prot · GT0917 · 2005-10-19 00:00:00 — Det är många utskott inblandade miljö- och jordbruksutskottet, skatteutskottet och näringsutskottet. Men näringsutskottets ansvarsområde gäller främst energifrågorna samt forskning och utveckling. Och vi har i vår reservation begränsat oss till i första hand dessa områden. Målet är givetvis att åstadkomma hållbara och effektiva kommunikationssystem. Därför måste, vilket redan har betonats, koldioxidutsläppen och användningen av fossila bränslen minskas mycket kraftigt. Det är mycket positivt att EU-länderna gör gemensam sak för att utveckla denna omställning. Någon som jag talade med privat sade litet skämtsamt att vi kanske skulle utrusta alla bilägare med en egen liten apparat för hembränning av bilbränsle. Nej, det är givetvis ingen utväg, men alla sätt bör kanske prövas. Det finns ett stort antal styrmedel på skatteområdet. Och enligt vår mening är det mycket viktigt att de är teknikneutrala. Vi ska inte fokusera på vilken teknik som används utan på resultaten. Vi får inte reglera till förmån för ett enda bränsleslag, vilket var inne på och vilket man också ser en risk för, till exempel att gasdrift skulle prioriteras vid val av fordon som åsätts lägre värde som tjänstebilar. Forskningen på fordons- och drivmedelsområdet måste vara långsiktig, professionell, internationellt gångbar och konkurrenskraftig. Vår svenska fordonsindustri är, som jag sade i början av mitt anförande, en av våra viktigaste industrier som med sina kringnäringar sysselsätter nära 400 000 personer. Därför måste vi alla hjälpas åt att behålla den och föra den framåt. Även om det finns vissa skillnader i ställningstaganden till olika motionsyrkanden i utskottsbetänkandet är jag övertygad om att samtliga ledamöter i näringsutskottet har den viljan. Jag yrkar bifall till reservation 1. 105 (): Socialdemokraterna, talar inte sällan med stora ord om sin politiks långsiktiga hållbarhet. Men faktum är att dagens transportpolitik och klimatpolitik präglas av kortsiktighet och symboliska åtgärder. I inledningen till det debatterade betänkandet anför utskottsmajoriteten: Det är inte möjligt att peka ut de miljömässigt och ekonomiskt bästa lösningarna när det gäller framtidens fordonsdrift. Därför utgår utskottet från att även fortsättningsvis olika bränslen och system analyseras i regeringens arbete. Trots denna påstådda insikt om vikten av långsiktigt tänkande har Socialdemokraterna med sina stödpartier valt att snäva in utvecklingen av alternativa bränslen genom att ställa upp på hårda och kortsiktiga krav på landets bensinstationer. Alla större bensinmackar, 2 400 sådana, ska tvingas sälja minst ett förnybart drivmedel, enligt ett lagförslag som regeringen väntas avlämna . Det här ska träda i kraft . Förslaget kommer att läggas fram trots kritik från tunga remissinstanser och från Lagrådet. Bland annat , och har ifrågasatt regeringens sätt att styra utvecklingen av fordon och bränslen. De anser att kraven på en snabb utbyggnad ensidigt gynnar etanol som alternativbränsle, på biogasens och andra förnybara drivmedels bekostnad. Också Lagrådet har avstyrkt förslaget med motiveringen att omställningstiden är för kort och att risken finns att stora distributionssystem byggs upp utan att det finns tillgång till förnybara drivmedel. anser att de politiska styrmedlen måste vara teknikneutrala. Styrmedel får inte utformas så att de i praktiken stoppar eller bromsar teknikutvecklingen exempelvis genom reglering till förmån för ett enda bränsleslag. Inom ramen för strikta miljökrav ska prioriteringen mellan olika energikällor och produktionsmetoder överlåtas åt medborgarna och företagen. Det är angeläget att satsa på energiforskning och energiteknisk forskning. Forskningen på fordons- och drivmedelsområdet bör vara långsiktig och internationellt gångbar. Nationella lösningar och låsningar måste undvikas. De politiska insatserna måste omfatta ett brett