändå att man i fråga om DNA har ganska hög säkerhet med tanke på integritetsaspekten. Men frågan är: Hur många är det som ska utsättas för den här typen av registrering? Hur ska avgränsningen vara? Även där är det nödvändigt med en utvidgning på grund av att man vill ha ett användbart register. Men i debatten har en del svävat i väg och velat registrera alla. Vi känner igen det här från en del andra ärenden som är integritetskränkande. I det här fallet gör man en vidgning till en målgrupp som ändå är relativt intressant om man letar efter träff i brottsbekämpningsändamål. Jag tror att det är en riktig avgränsning, för om registret blir alltför stort blir det omständligt, dyrbart och inte alls så relevant för polisen och de rättsvårdande myndigheterna som det blir om man håller det någorlunda begränsat. Även här tycker jag att regeringen har gjort en vettig avvägning. När det nu är sagt att detta är bra och att jag tror att det kommer att innebära att många brott blir lösta, vill jag ändå från moderat sida varna för tilltron till den här tekniken. Den kan fria, den kan fälla. Men en säger faktiskt ingenting om den inte används i ett annat sammanhang. Vi kan vara helt övertygade om att kriminella mycket snabbt kommer att börja använda sig av möjligheten att sätta dit någon annan. Har man en tråkig kompis är det ju rätt lämpligt att samla på några fimpar eller tuggummin och droppa dem där man tycker att det passar. Det är klart att en slarvig polisutredning skulle i det läget kunna fälla någon för att ha varit på en plats. Därför vill jag gärna påpeka att det här inte är i stället för traditionellt polisarbete och traditionellt utredningsarbete utan just ett komplement. Jag tror att det är viktigt att säga det, därför att det finns en tendens i den debatt som vi har inom justitieområdet att vi tror så mycket på teknik. Det är kameror, det är register och det är teknik hit och dit. Men det måste sättas in i ett sammanhang. Det måste finnas människor av kött och blod som utreder, ifrågasätter, vänder och vrider på det hela och använder tekniken för att förstärka sin kompetens. Det är viktigt att vi aldrig kan köpa oss fria med den här typen av lösningar. Vi moderater har som sagt ingen reservation i det här ärendet. Vi stöder regeringens förslag. Däremot har vi ett särskilt yttrande, och det gäller . Ofta i diskussioner med människor utanför det här huset i vart fall blandar man ihop det här och säger: Ja, där ser vi ju hur det går när man kan använda för det ena med det femte. Vad man då inte tänker på är att inte är något identifikationsregister. Det är blodprover som är sparade. Det är inte heller ett register där du kan söka rent allmänt. Men de här proverna går att använda för väldigt mycket mer än för identifikation och ger en möjlighet som vi inte kommer att ha med . Det är naturligtvis något som man måste ifrågasätta, precis som regeringen gör när det gäller . Har man sagt att en registrering är för ett visst ändamål är det rätt viktigt för människors tilltro att det gäller. Det ska finnas väldigt goda skäl för att göra avsteg från det, vilket jag tyckte att vi hade när det gällde tsunamikatastrofen. Oron är stor bland många. Vi vet att det finns en del småbarnsföräldrar som redan nu är tveksamma till PKU-prov och annat på sina barn. Därför tycker vi moderater att det finns anledning att se över regelverket och fundera över hur man ska öka tilltron till säkerhet och säkra hur det får användas och inte. Eftersom inte vi äger frågan i justitieutskottet har vi i ett särskilt yttrande påpekat att vi utgår från att regeringen kommer att se till att detta utreds så att vi får det klarlagt och så att människor känner trygghet med , som ju har andra viktiga ändamål än brottsbekämpning. Som sagt yrkar jag bifall till propositionen. 44 () replik: Till exempel sjukjournaler, som ju har en väldigt hög säkerhetsgrad, får inte läsas av eller lämnas ut till obehöriga. Vi har sett hur man kan använda och andra register på ett sätt som inte var tänkt från början. Hur ska vi gå vidare för att människor ska lita på det här och för att vi inte ska få de här avarterna, avigsidorna? Jag är väldigt orolig, för jag tycker att vi har diskuterat det här alldeles för lite här i . Vi rusar i väg och tycker att det är en spännande teknik som man kan gå vidare med. Det handlar egentligen inte bara om DNA-prover utan också om alla möjliga andra register. Har vi en tillräckligt stor debatt om de här frågorna egentligen? 