prot · GT0931 · 2005-11-16 00:00:00 — Vi tar upp organisationsfrågor och pekar bland annat på och noterar att regeringen nu har skapat en koordineringsenhet inom för politiken. Många kommenterar skrivelsens upplägg och är väldigt otåliga för att inte det eller det eller det har redovisats. Jag har redan försökt, i det jag har sagt, att peka på detta: Hur tog det att genomföra mainstreaming i jämställdhet? Ja, alla vi som sitter här kan vara överens om att vi inte är i mål än när det gäller det. Och ändå har vi kanske kommit längst i världen. Det gäller också miljöfrågor och så vidare. Vi måste inse att saker och ting tar tid. Det kan väl vara ett svar på den här otåligheten. Ett avsnitt behandlar också några speciella frågor som jag inte berör särskilt här. Det är ett avslutande avsnitt i det här betänkandet. Tonläget i betänkandet är sådant att vi tycker att många motionärer har redovisat en hel serie uppslag som är värdefulla att fundera på. Genom betänkandet överlämnar vi dem för regeringens handläggning. Det är egentligen väldigt få synpunkter som vi avspisar i betänkandet, utan vi tar emot dem. Det finns ett antal reservationer. Jag hinner inte beröra alla, men jag tar dem som jag tycker är viktigast först. Den första reservationen, som är skriven av och , handlar om att man inte längre ställer upp på det beslut som vi tog . Det förvånar mig. Man vill nu ha ett nytt mål för politiken för global utveckling. Det målet ska vara FN:s millenniemål, de här åtta målen, med två ytterligare mål tillagda, som ska skrivas, för demokrati och mänskliga rättigheter. Jag tycker att de mål som vi har satt upp, det om rättvis och hållbar utveckling och det särskilda målet för biståndet med fattigdomsinriktningen, är bra mål. Det framgår också att vi genom de målen ska uppfylla FN:s millenniemål. Hur skulle det se ut om vi hade beslutat att anta det som ni föreslår? Då skulle vi gå tillbaka till , som har satt de här två målen i sjön, som vi har bestämt oss för, och som håller på och bygger upp hela organisationen utifrån det, och säga: Nej, de målen gäller inte längre utan nu ska vi ha de här målen i stället. Man kan inte arbeta i en statlig organisation eller ens i en organisation på det sättet. Lite stadga måste man begära. Jag är faktiskt förvånad att ni kräver ett nytt PGU-mål. Det säger jag med anledning av att dessa två partier var överens , , om det mål vi satte för PGU. ville ha ett annat mål för biståndet. Men ville inte heller då ha ett annat mål för biståndet. står kvar vid sitt krav på att man vill demokrati som överordnat mål. Det sade man också . Det är inte så konstigt att man vidhåller det. Det vore naturligtvis lika oklokt nu att byta ut det överordnade målet. Det skulle skapa kaos i om man håller på och flyttar om överordnade mål på det sättet. måste man säga att det rimliga ändå är att som överordnat mål ha människans välfärd. De mål vi har satt upp är rimliga. Jag tycker personligen att demokrati är det främsta medlet för att nå de mål som vi har satt upp. Vänd på resonemanget, . Sätt upp demokrati som överordnat mål och sätt upp som medel fattigdomsbekämpning, rättvisa och hållbar utveckling. Det räcker att testa den tanken för att inse hur fel det är att sätta demokrati som överordnat mål. Men det är det främsta medlet vi har. Både kd och är otåliga för att vi inte har kommit längre i vår redovisning. Jag har redan markerat att vi får vänta oss att det tar tid. Intressant är att kd också i sin reservation inte är nöjt med PGU-målet utan uttryckligen talar om att man vill ha mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och demokrati som icke förhandlingsbara överordnade mål. Det står lite längre ned i reservationen. Det är en orealistisk tanke att byta ut det överordnade målet. Det innebär att också kd hoppar av decemberbeslutet . Jag är mycket förvånad. svävar lite grann på målet. I en annan reservation där man talar om hur otålig man är hänvisar man till målet för global och hållbar utveckling och inte till det nya mål som man nu vill ha. Man kan undra var egentligen står. Det finns några fler reservationer som behandlar andra frågeställningar. Det är bland annat en reservation från om en demokratienhet på . Det är ganska rimligt att det är regeringens sak att själv avgöra sin organisation. Jag hinner inte gå längre in på detta. har jag redan överskridit den tid jag har satt ut med två och en halv minut. Jag tackar för ordet. 