fält. Detta bör även ske genom europeiska satsningar, så som har skett genom försök med bränslecellsbussar. Transportsektorns utsläpp behöver sättas i ett tydligare europeiskt sammanhang och miljömålen närmare knytas till de politiska styrmedlen. Det centrala instrumentet i denna politik bör vara systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser. Transporternas utsläpp bör , 2008, bli en del i det system för industrins koldioxidutsläpp som införts . Den fråga som jag kommer tillbaka till är således varför riksdagsmajoriteten väljer att gå emot tunga remissinstanser som , och införa ett regelverk för bensinstationer som ensidigt gynnar ett visst alternativt bränsle detta trots att vi nu i näringsutskottets betänkande påpekar att det inte finns 106 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att förslaget till beslut handlar om det som finns i betänkandet. I debatten tillåter jag så att säga en viss referensram till sådant som ligger i utredningar. Men när vi hänvisar till de beslut som ska fattas i handlar det om det som finns i betänkandet. 107 (): Jag tackar för den upplysningen men vill ändå ställa frågan till utskottsrepresentanterna. Slutligen yrkar jag bifall till vårt förslag. 108 (): Många, och alltfler, tecken tyder på att det vad gäller växthuseffekten går fortare än vi kanske trott. Dessutom kommer oljan att sina. Man talar om att oljan kommer att kvoteras, kanske . För att möta den utmaningen gäller det att vi påskyndar teknik- och bränsleskiftet. Det är naturligtvis en utmaning men en utmaning som också innehåller stora möjligheter för framtiden. Vi i menar att målet bör vara att man inte bör få sälja nytillverkade fordon som drivs med fossila bränslen, med bensin och diesel. För att nå dit krävs det naturligtvis forskning. Det är glädjande att även regeringen nu inser att anslaget till energiforskning måste höjas efter tidigare neddragning. Som sagts här tidigare ska den forskningen självfallet vara teknikneutral. vet vi ju inte vad som är de verkligt stora bränslena . Därför måste vi ha en omfattande forskning på det här området. I betänkandet tas utvecklingen av nya bilmotorer och alternativa drivmedel upp. Även om det kommer att behövas mycket forskning finns det fungerande motorer som kan drivas exempelvis med etanol, biogas och syntetisk diesel. Jag kör själv tillbaka en etanoldriven bil, och det fungerar alldeles utmärkt. Det är också glädjande att och mer på allvar börjar inse att miljöbilarna är en viktig marknad och hör framtiden till. Det gäller att skynda på utvecklingen. är det framför allt etanol men också biogas som är de möjliga bränslena. Där har vi börjat, men det finns mycket att åtgärda framöver. I lär etanolbilarna stå för av nybilsförsäljningen. Dit är det ju väldigt långt i den svenska situationen. Men även med dagens traditionella förbränningsmotorer kan andelen etanol och alkohol kraftigt ökas genom en ökad låginblandning, så det är också en åtgärd som kan vidtas ganska snabbt. Vi tror att teknikskiftet bör påskyndas genom olika stimulanser. Detta har vi tagit upp exempelvis i vår budgetmotion. Det handlar om att sänka förmånsvärdet för tjänstebilar som drivs med miljövänliga bränslen och om att ge de privatpersoner skatterabatt som köper en miljöbil. Kommuner, landsting och stat har självfallet ett stort ansvar liksom biluthyrningsfirmorna när det gäller att köpa miljöbilar vid sina upphandlingar. På så sätt kan man snabbare skapa en marknad exempelvis för etanol och biogas runtom i landet. Då blir det lönsamt för bensinstationerna att investera i miljöpumpar. Det är en klart bättre väg att gå än att tvinga bensinstationerna att investera. Risken är, som sagts här, stor att en del bensinstationer inte minst i den glesare delen av landet tvingas slå igen. Det kan inte vara ett syfte i sammanhanget. Övergången till miljövänliga bränslen är en stor industriell utmaning en utmaning, som jag tidigare