prot · GT093 · 2005-09-14 00:00:00 — Jag försökte också visa på möjliga vägar att ta sig an situationen, och också vad som har hänt under resans gång vad gäller tillförda medel till och . Så det har hänt mycket. Socialdemokratin skulle inte vara lyhörd för situationen. Det är klart att man måste ställa sig frågan efter att ha lyssnat på hela debatten: Hur kommer att hantera framtiden? Kommer man att villkora det här med nollställning inom alliansen? Det är också en fråga som vi naturligtvis måste ställa oss med det snaraste. Den frågan var inte uppe på det så kallade Bankerydsmötet, som jag annars känner stolthet över eftersom jag också är bankerydsbo. Men frågeställning var inte uppe. Den kommer naturligtvis också att få hanteras inom ramen för alliansen. 21 () replik: och har gått sedan regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté för att se över en asylprocess som vi redan då visste var undermålig. Vi kan diskutera varför det har tagit så men du måste tillstå att vi på något sätt måste ha ett ansvar för att inte ha hanterat den här situationen på ett mera skyndsamt sätt. Vi har ett ansvar gentemot människor som sitter här och många andra som inte sitter här, som har hanterats i och har blivit en del av en process som vi visste var undermålig, som vi i alla partier förkastade. Är inte det ett ansvar som vi måste ta ? Sedan pratar du om kostnader. 40 miljoner, 1 miljard man har till och med läst om 8 miljarder. Detta är ett otroligt oansvarigt sätt att räkna . Jag har försökt få underlaget från men har inte fått det. Jag skulle vilja fråga: Hur räknar en socialdemokrat de mänskliga kostnader som väntan, osäkerhet och otrygghet ger upphov till? Hur räknar du kostnader för unga människor och för barn när de får vänta såsom de har gjort? Och de liv som finns här i : Hur räknar en socialdemokrat? Vilken matematik använder ni? Ni som pratar om miljarder kronor: Prata nu om de andra kostnaderna! Det vore mycket bra att få höra det. Dessa människor behöver veta hur ni räknar. : Ni pratar om kollektiva beslut. Här finns det bara ett kollektivt beslut som kommer att fattas, nämligen det ni föreslår: att förvägra dessa människor kollektivt att få en chans att leva i . 22 () replik: Jag har försökt visa på den problematik som har legat i hanteringen av ärendet. Utanför den retoriska debatt som vi nu befinner oss i upplever jag att det har funnits en stor förståelse för den problematik som vi har att hantera. Det är ingen lätt ordning att överföra dessa ärenden till en domstolsprövning, som vi nu ska göra. Likväl är vi nu glada att vi är framme vid det resultatet och kan se att vi har hittat en lösning som innebär att vi ska få en bättre hantering av ärendena framgent. Det känns positivt. Men jag är rädd för den debatt som bland annat nu hänger sig åt, det vill säga att i någon form av plakatpolitik föra ut budskap som i sin förlängning naturligtvis är bekymmersamma eftersom de kan innebära att man i stället ska stå till svars för löften som man har ställt ut i en het politisk debatt. Vi vill ta ansvar för den här politiken. Det är därför vi inte kunde lägga fram det förslag som var så felberäknat initialt, där vi påtalar att det här kommer att kosta 1 miljard. ser vi resultatet, och även parti får naturligtvis lägga fram budgetförslag som innebär att man måste täcka dessa kostnader som en ny instans- och processordning kommer att innebära. Vi måste naturligtvis också fundera över förlängningen när det gäller integrationsfrågorna och annat som kommer med anledning av det förslag som läggs fram i en reservation från bland annat parti. Vi tar ansvar för politiken, och det är det vi försöker visa genom att i den här debatten lyfta fram vårt synsätt. 