prot · GS09121 · 2005-05-17 00:00:00 — I den allmänna debatten om jordbrukets kostnader anser jag dock att kostnaderna för djurskydd har givits för stor tyngd och att man ej beaktat de positiva effekterna som vissa djurskyddskrav medför. Det finns som jag nämnt tidigare andra faktorer som i högre grad påverkar kostnaderna negativt som till exempel bygg- och foderkostnader. har en pessimistisk syn vad gäller jordbruksföretagarnas förmåga och möjligheter att få ut mervärdena som en hållbar produktion ger upphov till. Jag har en större tilltro till jordbrukarnas möjligheter att få ut ett tillräckligt pris till exempel genom förädling och innovativa lösningar. Regeringen är också beredd att medverka till detta. Svenskt jordbruk befinner sig i ett viktigt skede där många jordbrukare funderar över framtida produktionsval. Jordbruksreformen innebär större möjligheter för jordbrukaren att styra sin produktion mot det som konsumenterna efterfrågar genom att stöden till stor del inte förutsätter en viss produktionsinriktning. Detta kommer att få effekter på den svenska livsmedelsproduktionen. Jag vill avslutningsvis stryka under att regeringen tar de problem som den genomförda jordbruksreformen ger för många svenska jordbrukare på största allvar. Regeringen följer därför utvecklingen mycket noga för att ha ett gediget underlag för att fortsatt kunna stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. 23 (): Jag har skrivit en mycket allvarlig interpellation om att det svenska jordbruket befinner sig i ett krisläge med mycket låg lönsamhet och med svag konkurrenskraft. Jag har sammanställt rader av rapporter som ger en entydig bild av detta och av stagnerande eller minskande produktion som matimporten ökar kraftigt. Jordbruksministern, är livsmedelsproduktionen i ett krisläge eller inte? Det är viktigt med tanke på om vi ska agera eller inte. Uppenbarligen anser inte jordbruksministern att vi ska göra det. Vi har i en matproduktion med miljö- och djurskyddskrav i världsklass som fortfarande betyder mycket för bnp och sysselsättning och för landets öppna landskap och ekologiska kretslopp. En gradvis exodus av denna livsmedelsproduktion och livsmedelsindustri skulle få allvarliga effekter för både landets ekonomi och ekologi. Enligt min uppfattning måste detta motverkas till det yttersta genom samlade och gemensamma ansträngningar från både näring och samhälle, inriktade på att sänka kostnadsläget i alla led, från bonden till de statliga regelverken och skatterna. Jordbruksministerns svar är som vanligt vagt och undflyende. Visst står jordbruket inför stora utmaningar, men ni får fixa det själva genom att bli bättre företagare, säger hon. Staten har ju sänkt dieselskatten och gjort sitt, säger jordbruksministern. Ja visst, den effektiva dieselskatten är per liter i , den är per liter i och per liter i . Det finns alltså saker kvar att göra. Och den betungande handelsgödselskatten finns bara i . Vi vill förenkla, säger jordbruksministern. händer mycket lite, och inga nya grepp tas. Vi vet att regeringen vill driva minknäringen ur landet. Hälften av alla storhushållsägg och äggprodukter kommer från utländska burägg där hönsen har det sämre än i de förbjudna svenska burarna. Importen av thailändska kycklingar som lever under helt andra förhållanden än de svenska ökar mycket kraftigt. Även nötkötts- och grisköttsproduktionen stagnerar och tappar marknad. Det är verkligheten, jordbruksministern. Jordbruksministern vill trots att den svenska livsmedelsproduktionen gradvis nu flyttar utomlands behålla alla dagens djurskyddsregler som tillkom innanför våra dåtida regleringar och tullmurar. Min slutsats är i stället att på en fri och konkurrensutsatt marknad visst ska ligga i miljö- och djurskyddstäten, men inte före, i varje fall inte om resultatet blir utflyttning, nedläggning och utarmning av den svenska livsmedelsindustrin. Då har vi ju platt intet vunnit utan bara förlorat, och då har våra höga ambitioner helt motverkat allt det som