prot · GT0936 · 2005-11-23 00:00:00 — När det gäller har vi ett och annat att lära, men vi har framför allt en hel del att lära ut. 36 () replik: Frågan är om drog några slutsatser. Det är där konklusionen borde komma här . Drog han några slutsatser för den svenska ekonomiska politiken och hur ska ställas starkare än vad vi står inför den växande globala utmaning som ligger framför oss? Sedan , och trädde in på den globala arenan har antalet personer som deltar i den öppna arbetsmarknaden och handeln mer än fördubblats. Det är klart att det får konsekvenser för . Vi måste vara inte bara mer konkurrenskraftiga för . Vi måste också få en bättre utvecklingskraft om vi ska kunna stiga i värdekedjan, ha en bra lönebetalningsförmåga och därmed också kunna betala bra löner till de människor som jobbar i den icke-världshandelskonkurrensutsatta sektorn i handel, vård och så vidare. Vad hämtade han hem för slutsatser för ? Jag skulle vilja säga att sådant som värnskatt och högre skatt på dem som är aktiva ägare i växande företag än på dem som är passiva kupongklippare inte hör hemma i en sådan politik. Det är några exempel. Vår slutsats från sida är att vi behöver ställa om svensk ekonomi genom att satsa på flit i stället för friår. Det är vår slutsats. Vi behöver satsa på förkovran i stället för den utbildningspolitik som i praktiken leder till en successiv fördumning. Vi behöver ställa om politiken så att vi satsar på sammanhållning i stället för en växande segregation. Det finns alltför många tal som inte är kortsiktiga indikatorer utan är långsiktiga systemsiffror. Det är det ökande antalet förtidspensionärer, det växande utanförskapet i de segregerade förorterna, och så vidare. De får oss att dra slutsatsen att om vi ska komma till rätta med det och verkligen ska kunna stå starkt behövs det en ny regering. 37 Finansminister () replik: Jag tror att vi inte riktigt förstår vad som väntar i form av nya stora strukturomvandlingar i takt med en ökad internationell konkurrens kalla det globalisering. Vad är då viktigt för ett lands konkurrenskraft? Jag brukar peka på sju punkter. har läst in dem till protokoll. Låt mig peka på den sjunde punkten. Jag har dessutom stärkts i min övertygelse att den kanske är den allra viktigaste. Det är en konkurrenskraft i sig om människor är villiga att ställa upp på nödvändiga strukturomvandlingar. Det blir de bara om de känner trygghet i förändring. Det blir de inte om man försämrar de trygghetssystem som vi har. Det är precis den politik som dessvärre numera står för. Länge kunde vi lita på att stod fast vid den generella välfärdspolitiken. Man var till exempel med på att förstärka de sociala försäkringarna i den meningen att man höjde taken så att fler skulle omfattas av de gemensamma försäkringarna. Dessvärre tvingas jag konstatera att det är det gamla vars ledstjärna var generell välfärdspolitik. är det maktskifte som är överordnat. Då får man underordna sig de andra partiernas ambitioner att skära ned den generella välfärden. Generell välfärdspolitik är konkurrenskraftigt. Det är så vi ska klara oss i den internationella konkurrensen. 38 () replik: Efter inledande bollande med statistik och med att det går bra för gör finansministern ändå ett nedslag i människors vardag och konstaterar att utvecklingen på arbetsmarknaden inte är tillräcklig, utan vi behöver mer arbetsmarknadspolitik för att minska den öppna arbetslösheten. Det är väl en bra insikt och en insikt som borde bygga på att tillväxten inte ger jobb. Det borde vara tvärtom, så att jobb och företagande ger jobb för att det ska bli långsiktigt hållbart. Därför tror jag att det behövs långsiktiga satsningar på både jobb och företagande. Jag efterlyste det i replikskiftet med och var inte riktigt nöjd. Den största satsning på arbetsmarknadspolitik som regeringen gör, plusjobben, ska ge 20 000 platser. Eftersom det är en så omfattande satsning finns det skäl att granska den lite grann. Jag är orolig för att det här tränger undan vanliga