45 (m) replik: Nej, vi har inte en tillräckligt stor debatt. Integritetsfrågorna måste tas på allvar. Och det finns anledning att känna väldigt stor oro därför att alla register läcker. Det finns alltid människor som kan betala tillräckligt mycket för att få ut en uppgift som de inte borde ha. Det finns alltid människor som man inte kan lita på även inom sjukvård och mycket annat. Det här är ett bekymmer. Det är därför som det är viktigt med tydliga regelverk och att man ger sig på dem som bryter mot den här typen av regler. Jag tror ändå inte att vi har varit naiva. Vad nu begär är att man ska utreda det här. Vi har från oppositionen drivit frågan om en övergripande utredning om olika integritetskränkande eller farliga beslut. Efter mycket om och men fick vi faktiskt regeringen att tillsätta en utredning. En sådan utredning sitter nu och har ett övergripande uppdrag. Så jag menar att vad som måste göras är gjort, om än alldeles . Det är klart att då kan man säga: Låt oss sätta oss ned och vänta. Men jag tror att det är ogörligt som det ser ut . Vi har en brottslighet som är väldigt bekymmersam. Och människor är upprörda över att vi i inte använder den teknik som man till exempel använder i , där man just drar nytta av DNA-tekniken. Därför har vi från moderat sida varit beredda att gå fram i en del frågor där vi känner att det är någorlunda säker mark. Men jag delar uppfattning att vi måste försöka ha en helhetssyn när det gäller den övergripande prövningen. Vi måste också fundera över vad som är nästa steg. Men när man står där med en identifikationskod finns det liksom inget nytt steg att ta. Därför känner jag mig rätt trygg i just det här ärendet. 46 () replik: Jag kan till dels hålla med i de här frågorna. Men vi vet också att inom brottsligheten förekommer det mycket utpressning och att det händer saker och ting som egentligen inte berör oss som inte är brottsliga, eller inte brottsligt aktiva, som det står i betänkandet. Men även de människorna är ju värda ett skydd. Hur ska vi hantera detta på ett vettigt sätt så att vi inte gör livet ännu mer omöjligt för dem? Vi har problem med att folk inte vågar vittna. Här kan vi också få problem med att människor blir utsatta för falska beskyllningar. Det här är väldigt allvarliga frågor, och vi behöver resonera mer om dem. 47 (m) replik: Det är klart att vi behöver resonera mer om dem. Men jag tror ändå att det här är ett mindre bekymmer än den brottslighet som vi skulle kunna knäcka med hjälp av den här typen av teknik. Däremot är jag väldigt bekymrad när det gäller den som har begått ett brott och de utdrag ur kriminalvårdsregistret som görs stup i kvarten. Den gamla hederliga principen att när man har avtjänat ett straff är man fri fungerar ju inte längre. Vi har rätt många unga människor som inte får ett jobb inom barnomsorgen därför att de har betett sig illa. Trots att de har avtjänat sitt straff och kanske mognat, är de prickade för tid och evighet. får vi samma problem inom äldrevården, att människor som har begått ett brott aldrig någonsin har sonat brottet. Det tror jag är mycket värre för den som har hamnat på fel sida om staketet än att det finns möjlighet till identifikation, så att man, om man mot förmodan skulle begå samma brott igen, kan upptäckas med hjälp av ett DNA-register. Där ser jag andra frågor som mycket mer besvärande, och där har jag tyvärr inte känt att jag har haft något stöd från . 48 (): Polisen i löser ungefär fem gånger så många fall av bilstölder som svensk polis, och många brottslingar i identifieras just med hjälp av DNA. I har vi en mycket låg uppklaringsprocent på det som vi kallar mängdbrottslighet. Det gäller bland annat stöld, inbrott och skadegörelse. Polisen har inte tid, resurser och verktyg att klara av dessa brott. Många som drabbas av mängdbrottsligheten känner sig rättslösa. De gör polisanmälan för att få ut pengar på försäkringen men hoppas tyvärr inte på så mycket mer. Svensk DNA-lagstiftning kommer att förändras. DNA kommer inte bara att användas vid brottsutredningar och bevisning för grova brott. Vi får en lagstiftning som hjälper oss att klara upp fler typer av brott och fler brott sett till antalet. Förhoppningsvis kommer också fler personer att avhållas från att begå brott. Det finns de som har all anledning att vara rädda för och frukta den här lagstiftningen. Det är de som upprepat kränker andra människor genom att begå brott. är det stor spännvidd i debatten. Självklart måste det ske en avvägning mellan brottsbekämpning och den enskildes integritet. Men när vi talar om integritet bör vi också alltid komma ihåg att i den ena vågskålen ligger inte bara samhällets vilja att stoppa brottslingar utan också det enskilda brottsoffrets och det potentiella brottsoffrets integritet. I den andra vågskålen ligger den enskilde misstänktes integritet. De utökade möjligheten att använda DNA har två sidor. Det har vi redan hört i debatten, men det kan sägas en gång till. Proverna kan användas för att knyta fler till