de var tänkta att gynna. I så fall är i realiteten politik skenhelig och kännetecknad av dubbelmoral och hyckleri. som ministern välkomnar lågprisimport och lågpriskedjor har hon mage att uppmana livsmedelsindustrin i att höja sina konsumentpriser och få ut högre mervärden. Det har man arbetat med , och vi vet att det finns vissa men begränsade mervärden. Men att tro på stora generella merprisklipp är orealistiskt, och det är en billig debatteknik för att blanda bort korten om kostnadsbilden. Jag ställde fyra frågor till jordbruksministern. Uppenbarligen delar regeringen och ministern inte uppfattningen att jordbrukets läge är mycket allvarligt och att jordbruket är i kris. Det anser jag är en felbedömning. Därför vill jordbruksministern inte heller vidta extraordinära insatser för att skyndsamt minska byråkrati och kostnader i alla led och inte heller tillsätta, på mitt förslag, en kommission från stat och näring med ett extraordinärt mandat i dessa avseenden. har framfört dessa förslag i sina motioner, och de är därför väl kända. Höj i stället priserna, uppmanar jordbruksministern. Jag menar att vi måste få ned kostnaderna i det svenska jordbruket för att öka konkurrenskraften, vilket är helt nödvändigt. Det är den stora utmaningen just , annars kan det barka åt helsike, tror jag. 24 (): När jag för ungefär en månad sedan sprang på var han som vanligt starkt engagerad och fullt upptagen med viktiga frågor. Han sade: har jag skrivit en jätteviktig interpellation som du måste vara med och debattera. När jag nu har läst hans interpellation och sett innehållet blir jag djupt imponerad därför att den förmedlar ett stort allvar och mycket väl underbyggd oro. Jag delar oro för utvecklingen inom svenskt jordbruk. I förhållande till mycket seriösa och väl underbyggda fråga är svaret en stor besvikelse. Det är välment tal och fromma förhoppningar, som jag ser det. är pessimistiskt lagd, får vi reda på, och det är de enskilda företagens prestationer som är avgörande. Krav och kostnader från stat och kommun har mycket mindre betydelse. Och ifall det har betydelse är det inte så mycket att göra åt. bjöd inte in till en studiecirkel i positivt tänkande, utan han bjöd in till ett seriöst samtal om en livsviktig närings framtidsutsikter, och han får ett högtidstal till svar. Frågan om att dieseln i är dyrare än i och dyrare än i tas inte på allvar, inte heller att det ställs tuffare krav i stort på svenska bönder än omgivningen när det gäller grisköttsproduktion, kycklingproduktion, nötköttsproduktion, äggproduktion, mjölkproduktion, byggkostnader, ytkrav, tvärvillkor och djuromsorg. Det visar åtminstone mycket av jämförande studier och benchmarking. har vi hört om bristen på betande djur. Landskapet växer igen, och man är tvungen att inom näringen bedriva något slags datastyrd förmedlingsverksamhet för att klara av detta. Ministern avslutar sitt svar med att säga att regeringen följer utvecklingen för att ha ett gediget underlag för att kunna stärka jordbrukets konkurrenskraft. Vad mer av underlag behövs? Hur länge ska vi vänta? Jordbrukarna, och jag vill ha höga krav när det gäller miljö och djuromsorg mervärden som delvis, som har påpekat, kan och ska tas ut på marknaden och som ska göras. Men det är också ett samhällsintresse, ett medborgarintresse, värt att stödja från det allmänna i större utsträckning än vad nuvarande regering förmår. Varför inte tillsätta en konkurrenskraftskommission, som föreslår och som ligger väldigt nära den typ av konsekvensanalysgrupper och sådant som vi kristdemokrater har föreslagit just för att uppmärksamma och snabbt vidta åtgärder för den livsviktiga näring som vår jordbrukssektor är? 25 (): Tack, , för en väldigt välgenomarbetad, välskriven och, som säger, mycket allvarsam interpellation. Den visar inte minst på den tyngd som frågan har men också på vikten av att faktiskt både se det här i ett långsiktigare perspektiv och orka ta helheten när det gäller den gröna sektorn. Det är jättetacksamt att