23 () replik: Det här är ingen retorisk debatt. Det handlar om människor av kött och blod som sitter här. Jag ville veta hur ni räknar, hur ni räknar de dagar de har väntat, de barn som inte kan sova . Det ingår inte i budgeten. Men i min budget, i mitt samvete, och i ditt, borde det ingå. Ingen regering kan regera utan att också räkna sådana saker. Visst kommer det att kosta, inte minst med den integrationspolitik som ni bedriver, för när ni räknar så räknar ni med att dessa människor ska hamna i utanförskap när de får stanna i . Er politik har ju lett till att väldigt många av dessa människor har hamnat i utanförskap. Vi tror på en annan integrationspolitik. Dessa människor kan göra rätt för sig. De kan göra nytta i . Vi behöver dem. De behöver oss. Låt oss göra om integrationspolitiken och inte använda den för att stoppa de människor som behöver stanna hos oss. 24 () replik: talar om att han vill bibehålla den humanitära flyktingpolitik som har kännetecknats av. Det vill vi också. Men vi ska göra det på ett sätt som innebär att vi också kan se helheten i det nya perspektiv som vi nu befinner oss i. Det är det vi tar ansvar för. Jag är glad att säger att flyktingpolitik i ett historiskt perspektiv har varit human, offensiv och positiv. Det är just den bilden vi vill se förlängningen av med vår politik och det förslag som vi nu lägger. Det är inte det synsätt som emellanåt målas upp i plakatpolitik i dagens debatt. 25 () replik: Jag har en fråga till som jag egentligen ställde redan när vi hade remissdebatten om det här ärendet . Det är egentligen två frågor. Jag har redan ställt dem till i talarstolen, men jag tycker att det kan vara intressant att höra vad har att säga om saken också. Det rör naturligtvis nyrekryteringen av nämndemän till de nya migrationsdomstolar som ska inrättas. Detta är en fråga som vi på moderat sida bedömer som ganska komplicerad. Jag hörde vad sade om tillskjutande av nya resurser och behovet av utbildning. Vårt problem, som vi upplever det från moderat sida, är dels att det handlar om väldigt många nya personer, dels att det finns ett antal utstående frågor som ännu inte har fått sin lösning. Det är bra att det sitter en nämndemannakommitté som tittar på de här frågorna, men den tillsattes innan det förslag som nu har att ta ställning till kom upp på bordet. Det innebär att det finns frågor som rör ersättningsnivåer och frågor som rör den mycket skeva demografi som finns inom den svenska nämndemannakåren som måste få en lösning. Min fråga till är: Kommer regeringen att ge förnyade direktiv till med anledning av antagandet av den nya instans- och processordningen, eller vad kommer att ske? inga andra direktiv så kommer man att fortsätta arbeta med de nuvarande ingångsvärdena, och då handlade det inte om 1 200 nya nämndemän för att bemanna organisationen. I anslutning till det vill jag kort ta upp frågan om pengar i budgeten för att se till att domare och nämndemän faktiskt får utbildning, så att praxis kan utvecklas. Det är också en fråga som bör ställas, och jag ser inte i betänkandet att man blickar längre än utgången av 2006. Det tycker jag är lite olyckligt. 26 () replik: Det är relevanta frågeställningar som lyfter fram, och det är just diskussionen om de frågeställningarna som har varit med i processen som har gjort att den också har blivit en något utdragen process. De visar på komplexiteten. har vi konstaterat och konstaterar att det ligger en rad uppdrag och utredningar i processen. Jag utgår naturligtvis ifrån att regeringen också ser till att de nya frågeställningar som är förknippade med den nya lagstiftningen och den nya instans- och processordningen lyfts in i detta arbete. Där förutsätter jag också att den ekonomi som behövs ställs till förfogande. Det är därför jag vid ett antal tillfällen och replikskiften har markerat den stora kostnadsökning som har skett under resans gång från initialt 40 miljoner till 1 miljard. Det är alltså kopplat till precis de frågeställningar som lyfter fram. 27 () replik: Då ska jag alltså tolka som att man kommer att ge andra direktiv till den sittande i så fall, så att den kommer att belysa de här frågorna. Jag ska också tolka det som att man i den budget som regeringen lägger fram nu kommer att ha ett vidare perspektiv på frågan om finansiering. Det skulle vara angeläget att få ja eller nej till svar på de här frågorna. 