sade, med stora möjligheter. I finns det nu en pilotanläggning där man tar fram etanol ur barrskogsråvara. Det finns också förutsättningar för att etablera en industri i full skala. importeras det mesta av etanolen från , men utmaningen för framtiden bör vara att producera etanol i stora volymer genom att ta i bruk outnyttjad kapacitet från såväl svenska åkrar som svensk skog. Ökad självförsörjning med drivmedel är en eftersträvansvärd målsättning som vi bör ta itu med. Potentialen är mycket stor. Eldsjälen bakom denna utveckling, Per Carstedt i , menar att norra sitter på toppen av en guldklimp. Här finns kunskap om fibrer, skog, processindustri och styr- och reglerteknik just den kunskap som behövs för att utveckla etanolproduktion i stora volymer. Det är dags att göra en ordentlig satsning på forskning och utveckling när det gäller alternativa drivmedel. Mycket kan, som sagt, göras . En storsatsning på etanolproduktion är viktig, som jag sagt. Men det får naturligtvis inte innebära att andra tekniker sätts åt sidan. Också de måste få möjligheter att utvecklas i den situation som vi är i. Målsättningen måste vara att göra en insats mot växthuseffekten och också att minska importberoendet, göra oss mindre oljeberoende och höja sysselsättningen. Jag yrkar bifall till reservation 2. 109 (): Jag tänker diskutera och debattera betänkande NU5, inte ärenden som kommer och som dessutom behandlas i annat utskott. Till att börja med yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. kan vi vänta oss att biltätheten i och är lika stor som i . kommer det att finnas över 700 miljoner bilar i världen. Detta faktum är både ett hot och en möjlighet. Hotet gäller förstås trafiksäkerhet, olyckor och dödsfall men naturligtvis också, som bland annat var inne på, de miljömässiga konsekvenserna av att det blir alltfler bilar i världen. Möjligheten ligger förstås i det betänkandet handlar om, utveckling av miljövänliga bilar och andra bränslen. Detta är en överlevnadsfråga för vårt jordklot men också en enorm möjlighet för svensk fordonsindustri som 2003 stod för av totala varuexport och som sysselsatte med kringeffekter, som vi har hört, 400 000 personer. finns det särskilda forsknings- och utvecklingsprogrammet Gröna bilen, där fordonsindustrins konkurrenskraft stärks genom utvecklande av nya miljövänliga lösningar. Programmet förlängs nu med . Sedan Gröna bilen-programmet startade har 290 av projektets 500 statliga miljoner bundits i projektbeslut. Genom utveckling av fordon och fordonskomponenter med bättre miljöegenskaper påskyndas omställningen till en vägtrafik vars miljöpåverkan långsiktigt är hållbar och acceptabel. ökar försäljningen av miljöbilar. Var tionde såld bil är en miljöbil, får vi reda på via Bil . Det är en mycket större försäljning än vad Bil tidigare rapporterat om. Man hänvisar till att orsaken är ekonomiska incitament som befriande från trängselskatt, gratis parkering i många städer, sänkt förmånsvärde, att modellutbudet har börjat breddas, naturligtvis medvetna konsumenter och att det finns gott om tankställen åtminstone i städer. vill vi socialdemokrater fortsätta på den inslagna vägen. I höstens budget föreslår regeringen 200 miljoner till utveckling av strategiska branscher, varav fordonsindustrin är en. kommer ett utvecklingsprogram att presenteras för just fordonsindustrin. Tänk att jag trodde att vi var överens om vikten av FoU-satsningar! Men så ser jag att alliansen saknar pengar till en sådan satsning i sin budget. I alliansens budget finns inga pengar till strategiska samarbetsavtal och utveckling av stora industribranscher i som faktiskt står för 600 000 arbetstillfällen eller av näringslivets satsningar på FoU eller 550 miljarder i exportinkomster. Det går att författa motioner och stå i talarstolen och kritisera vår politik. Men egna idéer är det ont om, och anslag till det man önskar är det ännu mer ont om. starka position inom fordonsindustrin är just ett resultat av industriell tradition, skickliga företagare, duktiga medarbetare och en målmedveten politisk satsning, en sorts armkrok för utveckling där fordonsindustrin är ett jättebra exempel. Vi kan inte se något sådant ansvarstagande hos alliansen. Min fråga blir: Hur har ni egentligen tänkt? Har ni tänkt? 