jordbruksministern här är villig att diskutera detta allvarliga ämne med oss. Det är väldigt bra. Jag är mycket förvånad över att man ändå inte har lagt ned mera kraft och tid när det gäller arbete med att arbeta fram det här materialet. Jag måste säga att man kanske hade förväntat sig ett mera välgenomarbetat svar med tanke på det underlag som finns här. Bilden är ju väldigt tydlig, precis som mina kolleger har sagt: Det är kris inom den gröna sektorn, något som framför allt bygger på en negativ konkurrenskraft visavi dem som vi har att hantera. Det är förvånansvärt att man utifrån det underlag och de siffror som presenterar inte mera konkret och tydligt när man talar om åtgärder också levererar de åtgärderna för näringen. Vi som är engagerade i den här sektorn vet att vi står inför ett generationsgap. Det är inte så säkert att vi framöver kommer att ha så väldigt mycket av svenskproducerad mat därför att det råder brist på unga människor som under nu rådande förutsättningar är villiga att ge sig in på området, att arbeta på området. Jag skulle därför vilja lägga en fråga till många frågor, och det är en allmänpolitisk fråga till jordbruksministern om hur hon ser på sektorn: Är det här en sektor som kan generera jobb i , som kan generera svensk mat och där man anses vara företagare? Om man anses vara företagare är det väldigt viktigt att då ges lika konkurrensvillkor så att man kan vara företagare fullt ut. Vi moderater och den borgerliga alliansen är överens om att det är företagare vi här talar om. Vi är väldigt oroliga för de 1,4 miljoner människor som inte har gått till ett ordinarie arbete, och vi tycker inte att den här sektorn ska lägga till ännu fler som skulle kunna bli arbetslösa därför att vi inte kan hantera konkurrensvillkoren. Det får inte heller bli så att det här blir ytterligare ett i raden av ännu fler jobb som flyttar utomlands. Det är vi inte villiga att leverera till. Men om regeringen inte levererar åtgärder lär konkurrenskraften leda till att så blir fallet. Då är det inte bara 1,4 miljoner människor i arbetsför ålder som står utanför ett jobb utan ännu fler. Ett antal av dem kommer att komma från den gröna sektorn. Det är vad min första fråga till jordbruksministern gäller. Min andra fråga till jordbruksministern är en av de frågor som ligger i detta med konkurrenskraft, nämligen de nationella subventioner som till exempel vårt grannland har till ett antal områden inom sektorn. Vad gör jordbruksministern och vad har jordbruksministern gjort för att i det här konkreta fallet påverka de nationella subventioner som låter den gröna sektorn få och som bidrar till ännu orimligare konkurrensvillkor för våra svenska matproducenter? 26 Jordbruksminister (): Ja, jag tycker att man ska vara väldigt försiktig när man tar ordet krisläge i sin mun, för krisläge är någonting väldigt allvarligt. Jag vill påminna om att det vi nu talar om är en reform som vi genomförde en reform som jag menar är nödvändig för att vi ska få en tilltro till EU:s jordbrukspolitik bland konsumenter och skattebetalare och som är nödvändig för att vi ska kunna lyckas i de världshandelsförhandlingar som förestår och där vi hoppas på resultat . Reformen innebär utmaningar. Det sade jag i mitt svar, och det står jag för. Därför gjorde vi på förhand omfattande analyser. Alla partier hade tillfälle att delta. Vid genomförandet har vi vidtagit åtgärder för att sänka kostnadsläget. Jag räknade upp dem i mitt svar. Det finns fler åtgärder, men jag tänker inte här uppta tiden med att rabbla upp dem. Vi har en mycket aktiv uppföljning av reformen. Några av de rapporter som här redovisar är just ett led i den aktiva uppföljningen. Vi har ett samarbete med LRF och har haft ett seminarium där vi har tittat på kostnaderna, så kallad benchmarking, för att jämföra oss med andra länder. Vi går vidare med ett paket för så kallade LBU-åtgärder. Det här är ett bra grepp för att vi ska ha ett bra underlag för att vidta åtgärder. har skrivit en väldigt lång