arbeten och också riskerar lönedumpning, . Jag ska ta ett exempel. I har man lyckats få upp lägstalönerna till kommunalanställda till 16 500 . Det är verkligen ett gott jobb man har gjort där. Regeringen räknar i finansieringen av dessa plusjobb på en minimilön på 13 500 . Vad är finansministerns besked till kommunalt anställda och arbetsgivare i ? Ska kommunen betala plusjobbarna 13 500 för att klara finansieringen men inleda en lönedumpning för de andra kommunalt arbetande? Eller ska, vilket borde vara logiskt, kommunen betala 16 00016 500 och själv tvingas finansiera 75 plusjobb med 1,51,? Vad är beskedet? 39 Finansminister () replik: Beskedet är att är dåligt påläst. Det är nämligen så att den överenskommelse som finns mellan Kommuner och Landsting å ena sidan och å andra sidan absolut inte ska innebära några lönedumpningar. Då skulle inte heller ha gått med på och bejakat systemet med plusjobb. är dessutom den bästa garanten om någon för att se till att det inte blir undanträngningseffekter av plusjobben i förhållande till ordinarie jobb. Dessutom är plusjobben utformade på så sätt att man minimerar undanträngningseffekter. Det är de som är långtidsarbetslösa och som har varit inskrivna vid arbetsförmedlingen som ska kunna komma i fråga. Dessutom är det avtal mellan kommuner och arbetsförmedling som ska definiera de arbetsuppgifter som inte utförs och som plusjobben ska handla om. Jag kan lugna när det gäller plusjobben. Jag sade när vi diskuterade det här att vore jag i era kläder nu är jag gubevars inte det skulle jag av ren politisk självbevarelsedrift inte gå till storms mot plusjobben. De kommer att vara väldigt populära bland de äldre i äldreomsorgen, bland de sjuka i sjukvården, bland elever och bland personalen i de här verksamheterna, som kommer att få jobbarkompisar som utför arbetsuppgifter som inte utförs. Låt oss se när vi möts nästa gång i VÅP-debatten. Då tror jag inte att ni kommer att vara lika kritiska mot plusjobben. Men det återstår att se. 40 () replik: Det var bra besked, och det var två besked: inte lönedumpning, inte undanträngning. Men då är alltså beskedet till de kommuner som har jobbat med att få upp lägstalönerna att de får finansiera mellanskillnaden själva. Om jag har läst på rätt finansministern får gärna rätta mig är finansieringen från staten per plusjobb och dag. Det räcker till plus arbetsgivaravgifter och avgifter för handledare. Det finansierar inte fullt ut plusjobben i kommuner som som har lyckats höja sina lägstalöner. Jag tycker att det är synd. Det innebär att själv tvingas finansiera 1,51,8 miljoner för 75 plusjobbare. Det är mycket för en liten kommun. Det kommer att kräva besparingar på andra områden. Min kritik av plusjobben är egentligen att de är tillfälliga och att plusjobbarna ska tillbaka till aktivitetsgarantin, som jag läser i budgetpropositionen. Det är på ett sätt att laborera med människor som brickor i ett statistikspel i stället för att ge kommunerna långsiktiga förutsättningar för att med en egen, starkare skattebas verkligen kunna öka dels välfärden, dels antalet anställda. 41 Finansminister () replik: Jag är helt övertygad om att plusjobben kommer att gå över i ordinarie jobb av två skäl, dels därför att de kommer att visa sig vara populära, nödvändiga och efterfrågade, dels därför att kommunernas finanser nu förstärks kraftigt dels beroende på den starka ekonomiska utvecklingen, som jag gärna har velat peka på i den här debatten, dels beroende på de nya statsbidrag som regeringen tillsammans med och tillskjuter, under förutsättning att röstar för den proposition som föreligger. 