71 () replik: har inte hoppat av PGU, . Det kan man väl inte säga. Det är rätt klart var vi står. Men var det så många som blev särskilt mycket klokare av den redovisning av målen som gjorde? Vi har två mål, vi har två perspektiv, sade han, vi har åtta huvuddrag, och sedan ska vi också klara FN:s millenniemål. Det finns en risk att vi skjuter med hagelbössa och inte med kula för att träffa och bli effektiv. Mitt svar på frågan var står i de här frågorna, , kan sammanfattas i två ord: hållbar utveckling. Skapar vi inte en utveckling som är hållbar ser vi inte att det är en vettig utveckling. Det gäller ekonomin, miljön och den sociala delen. Utan de tre viktiga sakerna kan vi inte förbättra villkoren för människorna i världen. I det sammanhanget är det utomordentligt viktigt att arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter är högt prioriterat och får en framskjuten plats. Det är i en demokrati med mänskliga rättigheter i botten som man kan skapa förbättringar och hållbar utveckling för alltfler. Det är vad vi tar upp i reservation nr 1, som jag också yrkar bifall till. Jag utgår från att det redan är gjort. Det är för att hitta fram till den breda utvecklingen som vi gemensamt är ense om att vi också vill ha en tydligare redovisning från regeringen. 72 () replik: Jag tror nog att ska gå hem och fundera på vad har skrivit ned i texten och kanske backa lite grann. Det är väl hedervärt om man ändrar sig. Det kan vara bra om vi gör det också från majoritetens sida. säger att vi inte ska ha för många mål. Sedan säger han att han vill ha målet hållbar utveckling. Vad är det för mål vi har? Vi socialdemokrater kan inte bara nöja oss med hållbar utveckling. Vi vill ha med ordet rättvisa också. Det är väl ingen överraskning. Rättvisa och hållbar utveckling är det överordnade målet för alla politikområden. Vad står det i reservationen, som har ihop med ? Vi anser att målet för politik för global utveckling uttryckligen skall vara FN:s millenniemål det innehåller i sig åtta delmål med tillägget att främja de mänskliga rättigheterna och demokrati. Det är åtminstone tre mål varav ett mål har åtta underordnade mål. Det vill och ha som överordnat mål för politiken för global utveckling i stället för att ha målet rättvisa och hållbar utveckling. Det är precis tvärtemot det säger om tydlighet och färre målformuleringar. Det beslut vi antog är bra. Det är bättre än den virrighet som redovisar för tillfället. 73 () replik: Vill inte ha mänskliga rättigheter, och vill man inte ha demokrati? Vad är hållbar utveckling utan de begreppen för de människor som berörs? Vi har inte backat. Vi har inte sagt att de målsättningar jag utgår ifrån att vi är överens om är fel. Men vi är oroande nära att villa bort oss i en målsättningsdebatt och så att säga missa målet för att få resultat. Det är därför vi vill kräva från regeringens sida att man till exempel kan se i rapporterna vilken betydelse som fattigdoms- och rättighetsperspektivet har i de målsättningar och i det arbete som regeringen har. Det tycker vi inte framgår. Därför har vi tvingats att reservera oss. Det är bakgrunden till detta. Hållbar utveckling med miljö, ekonomi och den sociala dimensionen är naturligtvis oerhört viktigt för att skapa bättre möjligheter för alla i världen. Det borde vi vara ense om. 74 () replik: Det är viktigt vad man säger i ord. Men det är också viktigt vad man skriver ned i texter. Det är trots allt texterna som i den här kammaren på något sätt äger en tyngre giltighet än det man försöker tala om dem. vet jag inte om delar syn, men har i varje fall denna uppfattning. Det hade varit mycket klokare om ni hade slagit fast: Inom ramen för det överordnade målet rättvisa och hållbar utveckling anser vi att man på ett tydligare sätt ska lyfta fram FN:s millenniemål med tillägget mänskliga rättigheter och demokrati. Då hade det inte varit någon diskussion. Vi hade då kunnat diskutera om vi tillräckligt tydligt från majoritetens sida lyfte fram de underordnade saker som ska genomsyra politiken inom ramen för det överordnade målet. Men det står faktiskt inte det. Det står att målet för politik för global utveckling uttryckligen skall vara . Det är ingen tvekan om formuleringen. Vi får väl ta detta till kontot olyckliga formuleringar i riksdagstexterna. Det hade varit bra om ni inte röstat för reservationen i varje fall. 75 () replik: Först måste jag korrigera dig. Du råkade i ett tidigare