interpellation, och den innehåller väldigt mycket. lade också till detta med strukturförändring inom detaljhandeln. Det tycker jag var ett intressant besked från . har tänkt sig att svenska konsumenter ska betala mer på grund av dålig konkurrens. Det tycker jag är ett bra besked till de svenska konsumenterna. Jag håller med om att vi ska samarbeta och om att vi ska ha samlade insatser för att hålla hårt i den här reformen och se till att svenskt jordbruk får bästa möjliga konkurrenskraft. Och jag är väldigt glad när jag kan konstatera att näringen själv har tagit, och tar, ett stort ansvar. Det finns många positiva insatser som visar att näringen ser möjligheter att både sänka kostnader och öka intäkter. Jag tycker att nye vd på årsstämman gav tydliga besked. Det handlar om ett öppnare, flexiblare och mera marknadsanpassat företag. Man ska satsa på utsäde, konsumentprodukter, modern färdig mat i detaljistbutiker och nya produkter. Det handlar inte bara om att producera mat utan också om att producera energi. Detta med betesförmedling, , tycker jag inte att man ska förlöjliga. Jag tycker i stället att det var ett väldigt bra initiativ för att bidra till ett nytt tänkande när vi genomför reformen ett samarbete mellan LRF och . När det gäller , , kan jag säga att jag har varit mycket engagerad i den frågan. Jag har också haft kontakter med kommissionen och markerat att inte accepterar den här typen av statsstöd. Det här är ju ett temporärt stöd, ett stöd som trappas ned och som åter prövas . markerar tydligt att vi menar att det här inte är förenligt med och att det måste avvecklas. 27 (): Man ska vara försiktig med att använda ordet krisläge, sade jordbruksministern, för det är ett väldigt allvarligt ord. Ja, så är det, men det var just det ordet som statsminister använde hos Skogs- och lantbruksakademien. Det gläder mig. Jag tror att följer det här området med intresse och har viss kunskap på det. Han ser att jordbruket befinner sig i ett krisläge, men det gör inte landets jordbruksminister. Jag tycker att det bör finnas ett bättre samband där och hoppas att jordbruksministern tar intryck av statsministern i frågan. Det är ju just när man man inser lägets allvar som behovet av åtgärder mycket snabbt blir så tvingande som jag menar är fallet. Reformen är rätt färsk. Ja, den är färsk, men det går snabbt , jordbruksministern. 8 000 hästgårdar har ansökt om stöd som de inte behöver och som tas från livsmedelsproduktionen. Det är en del i varför det har blivit tufft för livsmedelsindustrin och livsmedelsproduktionen, som jag diskuterar just . Näringen tar själv ett stort ansvar, säger jordbruksministern, och ser möjligheter. Ja, det måste man ju göra. I alla lägen finns det möjligheter, men jag tycker att näringen är alltför försiktig med att måla ut lägets allvar. Det kanske är det bästa försvaret till att jordbruksministern inte känner trycket på sig att agera. Lantmännens vd är förskräckt över den svenska livsmedelsproduktionens kostnadsbörda, som man har tagit på sig och som belastar den. Livsmedelsindustrins vd befarar en stark utflyttning av jobb. Se signalerna, jordbruksministern, agera! Jag ska ge några fakta till kring interpellationen, en sammanställning av kända fakta. LRF:s konsultrapport visar att jordbrukets produktionskostnader ökat , medan produktpriserna sjunkit med ett negativt gap på . Detta gap ökar snabbare i än i övriga EU. redovisar att den svenska köttkonsumtionens marknadsandel minskat från för nötkött, från för griskött och från för fågel. I en listning över EU-ländernas komparativa fördelar på marknaden hamnar näst sist. Institutet menar att blir allt mindre konkurrenskraftigt på produktionen av griskött, nötkött och fjäderfäkött. LRF:s benchmarking av det svenska jordbrukets kostnader visar att det svenska kostnadsläget är högt jämfört med andra nordeuropeiska länder, en mycket begränsad målgrupp. Det visar sig att det kostar mera att producera griskött och mera att producera kyckling i än i det näst