28 () replik: Låt mig titta på vilka direktiv som regeringen kommer att ge till de sittande utredningarna. Men jag kan lova att socialdemokratin har tagit ansvar för de reformer som vi vill genomföra. Vi har gjort det genom tider, och vi kommer att göra det framgent. Vi kommer , när vi ska presentera den budget som gäller , se att där kommer att finnas medel för att täcka de reformer som vi fattat beslut om eller tänker fatta beslut om . 29 Statsrådet (): Många har redan tidigare i den här debatten sagt att detta är en historisk dag. Det vill jag verkligen instämma i. Det här är, tycker jag, en milstolpe i svensk flyktingpolitiks historia. Vi har ett enigt socialförsäkringsutskott som föreslår att ska ersättas med länsrätter och kammarrätt. Det är det som ska ta ställning till . Kärnan i den här reformen och det förtjänar att upprepas är att vi nu får en asylprocess med ökad muntlighet och tvåpartsförfarande i domstol. Det betyder, som också tidigare nämnde, att den enskilde asylsökande, som fått ett avslag av , tillsammans med sitt ombud kan lägga fram alla sina skäl för asyl. å sin sida (Meningsyttringar från åhörarläktaren) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till på grund av att åhörarläktaren skulle utrymmas efter meningsyttringar bland åhörarna. Jag vill meddela att debatten kommer att fortsätta efter det att åhörarläktaren utrymts. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till i väntan på att åhörarläktaren skulle utrymmas. Innan vi påbörjar debatten vill jag meddela att vi under statsrådets anförande inte kommer att ha några åhörare. De kommer att släppas in , då de också naturligtvis kommer att få en uppmaning att inte göra några olika typer av yttranden uppifrån läktaren. Vi hoppas att det ska klara sig med detta, men om det här upprepas så ser vi oss tvingade att återigen utrymma läktaren. Vi vill släppa in åhörarna igen eftersom vi vet att det är många som har rest hit och vill vara med, och vi vill inte stänga dem ute. Men under statsrådets anförande kommer alltså läktaren att vara tom. 32 Statsrådet (): Jag tror att det vi just har upplevt vittnar om hur oerhört starka känslor som finns när det gäller flyktingpolitik. Jag tror också att det är viktigt att vi för debatten i sak. Det är sakliga frågor som vi ska prata om. Vi kanske inte ska ifrågasätta varandras motiv, men däremot måste vi diskutera lösningar på olika problem. Där har vi helt olika uppfattningar. Men jag tror alltså att det är väldigt viktigt att föra debatten i sak när det gäller flyktingpolitiken. Kärnan i reformen är som sagt ett tvåpartsförfarande och ökad muntlighet, som jag tror betyder oerhört mycket. Det betyder nämligen att vi får en mycket öppnare asylprocess, och det kommer också att öka tilltron till de beslut som kommer att fattas. får vi en ny utlänningslag, där vi sätter människors behov av skydd i fokus. Vi har sett att det har skett en enorm utveckling i världen . Aldrig någonsin har vi sett så många människor leva i demokratier som . ser vi att förföljelse och förtryck kan ta sig nya uttryck. Vi ser att det finns många unga demokratier och instabila stater där människor utsätts för allvarliga övergrepp. Det kan vara samhällen med starka motsättningar utan att det direkt handlar om väpnade konflikter och utan att det direkt sker förföljelse av enskilda individer eller förföljelse av grupper av individer. Övergreppen kan också ske mer slumpartat och mer godtyckligt. Därför gör vi nu en utvidgning av skyddsgrunderna i den nya utlänningslagen så att de också omfattar personer som på grund av svåra motsättningar känner välgrundad fruktan för allvarliga övergrepp. utvidgar vi själva flyktingbegreppet till att också omfatta människor som förföljs på grund av sitt kön och sin sexuella läggning. Som tog upp ingår i dagens betänkande också förslaget om att införa en särskild