prot · GT0945 · 2005-12-06 00:00:00 — Ta detta med NBF, till exempel, som har rullat på nu med demonstrator fas 1, fas 2 och ända upp till fas 6 eller fas 7. Vet vad det här kostar totalt? Har någon bild av detta? Och är det inte viktigt att vi så fort som möjligt skaffar oss en sådan bild? Det är väl jättebra att de här utredningarna har kommit, men om vi inte agerar nu kommer ytterligare miljarder att användas på ett sätt som vi inte kan acceptera och som skattebetalare inte heller kan acceptera. 13 () replik: Det är ju gamla synder och det faktum att det finns så mycket kvar av invasionsförsvarets materiel som gör att vi står i en sådan här situation. Jag håller med om det det är bedrövligt men så är det. har vi tagit första steget genom det här med etappindelningen och genom att vi faktiskt har fått utredningen. Det tog ju innan utredningen tillsattes. Det håller jag med om. Men därför tycker jag att det är bättre att vi nu tittar efter vad utredningen säger och att vi jobbar vidare med det än att vi gör någonting väldigt hastigt. Jag ser fram emot att få en förändring och kunna påverka, och också se till att vi får en materiel framgent som är anpassad efter de behov som finns då och inte efter de behov som fanns för invasionsförsvaret . 14 () replik: Jag blir riktigt glad när säger att måste kunna styra bättre och också uttrycker en förhoppning om att regeringen tar tag i frågan. Med anledning av ditt uttalande vill jag ställa en fråga. Det var ett enigt utskott, en enig riksdag vid försvarsbeslutet , som skrev att det är viktigt att kunna utveckla förmåga till och kompetens för strid i bebyggd miljö och subarktiskt klimat. Jag vill fråga: Står fast vid den ståndpunkten också? 15 () replik: Jag vet att det här har varit bekymmersamt, och jag vet inte riktigt vad det är som har hänt eftersom just den subarktiska förmågan inte utvecklas på det sättet. Det här måste vi följa upp och titta på. Strid i bebyggelse finns ju faktiskt med i regeringens proposition. Jag ska titta över det här nogsamt framgent. 16 () replik: Jag vill bara som en upplysning säga till , om hon inte vet det, att Försvarsmakten i sina anvisningar ute i förbanden klart säger det gäller helikopterförbanden att subarktisk förmåga ej vidmakthålls. Är det här acceptabelt? Kan det tyda på otydliga regleringsbrev? Hur kommer nu att agera , eftersom ni ändå har vetorätt när det gäller försvarsfrågan ? 17 () replik: och jag är helt överens om att vi måste kunna styra. Vi måste kunna utveckla vår finansmakt så att vi också vet vad det är för någonting som vi ger pengar till och kunna följa upp vad som har hänt med de pengarna. Jag ser fram emot att den utredning som har lagts på bordet också ska kunna ge möjlighet att styra bättre. Vi i ska kunna titta på vad det är vi beslutar och följa upp det beslutet på ett helt annat sätt än vad som har varit . Det kan jag lova : Jag ska vara den första att jobba med att vi här i ska ha vår rätt att styra och möjlighet att göra det också. 18 (): Ärade ledamöter i kammaren! Jag ska börja med att berätta att jag faktiskt drömde om den här debatten . Den skedde inför en fullsatt plenisal. är verkligheten inte riktigt sådan, utan man får nöja sig med grädden på moset. När vi i stod här och förde fram vår försvarspolitik behovet av att avveckla invasionsförsvaret, att minska materielanskaffningen och att utveckla internationella förmåga att delta i internationella FN-insatser så kallades den försvarspolitiken för försvarsfientlig av moderater, centerpartister och andra som inte förstod de omvärldsförändringar som hade skett efter slut. , 2005, är vi på väg att forma just den politiken. Vi avvecklar invasionsförsvaret. Vi avvecklar alla de regementen som inte längre behövs. Vi minskar utbildningen av folk som inte kommer att behövas, och vi har en ambition att fördubbla vår internationella förmåga att delta i internationella insatser med FN-mandat. Den politiken stöds ju också av samtliga partier i riksdag genom