42 () replik: Jag ställde frågor förut till den borgerliga oppositionen, och de var lite trötta och orkade inte föra någon debatt. Kanske finansministern är lite piggare så att vi kan ha en replikväxling och våga tala om sådant som kanske är lite besvärligt. Vi har en bra politik tillsammans, men det finns problem. Ett problem är att vi har för få av de utlandsfödda i arbete. Det säger vi i vårt betänkande. Vi skriver i finansutskottet att de utlandsfödda har lägre arbetskraftsdeltagande. Kunde vi halvera den siffran får vi en inkomst på 53 miljarder. Det är viktigt. Vore det inte klokt av oss tre partier att försöka ta fram ett särskilt program och sätta förorterna i centrum för att stimulera sysselsättningen i förorterna? Det är en fråga. En annan sak: Det går bra. Jag nämnde siffror tidigare. Man talar om 70 miljarder i utdelade vinster från börsbolagen 2004. Man talar om 90 miljarder och kanske uppemot 110 miljarder . Borde vi inte då sätta oss ned, vi tre partier, och tala med , och , ledarna för och Företagarna, och ha en diskussion och säga att ni har rätt att ställa krav på oss, men vi vill också föra en diskussion med er om hur vinster används? De kan användas på annat sätt än till utdelning till ägare, till exempel till investeringar. Borde vi inte ta den diskussionen så att vi har en ömsesidighet? De kan inte bara vara kravmaskiner mot oss i politiken. Vi har också rätt att ställa krav mot . : Är det inte dags för oss tre partier att på allvar sätta oss ned och med Kommuner och Landsting resonera om hur vi ska minska löneklyftan mellan kvinnor och män? Väldigt många kvinnor arbetar i kommuner och landsting. Det är tre uppdrag som vi borde ta oss före, finansministen. 43 Finansminister () replik: Jag håller helt med när det gäller de utlandsfödda svenskarna och deras situation, inte minst på arbetsmarknaden. Jag brukar roa mig med att i mina tal säga att om vi till och med skulle ha en lika hög sysselsättningsgrad bland de utlandsfödda som bland infödda svenskar skulle 115 000 fler vara i arbete. Vi skulle ha en enorm utveckling på de offentliga finanserna. När det så gäller vinsterna i börsbolagen vet jag att det är en kär fråga för . Jag är inte särskilt övertygad om att det ger några resultat att tala med näringslivet om den frågan. Men jag förbjuder inte att tala med näringslivet om hur de använder sina vinster. Vad jag däremot tror är viktigast är att vi för en politik som ökar investeringarna. Senast för att återigen anknyta till statistik kom statistik om att kapacitetsutnyttjandet i industrin är extremt högt. Det indikerar att det finns stora behov av nyinvesteringar. Det finns dessutom väldigt goda förutsättningar, beroende på den ekonomiska politik som vi har bedrivit, för att få till stånd investeringar. Om lönestrukturen i den kommunala sektorn har vi, som vet, redan kommit överens i vårpropositionen. 44 () replik: Nog är det väl klokt att tala med dem. De borgerliga partierna vill inte tala om sina besparingar. Vi kan i alla fall tala om de framåtsyftande sakerna. Då är det väl klokt av oss att läsa in i protokollet att det är viktigt att vi sätter oss ned och med Kommuner och Landsting diskuterar hur vi kan få en handlingsplan för att minska löneklyftan mellan kvinnor och män. Så säger finansministern till mig: Jag förbjuder inte att tala med i näringslivet. Nej, det är ju ett öppet demokratiskt samhälle. Jag har försökt att föra samtal med företrädare för näringslivet. Jag tror att det vore väldigt klokt om vi gjorde det tillsammans. Regeringen hade ett upplägg för sedan med tillväxtsamtal. Det hände inte så mycket. Näringslivet blev tydligen missnöjda. Regeringen blev inte heller så nöjd för man lyfte inte fram det. Jag tror att själva grundidén är god och att vi kan föra en diskussion med svenskt näringsliv. Jag tror att det hjälper att tala. Man kan säga: Ni vill ha saker av oss. Vad gör ni för oss då? Man kan kanske till och med ställa frågan till ledarna för svenskt näringsliv: Vad kan ni göra för ert land? för att travestera en betydligt mer känd politiker än jag själv. Jag tror att de är villiga till detta. Jag tror också de känner för vårt land. Jag tror att företagare har respekt för vårt land och vill utveckla det. Men vi måste få en dialog. Vad gör ni för produktiviteten i näringslivet? Vi satsar nu 200 miljoner för att hjälpa mindre företag så att de kan