grund för uppehållstillstånd för vittnen vid internationella tribunaler och domstolar. Det här stärker självfallet vårt arbete för att bekämpa de grövsta brotten. Vi utvidgar som sagt skyddsgrunderna, och tar vi bort det något luddiga begreppet humanitära skäl. Det betyder att den nya lagen nu speglar det som flyktingpolitik faktiskt handlar om, nämligen att ge skydd till människor som flyr undan förföljelse. Humanitära skäl ersätts med begreppet synnerligen ömmande omständigheter. Det är omständigheter som är knutna till den enskilde individen. Vad man ska göra då är en samlad bedömning där man till exempel ska titta på den enskilde individens hälsotillstånd och på anpassning till . Det är alltså omständigheter som är knutna till individer. På det här sättet får vi en betydligt tydligare lagstiftning, där vi skiljer skyddsgrunderna åt. Jag menar att det också blir mer humant. En human politik måste också vara en tydlig politik, så att människor som kommer till faktiskt vet vad det är som gäller. Med den nya lag som ska fatta beslut om får vi också äntligen en asylprocess som har ett tydligt slut. Möjligheten att lämna in hur många nya ansökningar som helst tas bort. Jag är glad över att det nu finns en majoritet i kammaren för detta. Det kommer, som jag ser det, att bryta många destruktiva drivkrafter i asylprocessen. I det system som vi har med de nya ansökningarna invaggas människor i falska förhoppningar om att få ett uppehållstillstånd. Vi vet att de omständigheter som åberopas i de nya ansökningarna ofta är nya sjukintyg. Det betyder att vi har en process som på något sätt driver in människor i sjukdom och ohälsa. Jag menar att dagens beslut också i den meningen är historiskt. Vi får en asylprocess med ett tydligt slut. Jag tror att det kommer att minska lidandet för människor i asylprocessen och framför allt för barnen, naturligtvis. Många har talat om barn här. Barns egna asylskäl ska utredas och bedömas individuellt. Det betonas starkt i den nya lagen. Även för barn är det självfallet skyddsbehovet som ska vara i fokus. Men vi säger också att när det gäller synnerligen ömmande omständigheter så behöver det inte vara samma allvar och tyngd som för vuxna för att få ett uppehållstillstånd. Det betyder i praktiken att det är lättare för barn att få uppehållstillstånd än det är för vuxna. I det vägledande beslut som regeringen fattade fastställde vi också att det ska göras mer generösa bedömningar när det gäller barn. I det här sammanhanget vill jag också ta upp två andra viktiga förändringar som rör barn. Det gäller de barn som söker asyl och som kommer ensamma till . De barnen får , från , en god man som inte bara ansvarar för barnets tillgångar, som gode män gör, utan som också kan träda in i vårdnadshavarens ställe. Det betyder att den gode mannen kan fatta beslut om var barnen ska bo, var de ska gå i skola och andra saker som en vårdnadshavare normalt kan bestämma om. Det betyder också att om barnet försvinner eller rymmer från det ställe där det bor vilket vi vet förekommer så kan den gode mannen gå in. Han eller hon har mycket större möjligheter att ingripa än vad man hade tidigare. Den andra förändringen, som jag vet är efterlängtad, är att vi nu tydliggör ansvarsförhållandena när det gäller å ena sidan och kommunerna å andra sidan. Vi säger så här: Kommunerna ska ha ansvaret för de ensamkommande barnens omhändertagande, medan roll renodlas till att handla om att utreda och att fatta beslut i barnets asylärende. Regeringen har lagt fram en lagrådsremiss, och räknar med att kunna lägga fram en proposition för . Detta tror jag också är någonting som kommer att förstärka och förbättra mottagandet av de ensamkommande barnen. Jag går över till frågan om en allmän amnesti, som så många har fört fram här och i den offentliga debatt som har pågått . Jag skulle vilja ägna åt att redogöra för regeringens syn på frågan om en allmän amnesti. Först vill jag säga att jag har stor respekt för de argument som lyfts