dyraste landet. Byggkostnaderna för grisproduktionen var högre i än i det billigaste landet, inom kycklingproduktionen högre och inom äggproduktionen högre. Vi måste få ned kostnaderna. Jag tror att det är det absolut viktigaste . Samhället måste genom stat, myndigheter och kommuner tillsammans med näringen se över befintliga regelverk i syfte att förenkla och minska krångel, byråkrati och kostnader. Det behövs en kommission för konkurrenskraft och för att sänka kostnaderna. Jag tror att det skulle behövas i hela det svenska näringslivet. Företag flyttar ut, branscher flyttar ut. Vi måste hejda detta. Låt oss börja med livsmedelssektorn, där läget är akut. Det finns en massa exempel på kostnader. Livsmedelsindustrins besiktningsveterinärer är säkert flest i världen, och ska taxorna höjas. Det har vi inte råd med. Om till slut ståtar med världens dyraste regelverk, det bästa, och med den bästa och dyraste kontrollapparaten för livsmedelsproduktionen och industrin flyttar utomlands, vad vann vi då vad gäller djurvälfärden i världen och svensk produktion, jobb, miljö och resurshushållning? Agera, jordbruksministern! Läget är allvarligt. 28 (): Jag förlöjligade, jordbruksministern, absolut inte betesförmedlingsidén. Jag bara pekade på den som en nödfallsåtgärd, för det råder brist på betesdjur i bland annat till följd av jordbruksreformen. har ett mycket gediget underlag i sin interpellation. Han pekar på, om jag räknat rätt, nio olika rapporter om den utsatta situationen för den svenska livsmedelsproduktionen. Jordbruksministern vill samla på sig mer material för att kunna stärka konkurrenskraften. ger också exempel från och om situationen där. Efter att ha haft kontakt med jordbrukare hemmavid senast nu skulle jag kunna ge massor med exempel från , inte minst vad gäller spannmålsproduktionen, som är mycket alarmerande. Men kommer jordbruksministern att arbeta för ett minkförbud som innebär att kycklingproducenterna, i stället för att kunna sälja sitt slaktavfall, kommer att få betala för att bli av med det. Jordbruksministern kommer att arbeta hårt för en sockerreform som innebär tydligt minskade inkomster för många jordbrukare. Vilket underlag krävs ytterligare? Hur många ytterligare ska tvingas att sluta för att jordbruksministern ska vidta några åtgärder? Om hon inte vill tillsätta en konkurrenskraftskommission, vilka andra åtgärder vill hon då vidta för att bidra till att stärka konkurrenskraften? Hon hänvisar till att hon är glad för att näringen tar ett stort ansvar. Ja, självklart gör den det. Jag önskar att jordbruksministern kunde ta ett lika stort ansvar för att stärka den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. 29 (): När man lyssnar på jordbruksministern får man en känsla av att hon är rätt nöjd, till och med stolt, eller hur ni nu uttrycker er. Den känslan delar inte vi. Men det underlag som finns här så klokt presenterat och de seminarier som jordbruksministern säkert har deltagit i tillsammans med näringen ger henne underlag för någonting helt annat. Då undrar man hur hon kan komma och säga: Jag jobbar och sliter? Det är inte tillräckligt. Det handlar om en negativ konkurrenskraft, en sänkning beroende på vilka rapporter man grundar sig på och vilket underlag man använder. Hur kan man i det läget komma och säga: Det rullar på, det är rätt så bra? Det är då man blir rejält oroad. Då kan vi stå här som politiker och kasta det hela fram och tillbaka. Men det här är ändå vad olika rapporter har kommit fram till. Vi har inte pratat om en rapport, vi har pratat om flera olika rapporter som talar om den negativa konkurrenskraften. Då blir man lite fundersam, inte minst när vi också jämför oss med våra närmaste grannar och danskar som vi har i vårt nära område. Det är likadant när vi börjar jämföra oss med det nya . Det är en helt ny marknad som kommer att öppnas för oss, och i det läget kommer siffrorna att se helt annorlunda ut. Den dagen är ännu mer oroväckande. Ska vi invänta ännu fler tydliga rapporter och olika underlag för att hantera detta? Nej, min fråga återstår: Ska svenska jordbrukare anses vara företagare får man också ge dem rimliga konkurrensvillkor för att klara av det. Då krävs tydliga åtgärder. Vi uppvaktas i miljö- och jordbruksutskottet, näringen hör av sig, och alla talar om att någonting måste göras. Jordbruksministern har den här informationen. Snälla, gör någonting för den gröna sektorn! Låt jordbrukarna vara företagare , för det har de inte fått lov att vara . 