stärka forskning och utveckling. Det handlar om forskningsutveckling och exportsatsningar. Men det måste finnas en ömsesidighet. De har 110 miljarder, och vissa prognoser säger att det är 160 miljarder, i utdelning. Vi kan inte fortsätta att satsa om inte de själva satsar. Den här ömsesidigheten måste till. Det finns socialdemokrater som kallar sig socialister. Alla gör det inte. Jag är vänstersocialist. Vi måste våga föra en diskussion med dem som kontrollerar kapitaltillgångarna. Vi måste våga använda AP-fonder. Här måste också socialdemokratin våga föra en socialistisk politik. Jag talar inte om förstatligande, utan det är frågan om en aktiv näringspolitik. Så byggde vi upp en gång med samverkan mellan till exempel och LM som ledde till att vi fick . Vi kan utnyttja statliga företag. är tiden slut, men vår tid måste komma och ett svar från Nuder. 45 Finansminister () replik: Vår tid är . Jag behöver emellertid inte läsa in till protokollet vad redan har beslutat, nämligen de samtal som regeringen ska ha med företrädare för kommun- och landstingssektorn vad gäller löneskillnaderna. När det gäller diskussionen med företrädare för näringslivet kan jag berätta för , apropå min beramade resa till , att jag förde väldigt många samtal med företrädare för svenskt näringsliv om deras villkor, förutsättningar, nödvändiga investeringar och så vidare. Jag tror att vi ska fortsätta den typen av samtal. Vis av erfarenheten behöver man inte alla gånger bjuda på kaffe och mazarin för att nå framgång i relationen med näringslivet. Vi ska fortsätta med detta. 46 (): utgiftsramar i det här ärendet fördelar ju inkomster till de olika utgiftsområdena. uppgift är att bereda frågor om den skattelagstiftning som styr hur dessa utgifter ska finansieras. Men skatterna, som är statens inkomster, är hushållens och företagens utgifter. Varje felaktigt använd skattekrona är en stöld från den vanlige arbetaren, skattebetalaren. Så uttryckte sig , välkänd socialdemokrat . Att det är utgifter som är för höga i landet med världens högsta skattetryck är något som framstår väldigt klart när man frågar människor. Därför är uppgiften viktig för ett parti som , det parti som bit för bit vill påbörja resan att skapa ett land med successivt sänkta skatter och därigenom bättre förutsättningar för det framtida välståndet. Det är nämligen viktigt att skattepolitiken kan vara med och säkra välståndet. En felaktig inriktning av skattepolitiken kan däremot göra oss alla fattigare som individer och som nation. Den politik som Socialdemokraterna bedriver leder onekligen just till att som nation tappar i välfärd. Allvarligast är då självfallet att skattepolitiken inte uppmuntrar till arbete, det som ger ett land välstånd. I stället straffas vanligt arbete i förhållande till att till exempel leva på bidrag eller socialförsäkringar. Många låg- och mellaninkomsttagare får inte behålla mycket av en intjänad hundralapp på grund av marginaleffekten av skatt och bidrag. För oss moderater är den viktigaste frågan i den kommande valrörelsen just att genom skattepolitikens inriktning uttryckligen vara ett parti för det arbetande , de som arbetar, vill arbeta och, som pensionärer, har arbetat. Våra skattesänkningar på arbete genom jobbavdraget skulle ge vanliga löntagare lön för mödan på ett sätt som inga löneökningar ett enskilt år någonsin skulle kunna göra. Det handlar om ca netto för det stora flertalet. Det är märkligt att Socialdemokraterna, som i andra sammanhang påstår att man med skattepolitik kan påverka goda trender, inte vill göra det när det gäller sänkt skatt på arbete. När det till exempel gäller grön skatteväxling påstår man att miljöskatter gör skillnad och påverkar beteendet mot miljöriktigare lösningar. Därför höjer man miljöskatter. När det gäller till exempel alkoholbeskattningen har vi här i landet, när vi kunde påverka konsumtionen genom skatt på sprit, haft en sådan relativt hög skatt. Vi har sagt oss att vi då påverkar konsumtionen så att den inte blir