anförande säga att det var och som stod bakom reservation 1. Mp är inte lika med m. Det är inte vi, de är de. Det vill jag ha fört till protokollet. Så till någonting allvarligare. Det du och talar om är lite begreppsförvirring. Det är inte konstigt. När man ritar upp en matris över vad PGU är blir det vertikala mål, horisontella grunddrag och sedan två diagonala perspektiv. Det är inte så himla lätt att förstå var rättvisa hamnar, var rättighet hamnar och vad demokrati är och i vilket sammanhang det kommer in. Jag tror inte att ni är så oeniga. Det jag däremot ska ta upp är vapenexporten. Du säger att vi är otåliga och att vi ställer för stora krav på regeringen att komma loss med alla de här målen och perspektiven. Men det som berör svensk vapenexport är ingen detalj. Det är ingenting som vi har lust att vänta med. Det här måste socialdemokratin svara på . Hur kan man exportera Jasplan och vara stolt över det och säga att det är fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter och hela biddevitten som är viktig? Det går inte ihop. Jag vill att du talar om för mig om du vet vad regeringen gör för att komma till rätta med den här målkonflikten och vad ni i den socialdemokratiska rörelsen gör för att diskutera det här. 76 () replik: Det råder ingen tvekan om vad vi har fattat för beslut . Vi hade till och med ett tillkännagivande på den här punkten med anledning av att propositionen var väldigt otydlig. Vi vill se en klar och tydlig redovisning när det gäller vapenexporten. Vapenexporten är ett politikområde på precis samma sätt som alla andra politikområden. Vi har en ganska lång text i det betänkande som vi antog där som jag tycker på ett hyfsat tydligt sätt visar vilka krav vi ställer på vapenexportens integrering i den här politiken och också dess redovisning. Det betyder naturligtvis att ska förvänta sig att regeringen, vid sidan av den skrivelse om vapenexporten som kommer , som kan debatteras särskilt och som också den självfallet bör ta hänsyn till den här politiken, också i den årliga PGU-skrivelsen redovisar på ett tydligare sätt hur man ser på vapenexporten relaterat till politiken för global utveckling. Och man kan bara konstatera att vi ännu är långt ifrån där. Det finns mycket mer som behöver redovisas på det området. Men detta är inte det enda området. Precis som många har noterat finns det flera olika politikområden som kommer att kräva en tydligare förklaring. Vi kan konstatera att det vi har redovisat är utgångsläget, vilket vi gjorde i den första skrivelsen, och mål inom ramen för huvuddragen. Om man börjar med huvuddrag har man satt upp en form av underliggande mål eller operativa mål. Men vi har inget mål för något politikområde ännu, och de målen måste naturligtvis börja utarbetas. Det innefattar givetvis också vapenexporten. Den måste också sätta upp sina mål relaterat till detta. Det närmaste testet kommer väl när vi till kammaren får de nya förslagen på hur vapenexportriktlinjerna ska vara. 77 () replik: Det räcker inte med att redovisa. Utifrån de två huvudmål som finns är det uppenbart att detta misstämmer. Jag har också skrivit i min reservation att vi ska ha korsvisa redovisningar, det vill säga att man i PGU-skrivelsen redovisar krigsmateriel och i krigsmaterielskrivelsen redovisar hur man uppfyller PGU. Men det räcker inte med att redovisa, utan det ska ändras. Här är någonting fel, och det är fel redan på det här stadiet. Det här måste ges den första och största prioriteten. Det är här den största kritiken har landat när det gäller hela PGU:n, det som riskerar att förta PGU:s stolta rykte. Jag kräver att socialdemokratin och sådana utvecklingsvänner som tar tag i det här och säger till regeringen att det här måste åtgärdas först. Det här är prio nr 1. Dessa mål och dessa politikområden är så uppenbart illa rimmande med varandra. Sätt i gång nu! Det är kravet från väldigt många för att vi ska kunna fortsätta att stå för allihop och vara så stolta över PGU. 78 () replik: När det gäller i vilken ordning man ska ta olika frågor för att få fram de resultat som den här politiken styr mot skulle jag nog vilja säga att område nr 1 är handelsfrågorna. Några här har redan sagt att det viktigaste för utvecklingen är handeln, och jag tror nog att vi egentligen alla är överens om att det är på det sättet. Då ska det naturligtvis vara en rättvis handel. Då är det handelsfrågorna som måste komma först. Därnäst tror jag att