Försvarsberedningens arbete i sak. Därför känns det lite apart när företrädare för Moderata samlingspartiet och här inne står och säger att den försvarspolitik som företräder är försvarsfientlig, när det är deras egen politik. De har uppenbarligen inte förstått de förändringar som har skett och den politik deras partier faktiskt står för. tar också upp partiprogram, där vi har formuleringen att det långsiktiga målet är allmän och total militär avrustning uppenbarligen utan att känna till att detta ju är FN:s målsättning, som samtliga partier i riksdag står bakom. är uppenbarligen helt ovetande om att även Moderata samlingspartiet står bakom målet om en allmän och total militär avrustning, som vi alla är medvetna om ligger långt, långt fram i tiden men som är FN:s målsättning. Det gör det lite ointressant att debattera försvarspolitiken med åtminstone Moderata samlingspartiet och , som inte har förstått förändringarna och inte heller riktigt har förstått vad deras eget parti står för. Mer intressant är då att diskutera försvarspolitiken med till exempel och andra som är kritiska mot att den nödvändiga omställningen går så långsamt och frågar: Varför? Det finns nog en lång rad förklaringar till detta. Som vi i upplever det har Försvarsmakten lidit brist på politisk styrning och ansvarstagande , och kanske även så . Försvarsmakten efterlyser till exempel vad man inte ska göra med minskat anslag. Svaret har varit: Gör allt, men med mindre pengar! Ett osthyvlande, alltså. Den politiska ledningen saknar förmåga att faktiskt prioritera och välja bort sådant som har hört till invasionsförsvaret för att i stället kunna utveckla de förmågor som behövs i internationella insatser. Vi ska inte heller glömma bort att vi här i riksdag har ett stort antal ledamöter som så sent som fortfarande var regementskramare, en ryggmärgsreflex som satt i från invasionshotets dagar. Vi har också företrädare i flera av de största partierna som i stor utsträckning är vapenindustrikramare, som inte kan ta till sig att vi kanske inte längre har ett behov av en specifik svensk försvarsindustri med specifikt svenskt anpassade och därmed väldigt dyra vapensystem utan att vi faktiskt kan tillgodose Försvarsmaktens behov genom att köpa från hyllan sådant som andra redan tillverkar till ett långt lägre pris. Detta regementskramande och vapenindustrikramande, denna oförmåga efter det slut att faktiskt göra någonting, har kostat skattebetalarna i helt i onödan bara på grund av politisk långsamhet. Detta är naturligtvis i stor utsträckning att beklaga. Hade för sju gått på politik, den politik som alla partier säger sig stå bakom, hade vi sparat ohyggligt mycket pengar som kunde ha använts till andra områden i samhället. Vi hade också sluppit all den frustration som finns inom Försvarsmakten och all den osäkerhet som har funnits bland de försvarsmaktsanställda . En annan del av svaret på varför det tar så att ställa om när vi nu väl har fattat beslutet är att det tar tid att ändra attityd. Vi märker det väldigt tydligt. Överbefälhavaren får nu resa runt för att tala med varenda försvarsmaktsanställd och beskriva nödvändigheten av att ställa om, försvarsmaktsanställda som har lyssnat på företrädare här i riksdag som malt på med det retorik om vikten av regementen, materielanskaffning och svensk vapenindustri. Till och med i dagens debatt har vi hört företrädare yttra sig åt det hållet. Det är klart att det då krävs att överbefälhavaren reser runt och beskriver nödvändigheten för Försvarsmakten att ställa om för att vara relevant inför 2000-talets säkerhetspolitiska behov. Det tar tid för ledamöter här i kammaren att inse att vi faktiskt kan köpa försvarsmateriel från hyllan, från andra tillverkare, och inte längre har ett behov av en specifik egen svensk industri som därmed kostar oss väldigt mycket pengar. Det tar också tid att förverkliga de beslut som vi har fattat här i riksdag om ett ökat inflytande vad gäller försvarsmaterielanskaffningen. Detta bottnar