för hög. Om det sambandet finns borde det gälla i alla sektorer, det vill säga att man påverkar efterfrågan och utbud genom högre eller lägre skatt. Men när det gäller skatt på arbete verkar man inte inse sambandet. Hög skatt på vanliga och öppet redovisade arbetsinsatser har just den effekten att det blir mindre sådant arbete utfört. Arbete slås ut av skattesystemet till förmån för andra sätt att försörja sig på, inklusive svartarbete och fusk. Svenskarna har varit är delvis fortfarande ett arbetsamt folk, men vi har mer och mer under socialdemokratiskt system kommit att anpassa vårt beteende. Därför är nu en och en halv miljon människor i arbetsför ålder frånvarande från arbete av olika skäl. För en ny regering är detta något som måste ha högsta prioritet att ändras, och när detta görs säkras välstånd till alla som bor i vårt land. En annan skatt som uttryckligen skadar oss alla är förmögenhetsskatten eller konfiskationsskatten, som den kanske hellre borde kallas. har ju på ett riktigt sätt beskrivit de skadliga effekterna av den skatten för hela landet, för oss alla som bor i . Förmögenhetsskatten driver kapital ut ur landet vilket negativt påverkar andra skatteinkomster och minskar arbetstillfällena i vårt land. Investeringar som skulle kunna göras i vårt land görs i andra länder, bland annat på grund av förmögenhetsskatten. Förmögenhetsskatten är så konstruerad att den för många blir en frivillig skatt eftersom hålen i lagstiftningen är så stora, som den drabbar vanliga människor som en extra fastighetsskatt. Men förmögenhetsskatten kan undvikas av många, och för att undvika den genomför väldigt många människor helt orationella transaktioner, och de här transaktionerna är i sin tur negativa för samhällsekonomin som sådan. Därför är förmögenhetsskatten förödande för vår ekonomi . Andra länder har avskaffat eller avskaffar den, och frågan är: När ska göra det? Med Socialdemokraterna vid makten verkar det dessvärre vara så att förmögenhetsskatten ska få fortsätta att kosta ytterligare i sänkt välstånd för alla innan man gör någonting. Men med en ny regering efter valet kommer avskaffandet. Fastighetsskatten, herr talman, är en skatt som många med rätta förargar sig på. Den ligger ju på toppen av det alltför höga skattetrycket. Fastighetsskatten är vidare orättvis till sin konstruktion. Att det kommer att ske förändringar i fastighetsskatten med en ny regering är också helt klart. Allianspartierna har visserligen där lite olika förslag, men inriktningen är gemensam. För oss moderater är det viktigt att vi sätter ett tak för fastighetsskatten så att den inte ska kunna löpa amok och höjas med galopperande taxeringsvärden. Den ska aldrig kunna gå över en rimlig nivå. Ett tak skapar trygghet för alla, inte minst för unga familjer som till exempel köper en bostad i ett tillväxtområde. Vi har satt taket vid per kvadratmeter värdeyta plus ett tomtpåslag. För en vanlig villa eller ett vanligt kedjehus eller radhus på låt oss säga skulle fastighetsskatten med detta tak inte kunna bli högre än , vilket kan jämföras med normal fastighetsskatt på eller mer för sådana hus om de ligger i tillväxtområdena här i , län, , , eller i kustnära områden i skärgården. Ett tak för fastighetsskatten får alltså omedelbara effekter genom att de mest negativa effekterna kan arbetas bort. Med socialdemokratisk politik kreeras nya skatter. Det senaste, ganska tråkiga påhittet, som skulle drabba hushållen i stora delar av landet, är den förbränningsskatt på avfall som ska införas med det inriktningsbeslut som tas av Socialdemokraterna med stödpartier. Dessbättre har något lagförslag om hur den här förbränningsskatten ska se ut inte kunnat presenteras än så länge, så den kommer väl under alla förhållanden att dröja en bra bit . Men om vi läser budgetpropositionen ser vi tydligt ändå vilken effekten skulle bli av konstruktionen med en förbränningsskatt. Den skulle innebära att sophämtningstaxan runtom i landet kommer att höjas med för vanliga