110 (): är en ledande nation inom fordonsforskning. Framför allt vad gäller säkerhetshöjande åtgärder på fordon ligger mycket långt framme. På grund av framgångsrikt förda politik för att gynna förnybara bränslen har fordonsindustri intagit en tätposition även på att producera bilar som kan drivas med förnybara drivmedel. Både och har presenterat modeller som kan drivas med både etanol och bensin och alla blandningar av dessa bränslen. har även modeller som kan drivas på gas. En mycket viktig aspekt av fordonsutveckling saknas dock i stor utsträckning i svensk fordonsforskning arbetet för att åstadkomma radikalt effektivare motorer och fordon. För att vi ska kunna uppnå en hållbar utveckling globalt kan vi inte förlita oss på en lösning som baseras på att rika länder även fortsättningsvis behåller sina transportmönster och stora drivmedelsefterfrågan men köper alternativa bränslen från fattiga länder. Etanol från kan möjligen för försörja ett litet land som men kan inte erbjuda något svar på hur EU och resten av den industrialiserade världen ska minska sina utsläpp på . Lika lite kan det vara en huvudsaklig lösning att försöka tillfredsställa dagens stora drivmedelsförbrukning genom att producera inhemska förnybara bränslen. I en värld med en växande befolkning och växande välstånd finns det växande konflikter om vad marken ska användas till. Den ska räcka till mat, finkemikalier, fibrer, energiråvaror för både el, värme, processbränslen och drivmedel, upprätthållande av biologisk mångfald samt livsviktiga ekosystemtjänster, däribland rent vatten och ren luft. För att inte drivmedelstillverkning ska ta en orimligt stor andel av resurserna krävs därför en minskad trafik i rika länder och betydligt effektivare fordon i kombination med förnybara drivmedel. Vi behöver alltså både minska den totala förbrukningen av drivmedel och gå över till förnybara alternativ. har mycket bestämt drivit kravet på att alternativa drivmedel ska finnas tillgängliga över hela landet och att det ska finnas tydliga incitament för att använda olika typer av miljöbilar och miljöbättre drivmedel. Skälen är att detta är positivt i sig, att det skapar olika tekniska valmöjligheter för framtiden. Vi vill visa på positiva alternativ när folk klagar över bränslepriserna. Vi vill däremot inte binda upp oss för en enda lösning. Det är också helt klart att varken etanol, rapsolja eller biogas kan produceras inhemskt i de mängder som krävs för att ersätta all bensin, dieselolja och flygfotogen som används . Vi behöver livaktig forskning och utveckling inom området. Fossila drivmedel och motorer skiljer sig också inbördes åt. Dieselmotorn är effektivare än bensinmotorn, och det går åt mindre olja för att framställa dieselolja än bensin. Koldioxidutsläppen blir därför väsentligt mindre från dieseln. Nackdelen med dieselmotorer är att de släpper ut mer kväveoxider och partiklar, men tekniken utvecklas, och denna nackdel kan minska ytterligare med högre krav på drivmedlen. En utvecklingsväg som har förespråkats av många parter är att gå över till syntetiskt producerade drivmedel som ersätter dagens bensin och diesel. Syntetiska drivmedel kan produceras både ur fossila råvaror som fossilgas och från förnybara råvaror via förgasning av biobränslen. De kräver ingen ny infrastruktur utan kan användas direkt i dagens mackar och motorer. Det förefaller också troligt att de i stor skala kan produceras till ungefär samma kostnad som vanlig bensin och dieselolja, särskilt om oljepriserna ligger högt. Det viktiga i drivmedelspolitiken är att skynda på den