till väldigt stor del i en bristfällig, för att inte säga undermålig, redovisning från Försvarsmakten underlaget, kontrollen av siffrorna, möjligheten att följa upp, spårbarheten som har gjort oss i väldigt förvånade när vi har fått insyn i detta. Det är klart att man då kan anklaga Försvarsmakten för inkompetens. Det här med ekonomi har aldrig varit deras starka sida minns de svarta budgethålen tidigare! Än är det i stor utsträckning mycket i övrigt att önska. När man har en övrigtpost på x kronor som till sin storlek är gigantisk är detta naturligtvis inte bra. Vi i har gjort vad vi har kunnat. Vi har kommit en liten bit på vägen mot att få en bättre redovisning, men vi är långt ifrån nöjda. Vår ambition är och jag utgår från att det också är regeringens ambition att det ska bli ett långt bättre och tydligare underlag för när det handlar om de stora materielinköpen. Det kommer vi att fortsätta att arbeta för i . Helt klart står dock i den här debatten att Moderata samlingspartiet har fel när man hänger upp sig på att anslagen är för låga det var på något sätt kontentan av Moderata samlingspartiets inlägg här i debatten. Min fundering är då, och jag tror att många funderar i samma banor: Under det utbildade vi upp till 50 000 värnpliktiga och hade ambitionen att kunna mobilisera 850 000 soldater, anskaffa materiel för att kunna ha 850 000 soldater på fötter och ha regementen för alla dessa. , 2005, utbildar vi 8 000 värnpliktiga för att kunna få ut upp till 2 000 i internationella insatser i FN-uppdrag. Ska det då kosta ungefär lika mycket? Det är ju helt orimligt fullständigt orimligt! Om man gjorde någon form av liknelse och minskade behovet av värnpliktsutbildning och behovet av soldater att kunna sätta ut skulle man kanske kunna komma ned till en femtedel, , av tidigare försvarsanslag. vet inte jag om det är möjligt, men åtminstone en halvering av tidigare försvarsanslagsnivå borde vara möjlig som man med detta faktiskt får ett starkare försvar, ett försvar som har relevans och där vi har internationell förmåga att möta de krav som finns. Det är viktigt att vi i försvarspolitikens utformning fortsätter att ha ett starkt fokus på att utveckla vår internationella kapacitet. Det är där behovet finns. Vi kan se det i de tragedier som utspelar sig runtom i världen och där FN, tyvärr, har en fortsatt mycket viktig roll att spela för att hindra mänskligt lidande, krig, övergrepp och massmord. Det är bra att ökar sin förmåga att kunna bidra i de här internationella insatserna. Jag tror att nästa steg för att utveckla försvarspolitiken och anpassa den behov är att avveckla den allmänna värnplikten, som är allmän. Av en årskull på, säg, 45 00050 000 män är det bara 8 000 som utbildas. Av ungefär lika många kvinnor är det knappt några alls som utbildas. Det vore bättre att skapa ett system byggt på frivillighet, anpassat till kvinnor och män, och att ett sådant system görs så attraktivt att många söker utbildning, så många att vi har en urvalsmöjlighet och kan välja de bästa. Det är viktigt att vi fortsätter att ha ambitionen att ge de kvinnor och män som vill göra en insats i internationella sammanhang den bästa tänkbara utbildningen och den bästa tänkbara materielen, för deras egen säkerhet och för vår förmåga att ge ett bra bidrag till FN:s fredsbevarande insatser. Då är det viktigt att i materielanskaffningen fokusera på de operativa behoven. Här finns många frågetecken när det gäller regeringens vilja att satsa på olika system, till exempel ubåtssystem som vi inte behöver för invasionsförsvaret och som inte heller har efterfrågats i internationella insatser. Det är svårt att göra någonting vettigt med en ubåt i Kosovo, i och på många av de platser där har bidragit internationellt. Här gäller det för oss att försöka strama upp anskaffningsprocessen till att bara röra just de operativa behoven och de behov som vi har på nationell nivå för självklart ska också vår internationella förmåga kunna användas på hemmaplan. Med