brott som de har begått. Men de kan också användas för att snabbare avföra en oskyldigt misstänkt från en brottsutredning. De DNA-prover som kommer att tas ska enbart användas i syfte att kunna knyta någon till ett brott. Vissa är dock oroliga för att proverna kommer att användas till annat än att knyta personer till brott. Jag hoppas att vi alla här är ense om att all annan användning än den som provet är avsett för är helt oacceptabel. Det är helt och hållet så jag har uppfattat debatten. För att minska risken för annan användning ska ju provet snabbt förstöras och omvandlas till en sifferkod. Det tycker jag känns väldigt betryggande. Det finns de som hävdar att vi inte kan tänka oss allt som kommer att hända . Då tycker jag ändå att det är viktigt att säga att om någon skulle kunna utröna något om denna sifferkod ska inte tillämpning av detta vara möjligt utan att ett beslut fattas av . står bakom propositionen utan reservationer. Alltsedan hösten 2003 har vi motionerat om utökade möjligheter till användning av DNA i brottsbekämpningen. Vi är nu nöjda att se att regeringen har kommit med en proposition där våra krav blir till lagstiftning. Vi har dock ett särskilt yttrande om användning av för brottsbekämpningsändamål. Det står vi förstås bakom. Jag och många med mig kände oss mycket besvikna när vi såg att man inte kunde känna sig helt trygg för att enbart används till det som var överenskommet då provet togs. Många har tyvärr gått ur registret för att försäkra sig om att deras prover inte används till annat än forskning. Det är olyckligt att forskningen drabbas av att andra ändamål får ta över och att många inte kände till möjligheten med beslag ur biobanken. Det ska vi komma ihåg, att man gjorde ett beslag ur biobanken. I biobanken gör man beslag av ett prov, det är viktigt. Det är då man kan utläsa annat än om man får tag på den här sifferkoden. Många visste inte att det kunde göras beslag ur biobanken. Därmed kände sig många otrygga. De hade givit tillstånd till ett prov för forskning, och så trodde de att det var nog med det. Jag tycker att vi måste ta det här problemet på allvar och att regeringen bör tillsätta en utredning för att ta fram lagstiftning som reglerar formerna för all annan användning av registret än medicinsk forskning. Slutligen vill jag berätta att jag har varit i kontakt med SKL, som ligger i min hemstad . De är väl förberedda där när det gäller konsekvenserna av det här förslaget, som bland annat innebär en rejält ökad inströmning till SKL av prover. Det handlar om 67 gånger fler prover än . Troligen kommer svarstiderna till och med att minska. Det här är ett mycket bra lagförslag som helhet, sade enhetschefen på biologen om det som vi just nu debatterar. Det håller jag och med om. 49 (): Föreliggande betänkande är, återigen, ett betänkande som berör de mycket viktiga integritetsaspekterna. I det här betänkandet liksom i en rad andra som vi har behandlat, och kommer att behandla, måste vi föra principiella resonemang om balansen i förslaget. Det handlar i detta fall om huruvida nyttan av en utökad användning av DNA-teknik inom brottsbekämpningen överväger det intrång i enskildas personliga integritet som en sådan användning skulle innebära. är ofta mycket kritiskt till förslag och åtgärder som innebär kränkning av integriteten. Vi vet att vi kommer att vara det också i fortsättningen, i kommande förslag som vi vet är på gång och som kommer att behandlas här i . Men vi tar ställning i varje enskild fråga efter prövning. I det här föreliggande förslaget anser att det har skett en rimlig avvägning mellan nyttan i brottsbekämpningen och berättigade krav på att kunna reda ut fler brott kontra hänsynen till den enskildes integritet. Det har i förslaget gjorts en gränsdragning gällande möjligheten till tagande av DNA-prov från personer som skäligen kan misstänkas för brott på vilket fängelse kan följa. Förslaget innebär också en möjlighet att ta DNA-prov på personer som inte är misstänkta för brott under noggrant angivna förutsättningar där det är avgörande för utredningen av brottet. Det är också viktigt att det här föreslås att vävnadsproverna ska förstöras . Detta är några exempel på viktiga avvägningar. Det bör vara på sin plats att här påpeka att det är rätt och riktigt att föra en prövande, kritisk diskussion om DNA-registrering mer generellt. Det har höjts röster från en del olika håll för att inrätta ett DNA-register över hela befolkningen. Det har också inkommit riksdagsmotioner med denna innebörd. Ett DNA-register över hela befolkningen är något helt annat än det vi nu är i färd med att besluta om och skulle medföra betydande risker för kränkning av integritet, för läckor och för användande av registret till helt andra