tekniska utvecklingen, låta många blommor blomma och att fort prova lovande lösningar på nischmarknader. En av flera möjligheter att få in etanol på marknaden är låginblandning. Denna begränsas nu till av EU-direktiv. Denna gräns är omotiverad och bör oproblematiskt kunna höjas till åtminstone . bör verka för en ändring av direktivet. Både på grund av politiska beslut, där i hög grad har drivit utvecklingen, och på grund av de stigande oljepriserna har utsikterna för de förnybara drivmedlen dramatiskt förbättrats . Ett grundläggande mål för transportforskningen måste vara att minska den samlade förbrukningen av drivmedel genom effektivare motorer, sparsam körstil, bättre logistik, minskad trafik och omfördelning mellan trafikslagen. I ett längre perspektiv bör vi försöka påverka hur människor och varor rör sig genom medvetet samhällsbyggande och stadsplanering. Genom försorg har anslagen till energiforskning nu ökats radikalt. Dessa nya resurser bör delvis användas för att öka forskningen kring hur personbilar kan göras betydligt mer energieffektiva. ser vi hur de höga oljepriserna gör att kunderna börjat efterfråga små och bränslesnåla bilmodeller i mycket stor omfattning. Detta skapar stora problem för svensk fordonsindustri som varit dålig på att inrikta forskningen på lägre bränsleförbrukning. Det är därför samhällsekonomiskt mycket klokt att driva forskningen så att den koncentreras på effektivisering av motorer och fordon för att utvecklingen på fordonssidan ska fortsätta att röra sig åt rätt håll. Internationellt finns många positiva exempel på hur stora tekniksprång har kunnat göras genom intensiv forskning. Över hela världen pågår en snabb övergång till hybridteknik, det vill säga fordon som drivs både av en förbränningsmotor och av en elmotor. Genom denna relativt enkla förändring kan bränsleförbrukningen i ett fordon sänkas med hälften. ligger längst fram i denna teknikutveckling och är nu på väg att följa efter. Om ska ha en levande och ledande fordonsindustri måste betydligt mer resurser satsas på övergång till hybridteknik och annan effektivisering av fordonen, annars riskerar att bli ohjälpligt frånåkt. Dessutom kan jag lugna som egentligen pratade om ett annat betänkande. Det kommer att bli undantag för landsbygden i mackfrågan. 111 (): Klimatfrågan är vår tids största utmaning. har halten av koldioxid i atmosfären ökat , och det är i-länderna som står för merparten. krävs det långsiktiga, professionella och internationellt gångbara beslut för att man ska kunna komma till rätta med denna problematik. För tids vinnande ska jag nu bara punktvis räkna upp det som vill betona. Definitionen av miljöfordon och miljöbränslen får inte vara så snäv att den nya tekniken och nya alternativ inte kommer ut på marknaden. Forskning och utveckling har nämnts. Det är viktigt, och det kan inte nog betonas. Det är också viktigt att öppna upp för en mångfald av lösningar. Också här ska många blommor blomma. Vi ställer oss därför inte bakom det regelverk som redan har nämnts här i debatten och som begränsar just mångfalden. Vi befarar att en tvingande lag om alternativa drivmedel på mackar kan riskera att låsa marknaden vid en viss produkt så att det hämmar utvecklingen av bättre bränslen. Som ett första steg är vi ändå positiva till att inblandning sker, inblandning av till exempel etanol eller RME, rapsmetylester. Det kan man ju använda i befintliga bilparker. Därför har vi vid ett antal tillfällen jagat på regeringen för att man ska besluta om ökad RME-inblandning i diesel från . Vi har också sökt påverka regeringen att påskynda EU-processen för en ökad etanolinblandning till , och det nämndes också av föregående talare. Vi har agerat mot det regelverk om parametrar rörande densitet och kokpunkt som inte har någon miljöbäring. Tvärtom hjälper det inte till att få fram något miljöalternativ. Det är viktigt med teknikneutralitet, och det är därför som vi