fram i amnestidebatten. Jag menar att det är argument som bottnar i och vittnar om ett oerhört starkt engagemang för asylsökande människor i och för människor som tillhör några av de mest utsatta i vårt samhälle. Det är det engagemanget som jag tror är botten i diskussionen. Men jag tror inte att en allmän amnesti skulle lösa de problem som vi har . Jag tror att vi tvärtom skulle få större och allvarligare problem med en allmän amnesti. Det grundläggande dilemmat i flyktingpolitiken är att en del människor får nej på sin asylansökan. Det kommer vi aldrig ifrån. Så länge vi lever i en orättvis värld och så länge vi har en reglerad invandring kommer det att innebära att människor som inte har asylskäl kommer att få avslag och måste återvända till sina hemländer, vilket ibland innebär sämre förhållanden än dem man skulle ha fått i . Det här dilemmat löser vi inte med en amnesti, och vi löser det inte heller med en domstolsprövning. Det kommer att vara så även efter . Människor som inte har asylskäl kommer att få avslag. Så ser det ut. Det här är naturligtvis oerhört svåra beslut att fatta. Det är oerhört svåra avvägningar som den rättsvårdande myndigheten, och domstolar, måste göra. För att kunna göra detta måste man ha några grundläggande principer. En av de principerna är individuell prövning. Att söka asyl är en mänsklig rättighet, och mänskliga rättigheter är individuella. Därför har varje person rätt att få sin sak individuellt prövad. Det är det som är grundbulten i asylrätten. Jag menar att en amnesti som innebär ett kollektivt beslut om uppehållstillstånd bryter mot själva grunden i asylrätten. Sedan ska vi också komma ihåg, vilket tidigare var inne på, att den här grundbulten i asylrätten också hotas från andra håll. Inom EU har vi haft en väldigt lång och plågsam diskussion om just detta med säkra länder. Många EU-länder tycker att vi ska upprätta listor över länder som vi bedömer vara säkra. Tanken är att om det kommer en person från ett sådant land och söker asyl ska den personen per automatik avvisas. Det ska inte ske någon individuell prövning. Det har vi sagt nej till. Vi säger nej till det av precis samma skäl som vi säger nej till en allmän amnesti. Kollektiva beslut hör inte hemma inom flyktingpolitiken. Jag menar att det är oerhört viktigt att vi står för de grundprinciperna. Vi måste kunna försvara vår flyktingpolitik oavsett från vilket håll det blåser. Då har vi dessa grundprinciper att stå på. Det är därför som den individuella prövningen är oerhört viktig. Den andra grundprincipen är att det är skyddsbehovet som ska prövas. Det handlar inte om när man kom till , utan det handlar om varför man kom till . Flyktingpolitik handlar om att ge skydd till människor som flyr undan förföljelse. Det betyder att varje person har rätt att få sin sak prövad oavsett varifrån man kommer, oavsett när man kommer, oavsett om man är trevlig eller otrevlig och oavsett om man förväntas få ett arbete eller inte. Det som ska prövas är om man är i behov av internationellt skydd och ingenting annat. Det förslag som har presenterats i den motion som flera talare har tagit upp säger i princip att myndigheterna ska pröva allting annat utom just behovet av skydd. Jag menar att det leder väldigt fel. Då är vi väldigt långt ifrån vad flyktingpolitik faktiskt handlar om. En tredje grundprincip är självfallet rättssäkerheten. Helt grundläggande för rättssäkerheten är ju att lika fall ska behandlas lika. Med den amnesti som föreslås i motionen får vi två parallella system för människor som befinner sig i asylprocessen i . För vissa kommer frågan om uppehållstillstånd att avgöras av den tidsgräns som finns. För andra kommer det att vara behovet av skydd som avgör. Det blir två parallella system för asylsökande människor som finns i . Jag skulle vilja citera som är jurist på för asylsökande. Han menar att den här föreslagna amnestin strider mot den reform som ska fatta beslut om. Han säger så här: Jag uppfattar en amnesti som