ändamål. Det är också viktigt att inte bli alltför begeistrad av DNA-tekniken och få en övertro på att den kan lösa alla brott och fungera som säker bevisning. Det finns redan, som flera påpekat, exempel på aktivt planterande av DNA-spår som kan leda en brottsutredning helt fel. Jag har, som jag hoppas har framgått, viss förståelse för att man, som i reservation 1, kan landa i en mer kritisk syn på förslaget utifrån integritetshänsyn. Jag tycker ändå att balansen i detta förslag är rimlig. Jag har lite svårare för de reservationer som pekar i en helt motsatt riktning, som vill vidga registreringen och helt avskaffa gallringsreglerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:115 Till Interpellation 2005/06:115 av () Villkoren för svenska äggproducenter kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Miljö- och uppdrag och rättschef 2005/06:132 Till Interpellation 2005/06:132 av () Samernas sedvanerätt till vinterbete i skogslandet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Miljö- och uppdrag och rättschef 2005/06:134 Till Interpellation 2005/06:134 av () Försöket med trängselskatt i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. uppdrag och rättschef 2005/06:138 Till Interpellation 2005/06:138 av () Läkemedelsförsäkringen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 11 § Svar på interpellation 2005/06:101 om tidigare och nya löften till landets äldre 50 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att uppfylla vallöftet om 10 000 nya äldreboenden, om jag avser att genomföra politiken som beskrivs i den handlingsplan som presenterades på eller om de bara skrivs in i ett valmanifest, samt hur mycket pengar som ska läggas på planens genomförande och om en del av de resurserna ska gå till tandvård. Trygghet för äldre handlar bland annat om tilltron till samhällets förmåga att svara upp mot höga men rimliga krav på god vård, omvårdnad och service. Trygghet handlar också om att den enskildes inflytande och självbestämmande respekteras hela livet ut. För äldre personer har den egna bostaden en central betydelse för möjligheterna att leva ett självständigt liv. Den enskilde kan bland annat genom att ansöka om bidrag till bostadsanpassning förbättra bostadens tillgänglighet och därmed möjligheterna att bo kvar. Antalet beviljade bidrag till bostadsanpassning ökar och uppgick till 60 200 och 2004 till 63 300. När det gäller äldrebostäder finns dels de seniorbostäder vilka kan efterfrågas av och erbjudas till personer över en viss ålder, dels de bostäder som fördelas efter behov genom ett biståndsbeslut enligt socialtjänstlagen. Efterfrågan på och också byggandet av seniorbostäder ökar kraftigt. En tidigare uppskattning av antalet seniorbostäder talade om ca 10 00013 000 bostäder. Enligt senaste bostadsmarknadsenkät planerar kommunerna för ett tillskott om 11 500 seniorbostäder . De särskilda boendeformerna har genomgått omfattande förändringar alltsedan Ädelreformens genomförande 1992. Den största delen av de ca 40 000 platser som kommunerna då övertog från landstingen bestod av flerbäddsrum. Med hjälp av bland annat stimulansmedel har antalet flerbäddsrum minskat kraftigt och ersatts av moderna bostäder. återstår i landet omkring 2 900 platser som är i flerbäddsrum. Genom nybyggnad eller ombyggnad skapas ca 7 500 platser. Trots detta har antalet platser i särskilda boendeformer minskat med 10 700 platser netto . har enligt 7 100 fler fått hemtjänst. har antalet bidrag för bostadsanpassning ökat med 3 100, antalet seniorbostäder har ökat med minst 11 150, medan särskilda boendeformer har minskat med 10 700 trots en nybyggnation eller ombyggnad på tillsammans 7 500 platser. Det är självklart att beslut som fattas i kommunerna också ska verkställas. I betänkandet Beviljats men inte fått från Utredningen om verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut föreslås som ett yttersta påtryckningsmedel sanktionsmöjligheter mot kommuner som inte verkställer sina beslut inom rimlig tid. Förslagen bereds inom . Regeringens satsning på Kompetensstegen har mottagits väl i kommunerna och kommer därigenom att bidra till ökad kompetens genom ett verksamhetsnära lärande. I budget satsar regeringen på utbildningsvikariat som ger 10 000 arbetslösa och lika många 2007 anställning som vikarier medan ordinarie anställda läser in omvårdnadsämnen för att nå grundläggande kompetens för sitt yrke. I budgeten satsas också ytterligare på utveckling av stödformer för anhöriga. Satsningen på anhörigstöd är även inriktad på att stödja samverkan med frivilligorganisationerna och pensionärsorganisationerna. Frivilliga och ideella krafter har en viktig roll i stödet till anhöriga, bland annat genom telefonjourer eller väntjänstcentraler.