har ställt oss avvisande till att straffbeskatta diesel. Vi har krävt en certifiering av alternativa drivmedel för att kunna säkerställa den totala miljönyttan, och vi har bland annat pekat på att en viss procent av etanolen är framställd ur eten som de facto är fossilt. Det handlar om utveckling avseende både drivmedel och teknik. Här borde som en bilnation kunna inta en tätposition. Ska klimatproblematiken lösas, ska vi nå upp till EU-direktivet och ska fortsätta att vara en ledande bilindustrination, då krävs det att vi tar ett helhetsgrepp så att det inte blir det oöverskådliga lapptäcke av skatter och regler som vi nu ser. Låt oss nu arbeta aktivt med de här frågorna. Med det yrkar jag bifall till reservation 1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU3 Kammaren biföll utskottets förslag. UU4 Ett enklare förfarande vid inspektioner enligt konventionen om förbud mot kemiska vapen Kammaren biföll utskottets förslag. KrU2 Kulturmiljövård Punkt 1 (Övergripande kulturarvs- och kulturmiljöfrågor) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 150 för utskottet 122 för res. 1 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 22 v, 11 mp, 1 - För res. 1: 42 m, 39 fp, 21 kd, 18 c, 2 mp Frånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 12 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 2 (Kulturarvets betydelse och inventering av kulturhistoriska miljöer) 1. utskottet 2. res. 2 (m) 3. res. 3 (c) Förberedande votering: 52 för res. 2 19 för res. 3 200 avstod 78 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 213 för utskottet 41 för res. 2 18 avstod 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 1 m, 39 fp, 21 kd, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 2: 41 m Avstod: 18 c Frånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 12 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 8 (Den kyrkoantikvariska ersättningen) 1. utskottet 2. res. 4 (kd) Votering: 226 för utskottet 24 för res. 4 20 avstod 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 39 m, 36 fp, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 4:1 m, 1 fp, 21 kd, 1 c Avstod: 1 m, 2 fp, 17 c Frånvarande: 29 s, 14 m, 9 fp, 12 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 10 (Skydd för kyrkstäder) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, m, kd, c) Votering: 154 för utskottet 118 för res. 7 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 2 fp, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 7: 42 m, 37 fp, 21 kd, 18 c Frånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 12 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 16 (Kostnadsansvaret för arkeologiska utgrävningar) 1. utskottet 2. res. 9 (fp, m, kd, c) Votering: 152 för utskottet 120 för res. 9 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 9: 42 m, 39 fp, 21 kd, 18 c Frånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 12 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU3 Spel- och lotterifrågor m.m. Punkt 1 (Reglerad spelmarknad) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 4 (c) Förberedande votering 1: 39 för res. 2 18 för res. 4 213 avstod 79 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 43 för res. 1 39 för res. 2 190 avstod 77 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 152 för utskottet 42 för res. 1 78 avstod 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 1: 42 m Avstod: 39 fp, 21 kd, 18 c Frånvarande: 28 s, 13 m, 9 fp, 12 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 5 (Marknadsföring) 1. utskottet 2. res. 9 (fp) Votering: 198 för utskottet 39 för res. 9 34 avstod 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 40 m, 22 v, 18 c, 1 mp, 1 - För res. 9: 39 fp Avstod: 1 m, 21 kd, 12 mp Frånvarande: 28 s, 14 m, 9 fp, 12 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 7 (Spelberoende) 1. utskottet 2. res. 15 (v) Votering: 128 för utskottet 23 för res.