de orden vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 19 () replik: Jag men också, påstår jag, svenska folket, anställda inom Försvarsmakten och deras familjer är väldigt intresserade av att få uppfattning och uttalande kring frågan: Har veto i försvars- och säkerhetspolitiska ställningstaganden eller ej? 20 () replik: Jag skulle tro att vårt samarbete ser ungefär likadant ut som samarbete med den socialdemokratiska regeringen gjorde tidigare, det vill säga att ni hade ambitionen att vara eniga i de propositioner som lades fram. Samma ambition finns självklart mellan regeringen, och , att vara eniga i de förslag som läggs fram. 21 () replik: Betyder det att har ändrat ställning vad beträffar till exempel säkerhetssamarbetet inom , som faktiskt den här kammaren har ställt sig bakom och som den nuvarande regeringen har ställt sig bakom? Betyder det att har ändrat uppfattning vad beträffar uppbyggandet av en snabbinsatsförmåga och svenskt deltagande i densamma eller ej? 22 () replik: Nej, vår uppfattning om att ska delta i snabbinsatsförmågan kvarstår. Det är ju ett efterfrågat behov från FN att medlemsstaterna snabbare ska kunna assistera i internationella insatser. Jag tycker att det är väldigt bra att nu har ordnat och organiserat Försvarsmakten på ett sådant sätt att vi kan bidra i en snabbinsatsförmåga, därför att en sådan förmåga räddar människoliv. Det vet vi inte minst från erfarenheterna av snabbinsatsen i , som var EU-ledd, där just snabbheten ledde till att vi förmodligen förhindrade ett folkmord. Att vi snabbt var på plats innan FN kunde komma dit med sin stora insats hade stor betydelse. Det är vi fortsatt för. 23 () replik: Det är nog inte bara jag som undrar över sakernas tillstånd i försvarspolitiken. Vi redovisade alla från alliansen att det här gungflyet, bland annat bestående av och , inte utgjorde den grund för försvarspolitiken som kan kräva. Vi har också en statsminister som länge tvekade om detta. Han inte bara tvekade, han uttryckte klart och tydligt att dessa två partier icke är kvalificerade att stödja och vara med och påverka försvars- och säkerhetspolitik. Det är inte bara en liten, enkel riksdagsledamot och många människor ute i landet som undrar utan även statsministern. Men här vägde budgetrealismen tyngre än framåtsyftande försvarspolitik med miljövärnsregementen och ett avskaffande av Försvarsmakten. Det var rösterna som vägde tyngst för när man tog in och Vänstern i finrummet. När det gäller pengarna står bakom försvarspolitiken. Det jag uttryckte var att vi förvisso har några hundra miljoner mer , det är alldeles klart, men det är ineffektiviteten och styrningen från , från regeringspartiet och från som vill komma åt. Större effektivitet, mer försvar för pengarna det är ju det som bristen består i. Där har ett program som ni är i avsaknad av. 24 () replik: pratar om miljövärnsregementen, uppenbarligen utan att här heller känna till att, som jag uppfattade det i alla fall, Moderata samlingspartiet har en samsyn med i vad gäller de icke-militära hoten. Vi har miljöförstöring och olika klimatkatastrofala händelser som gör det nödvändigt att hantera den typen av hot. Faktiskt tror jag att var med på initiativ att bredda hotbilden. Det handlar inte längre om bara militära hot utan det finns andra hot. Om man sedan utformar det här som miljövärnsregementen eller någon annan organisation kan vi diskutera. Men att hotet finns och att vi bör hantera det är vi eniga om. Så jag förstår inte allt skramlet. Sedan fortsätter att prata om allmän och total avrustning. Men hur är det? Är det ett krav som har lämnat? Är det inte längre någonting som står bakom? Det låter ungefär så på i alla fall. 25 () replik: Det är så i vår värld, och jag tror i verkligheten också, att det är behovet som styr. Förvisso är god, men det finns många onda krafter där ute och det gäller att bekämpa dessa. Visst kan man tycka att vi inte behöver någon polis, ingen försvarsmakt eller någonting. Men verkligheten