hushåll. Det är en skattehöjning som läggs ovanpå världens redan högsta skattetryck och som drabbar de vanliga hushållen. Det är, herr talman, en skattehöjning som vad jag har kunnat se så kallade privatekonomer, som analyserar vad som händer i privatekonomin , inte har kunnat ta någon hänsyn till. Det verkar som om de inte ens känner till den. Den här förbränningsskatten är dessutom en skatt som det inte går att motivera miljömässigt. Den har helt miljöovänliga effekter, eftersom förbränning av avfall är en bra lösning om man jämför med till exempel deponering eller kostsam återvinning av sopfraktioner som är olönsamma att försöka återvinna. Det skulle vara intressant att höra från utskottets ordförande hur man motiverar denna felaktigt tänkta nya skatt som i slutändan bara kommer att drabba hushållen. Jag är snart färdig, även om min talartid tycks vara slut. kommer vi att debattera de så kallade 3:12-reglerna. Regeringen har kommit loss med en proposition som ska förändra de här reglerna och innebära mer företagsvänliga bestämmelser. Det är då intressant att notera att man i den propositionen i huvudsak uppehåller sig kring hur man ska förhindra människor från att bilda företag. Denna så kallade preventionsfaktor diskuteras sida upp och sida ned. Det sker nästan inga förbättringar utan att det i huvudsak föreslås försämringar. Av det av många förväntade förbättrade företagsklimatet blev alltså egentligen ingenting, utan signaleffekten har blivit att företagare och potentiella företagare noterar att det enda som kan skapa ett bättre företagsklimat måste bli en ny regering. Summa summarum: Vår uppgift i alliansen är att forma fortsatt tillförsikt i vårt land, så att vi i kan få en regering som kan ta itu med uppgiften att genom en förändrad skattepolitik säkra företagande, ett arbetande och därmed det framtida välståndet. Jag yrkar ingenting eftersom man har yrkat. 47 (): Högt uppskattade svenska folk! är ett bra land att leva i. Det är ett rikt land. Men så rikt är inte att vi har råd med detta skattesystem. På en punkt kan man emellertid lita på Socialdemokraterna. När det gäller skattepolitiken är detta parti mest konservativa parti. Alla skatter går i en riktning. De går alltid uppåt. I grund och botten har jag i detta anförande bara dåliga nyheter att komma med. De består i att egentligen inte har några nyheter att komma med. Vi har samma skattepolitik som vi hade , och med all sannolikhet kommer vi att ha samma skattepolitik även för vi tror på det vi står för. Man kan gå tillbaka långt i tiden för att hitta den ideologiska grunden för den skattepolitik som vi står för. gav ut boken dirigerad ekonomi? Där myntas begreppet det måste löna sig att arbeta. Då kommer jag att tänka på, om man vet något om vad som hände 1937, att myntade begreppet det glömda vid i Bro. Jag tror att det var 1937. Det finns alltså en ideologi att gå tillbaka till. är mycket effektivt. Det driver in , eller något däröver, av de debiterade skatter och avgifter som finns. Det är en mycket hög siffra. Men problemet är att så många potentiella skattebetalare, trots all retorik om solidaritet, avstår från att delta i detta system, från att finansiera vår generella välfärd. Det är ett jättelikt etiskt problem som vi har att skattebördan inte uppfattas som rättvist fördelad. En av de viktigaste sakerna för en ny regering, som jag ser det, är att se till att vi får fler skattebetalare genom lägre skattesatser. Den nuvarande majoriteten har inte den förmågan även om de säger något annat. Vi måste se till att få fler skattebetalare genom lägre skattesatser. Då måste vi också se till att sänka de viktigaste skatterna först. och Socialdemokraterna tog , genom skattereform, ett mycket stort ansvar för att, i strid med många andra partier, reformera det skattesystem som den tidigare finansministern hade betecknat som perverst. Tyvärr har och haft ett betydande inflytande så att stora delar av detta principiellt mycket väl genomtänkta skattesystem deformerats.