förödande för tilltron till asylsystemet. Om nu syftet med en reform är att höja tilltron tar man naturligtvis ett steg framåt, men man tar två steg tillbaka med en amnesti. Sedan skulle jag också vilja kommentera det som många säger om att en amnesti skulle göra ett rent bord. Det blir ju precis tvärtom. Det är inte bara fler saker som ska prövas med den föreslagna amnestin, dock inte skyddsbehovet, utan det är också fler människor som ska prövas. Det är gamla ärenden som återigen läggs på myndigheternas bord. Det handlar om 10 00020 000 nya ärenden. Det blir inte något rent bord. När man lyssnar på de inlägg som har gjorts i den här debatten låter det precis som om svensk flyktingpolitik närapå är sämst i världen. Jag tror uppriktigt sagt inte att det är en bild som de flesta människor i ställer upp på. har tagit, och tar, ett oerhört stort ansvar för flyktingsituationer i världen. Vi tar ett oerhört stort ansvar för de människor som kommer hit och söker asyl. har i förhållande till andra länder en betydligt mer generös politik. På punkt efter punkt skiljer ut sig i en internationell jämförelse. FN:s flyktingkommissarie har vid ett flertal tillfällen betonat att är ett föregångsland när det gäller flyktingpolitiken. Som jag sade inledningsvis fortsätter vi också att utveckla politiken och förstärka asylrätten. I årets budget kommer vi att göra ytterligare satsningar på att förbättra mottagandet. Det handlar om skola, hälso- och sjukvård och sociala insatser. Men det betyder på intet sätt att vi inte har problem i asylprocessen. Vi har en rad olika problem i asylprocessen som vi måste ta itu med. Ett sådant problem är långa handläggningstider. Även om vi nu har fått ned handläggningstiderna så att de ligger för ett första beslut är vi inte nöjda med det. Vi kommer att nå sexmånadersmålet under det här året. Det är väldigt viktigt att människor får besked . Vi har också problem när det gäller identitetshandlingar. av dem som söker asyl i har inga identitetshandlingar. Detta är självfallet ett av de största problem som vi har. Det skapar oerhörda svårigheter i asylprocessen. Här måste också åtgärder vidtas. Ytterligare ett problem som väldigt många har tagit upp handlar om de människor som får ett avslagsbeslut men inte kan återvända av olika skäl. Det handlar om människor som har fått sin sak prövad och där man har bedömt att de inte har asylskäl, kan eller vågar många av dem inte återvända till sina hemländer. Det kan handla om att hemländerna inte tar emot dessa människor. Det kan handla om att det blir nya oroligheter i hemlandet, eller det kan vara andra skäl som gör att människor blir kvar i . Många har också tagit upp barn och barnfamiljer i den här situationen. Dessa barn har det oerhört svårt. Det är barn som lever i en väldigt svår situation. Det är barn som går i skolan och har skaffat sig kompisar. För många har blivit hemlandet eftersom de inte känner något annat land. Föräldrarna i många av de här familjerna mår väldigt dåligt. De har ett avslagsbeslut och ska återvända, men av något skäl kan myndigheterna inte skicka tillbaka dem. har vi också sett att antalet människor som blir kvar i ökar. Det är naturligtvis oerhört svårt för de människor som blir drabbade, men det är också ett problem för samhället. Vi ska inte ha ett samhälle där det finns människor som lever i men utanför samhället. Det är väldigt destruktivt för samhället. Så visst finns det problem, och det är problem som måste lösas. Men jag säger igen att jag verkligen vänder mig emot den mycket negativa bild av svensk flyktingpolitik som målas upp. Sammanfattningsvis: Med det beslut som kommer att fatta får vi en tydligare asylprocess. Den blir också öppnare. Jag tror att det är oerhört viktigt för de människor som finns i asylsystemet. Människor måste veta vad det är som gäller, och man måste kunna följa sitt ärende. Man måste kunna förstå varje steg som tas i asylprocessen, oavsett om det blir ett ja eller ett nej när det gäller besluten.