har väl visat både historiskt och när vi diskuterar nya uppgifter för försvaret att vi behöver en försvarsmakt. Det är därför bland annat som är fullständigt diskvalificerat i de här sammanhangen, om man nu står kvar vid att Försvarsmakten ska avskaffas och att det är enbart det civila försvaret som ska vara kvar. Det är klart att vi alla behöver ett civilt försvar. Men det är ingen motsats mellan det civila försvaret och det militära försvaret. Det är inget nollsummespel mellan dem. Katastrofen i visar på att det osannolika kan inträffa varhelst och på ett sätt som verkligen drabbar nationen. Och det kan också ske inom det militära området. Det är också mot den bakgrunden som ni är diskvalificerade, för ni har ett fundamentalistiskt synsätt på de här frågorna: Försvaret ska bort! Det är där som er bristande trovärdighet ligger. Förvisso är det osannolikt att något händer just nu och kanske , men man kan aldrig räkna bort det. Men det är det ni gör. Ni räknar bort det och säger att det här inte har någon verklighet. Därför är ni diskvalificerade. 26 () replik: Jag blir lite beklämd av att höra som på något sätt utgår från att människor är idioter. Naturligtvis finns det inget motsatsförhållande mellan långsiktiga mål och kortsiktig dagspolitik. Det avspeglar sig i FN som har det långsiktiga målet om allmän och total militär avrustning men självklart förstår och förmår möta det dagsaktuella behovet. Om hade bemödat sig med att se på försvarspolitik hade han sett samma sak där. Vi har förmåga att ha ett långsiktigt mål men också att föra en dagsaktuell politik som möter behoven. Märk väl att den politik som vi nu för, att öka ambitionen internationellt och att avveckla invasionsförsvaret, är en politik som står bakom. Det är politik som delar uppfattning om. Ändå står han här i kammaren och mässar som om det vore någon sorts motsättning. Jag tycker att det blir pinsamt. Försök i stället att vara konstruktiv och se hur vi kan förbättra och möta de behov som finns, inte bara de internationella behoven av FN-insatser utan också de internationella och nationella behoven av att möta icke-militära hot. Jag tycker att det låter som om i brist på egen politik försöker hitta motsättningar i andras politik. Det faller platt. Jag tror att folk genomskådar och . 27 () replik: Jag har egentligen samma fråga till som jag hade till . sade så här i sitt anförande: har vi haft brist på politisk styrning. Det visar sig ju att det pågår fortfarande. kommer säkert ihåg att det var ett enigt utskott och en enig riksdag som i försvarsbeslutet sade att det är viktigt att behålla och utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och subarktiskt klimat. Jag vill fråga: Står fast vid den ståndpunkten? Ni var ju med om uttalandet . Det var beslut. 28 () replik: Ja, och jag tror att behovet kvarstår att inte minst i internationella FN-insatser kunna ha den förmågan. Vi vet hur klimatet kan bli i en del av Kosovo, i delar av och kanske också på andra ställen . Det är förmågor som jag tror att det är vettigt att vi skaffar. Jag kan bara föregripa nästa fråga som blir hur vi ser på att Försvarsmakten inte gör detta. Mitt svar blir att vi naturligtvis måste se över och få en förklaring till varför man inte gör det här. 29 () replik: Det gläder mig, , att du säger så här. Men då är min följdfråga: Kommer du aktivt att verka för att Försvarsmakten verkligen får de direktiven från er som styr försvarspolitiken att man också ska se till att man övar, och övar på ett rimligt sätt? Man kan inte bara åka upp och öva, för det lär man sig ingen subarktisk förmåga på. Eftersom ni enligt er hemsida har vetorätt i försvarsfrågan vill jag få en försäkran från att ni kommer att se till att den inriktning som vi antog 2004 verkligen också blir verklighet. 