30 Jordbruksminister (): Jag är stolt men inte nöjd, . Jag har sagt i mitt svar att jag är mycket medveten om utmaningen för det svenska jordbruket. Jag är mycket medveten om att kostnadsläget i många avseenden är för högt. Det är bakgrunden till de åtgärder som regeringen har vidtagit och också till de åtgärder som vidtas . Man måste vara beredd att erkänna, om man menar att jordbrukarna ska få vara företagare, att det är mycket som ligger på jordbrukets eget bord. Det handlar om att det är stora skillnader i lönsamhet mellan olika jordbruksföretag beroende på hur man är som företagare, beroende på vilken produktionsinriktning man har, beroende på var i landet man verkar. Det måste man erkänna. Det finns möjligheter för jordbrukarna själva, men det handlar om en rollfördelning. Staten har ett uppdrag också. Staten antar den utmaningen. Vi har redan vidtagit ett antal åtgärder för att underlätta för jordbruket när det gäller att få ned kostnader och förenkla regler. Det lades ett förslag på bord . Vi har vidtagit vissa åtgärder inom departementet i en särskild grupp som arbetar med de här frågorna, och jag har sagt att jag är beredd att gå vidare för att underlätta, sänka kostnader och avgifter, se till att våra myndigheter på regeringens uppdrag arbetar med de här frågorna så att vi underlättar för jordbruket. Jag är mycket medveten om de här rapporterna, . Regeringen har beställt vissa av dessa rapporter, och vi jobbar också tillsammans med jordbrukets organisation för att få fram ytterligare underlag. Vi hade ett seminarium om kostnadsläget, och vi går vidare med ett seminarium om intäkter. Det handlar inte bara om att sänka kostnader, utan det handlar också om att få en bättre intäktsbild, att få mera betalt för sina produkter. Där kommer staten att vidta åtgärder för att förmedla mervärdet med svenskt jordbruk. Vi arbetar med de nationella kuvert som är en del i jordbruksreformen. Vi satsar mycket pengar på forskning och innovation, vilket är viktigt för svensk livsmedelsproduktion. Jag är glad över att svenska konsumenter äter mer jordbruksprodukter och framför allt mer kött nötkött och fågel. Det påverkar givetvis också importsiffrorna. Jag jobbar naturligtvis för att det ska bli en expansion av den svenska köttproduktionen, men det svenska jordbruket har inte kunnat leverera det som svenska konsumenter har efterfrågat när det gäller volymer. Exportfrämjande är ytterligare ett område där regeringen gör insatser. efterfrågade den här gruppen som förefaller få stöd av alliansen. Vi har instrumenten för att hantera dessa frågeställningar, och vi har ett mycket ambitiöst uppföljningsarbete. lämnar täta rapporter till regeringen för att vi ska kunna följa de effekter som reformen har. Vi har ett samarbete med branschen, med LRF. Vi har årliga möten med livsmedelsindustrierna. Vi har en kontaktgrupp med företagare som arbetar med dessa frågor. Vi har också en parlamentarisk kommitté som arbetar med miljö- och landsbygdsutvecklingen som också är viktig i sammanhanget. 31 (): Jordbruksministern är säkert en mycket duktig tjänsteman och en trevlig person. Ni jobbar på. Ni har seminarier med LRF och gör det ena och det andra. Ni är medvetna om rapporter. Det klarar sig nog. Det jag saknar är engagemang och insikt. Det som skiljer oss åt är verklighetsbilden. De rapporter och den verklighet som finns ger en fullständigt entydig bild: Det är en ko på isen. Produktionen stagnerar eller minskar. I , och på andra håll i har djuren det mycket sämre.