30 () replik: Frågan om att i detalj lägga sig i exakt hur, när, var och i vilken omfattning utbildningen ska ske är jag inte beredd att ge något svar på här och . Det kanske inte ens är vår uppgift att ha svar på den frågan. Men om det inte bedrivs någon utbildning alls är det naturligtvis allvarligt och i strid med de beslut som vi har fattat här i riksdag. I så fall kan jag lova att jag kommer att följa upp och se vad anledningen till det är och hur man från regeringens sida avser att vidta åtgärder. 31 () replik: Både blygsamhet och ödmjukhet är dygder, och jag reagerade i likhet med en del andra när slog ut med handen och sade: 100 miljarder är bortkastade och till ingen nytta. Jag skulle stillsamt vilja fråga honom hur han kan vara så säker på att den positiva utvecklingen, som tog sin början 1989 eller i samband med att föll, skulle ske så friktionsfritt och så snabbt som blev fallet. Jag tror att en viktig skillnad mellan och , även om det också finns många beröringspunkter, är att vi inte är beredda att avskriva möjligheten att historien kan gå i repris. Jag vill erinra om att var säkerheten på vår kontinent helt annorlunda. Det som har fört oss från den situationen till den situation vi är i är i allt väsentligt politiker och politisk vilja. Och politik, ja, den kan ändras, och den kan ändras snabbt. Även om jag naturligtvis ställer mig bakom FN:s mål om en total avrustning i en avlägsen framtid, måste jag erinra om att vi aldrig kan vara säkra. Vi måste gardera oss mot framtida rationella hot mot . Alldeles särskilt gäller det för partier som inte är beredda att aktivt samverka med internationella säkerhetsorganisationer. Jag tycker att det var lite småaktigt av , när han pratade nedsättande om den materielpolitik som har förts och , att kasta hela skulden på Försvarsmakten. Det är ju den regering som stöder som är ytterst ansvarig för den politik som bedrivs och också för de beslut som fattas av Försvarsmakten. 32 () replik: har rätt i stora stycken. Det är helt självklart att vi 1989 inte kunde veta exakt hur framtiden skulle bli, och det var ingen som krävde att vi skulle veta det heller. Men fem in , då övriga minskade sina militärutgifter och hela militärutgifter faktiskt halverades i brist på invasionshot, borde det ju ha klickat till i några huvuden här i riksdag, kan man tycka. Även om det inte skedde då hade man kanske , kanske 1996, 1997 eller 1998, kunnat förstå att något hände som ändrade förutsättningarna för Försvaret. Men inte heller detta skedde, tvärtom. Här i satt alla och undrade hur det kunde komma sig att man kunde resa nere i och köpa krigsmateriel så oerhört billigt. Man var nere och köpte och leasade tusentals stridsvagnar, och alla var jätteglada och trodde att man gjorde världens klipp utan att fatta att det här såldes ut därför att det inte längre behövdes. Det var bara här i som man inte begrep någonting. Och militärens miljarder fortsatte att rulla. När det gäller uppskattningen på 100 miljarder kan vi nöja oss med att säga att det hade räckt och fram till . Om vi hade haft halverade militärutgifter hade det gett 100 miljarder. Jag begär inte att man skulle ha varit lika smarta som vi , men fanns det ju välgrundade fakta som talade för att det kanske hade hänt någonting som borde föranleda att också svensk säkerhetspolitik och försvarspolitik förändrades, men icke så. Slutligen tror jag inte att var riktigt uppmärksam på mitt inlägg här, därför att jag skuldbelade inte Försvarsmakten. Jag sade att det kanske är lätt att lägga all skuld på Försvarsmakten, som förvisso har svårt att hantera ekonomin, men att man kanske bör titta på bristen på politiskt ledarskap. 33 () replik: Det är uppenbart att , trots sin partibeteckning, inte älskar gröna gubbar, och det var ju ingen nyhet för oss. Han har fel när han säger att den svenska staten inte anpassade utgifterna i försvarsanslaget efter omvärldssituationen. Vi hade besparingar . Åtminstone i löpande priser var det på det sättet. Andelen av bnp som har använts för försvarsuppgifter har sjunkit och har fortsatt att sjunka . sade tidigare i sitt anförande att jag framhöll att det är lätt att skjuta över skulden på Försvarsmakten.