jordbruksfrågorna är väldigt viktiga, och de ligger nog väldigt nära. Jag skulle nog inte kunna säga att jag tycker att vapenexportfrågan är den viktigaste frågan att lösa först, men det är en oerhört viktig fråga att lösa. Vi ska vara klara över att den politik som vi lägger fram här styr politiken gentemot utvecklingsländer och transitionsländer. Den styr inte vår politik gentemot eller vår politik gentemot . Det är utvecklingsländer vi pratar om. Den är dem de här målen är uppsatta mot. 79 () replik: tog upp den ganska typiska debatten om vad man ska ha för huvudmål inom biståndspolitiken. Det som gör att vi i tycker att demokrati ska vara huvudmål är att då skulle moralen och principerna sättas mycket högre än vad som görs , och framför allt skulle vi då kunna undvika många av de biståndsblundrar som vi väldigt ofta får läsa om i svenska tidningar. Det gäller till exempel , som hyllar diktatorn på , , och får olika bidrag för att de vill främja idédebatt på , och Revolutionär Kommunistisk Ungdom, som också är diktaturkramare, som vid flera olika tillfällen har fått bidrag till olika aktiviteter. I debatten med var ni inne på vapenpolitiken. Där kan man också tala om att om vi skulle ha ett tydligt demokratikriterium, som vi i vill ha i vapenpolitiken, skulle inte en socialdemokratisk försvarsminister stå med öppen famn mot korrupta kungahus och tala om hur man ska inleda ett intimt försvarssamarbete. Är principerna tydligare undviker man många problem. Handlar då det om att vi i vill att vi ska gå ut ur länder som är diktaturer och att vi inte ska verka där? Nej, absolut inte. Man måste hitta enskilda organisationer i stället. Det handlar om att gå via internationella organ som , EU och andra biståndsorganisationer, men man ska inte hålla diktaturregimer under armarna. Det är pinsamt när man tittar på svensk biståndshistoria och ser vilka länder som har fått mest pengar av . 80 () replik: Det talar om har inte ett skvatt med frågan om överordnat mål att göra. Det handlar om vilket värde man lägger i demokratin. Vårt överordnade mål är att vi vill se en rättvis och hållbar utveckling i världen. Alla vet att en hållbar utveckling innebär att vi ska ha en hållbar utveckling på miljöns område, vilket är oerhört grundläggande och där vi säkert borde göra mer än vad vi gör inte bara i utan i andra länder, på det sociala området och på det ekonomiska området. Tillväxt, som någon har talat om, ingår i en hållbar utveckling. Det är en grundläggande inriktning När det gäller biståndspolitiken menar vi, som vi har gjort , att det är fattigdomen vi ska angripa oavsett om den finns i diktaturer eller demokratier. Vi är inriktade på den enskilda människan. Vi ska ge henne en dräglig chans att överleva och få drägliga villkor. Då vet vi att demokrati är en väldigt bra metod. Om vi vill kan vi ju kalla det någon form av delmål. För min personliga del tycker jag att det logiska är att se det som det viktigaste medlet för att nå den välfärd som vi vill skapa i vårt eget land liksom i andra länder. När vi driver politiken säger vi till och med att demokratin ska genomsyra alla politikområden som ett grundläggande värde. Och märk väl att i det här fallet kan vi inte uttala oss om mer än politiken gentemot och transitionsländer. Det är det som PGU:n omfattar. Sedan kan vi sätta upp demokrati som inriktning i andra sammanhang, men PGU:n omfattar inte vår politik gentemot eller . Jag tycker att det är ett logiskt resonemang som vi för. Det hade varit mycket bättre om hade anslutit sig till det och slagits för demokratin. För övrigt har väl lite framgångar att se fram emot, för demokratin är det första huvuddrag som vi över huvud taget nämner i vårt beslut när det gäller politiken för global utveckling. Då ändrade vi till och med regeringens ordning på dessa. 81 () replik: Om det vore så att demokratin var så omhuldad av den socialdemokratiska regeringen tror jag knappast att några av de länder som får flest biståndsmiljoner av skulle vara och . När man studerar människorättsindex från , där man tittar på hur utvecklingen har blivit i dessa länder , ser man att det inte har gått i en speciellt bättre riktning. Visst går tillväxten framåt på många sätt och människor får det kanske bättre fattigdomsmässigt, men likväl sitter samma korrupta kommunistdikatorer fortfarande vid makten och förtrycker människor som inte får tycka, tänka och tro fritt. Hade vi haft tydligare krav och hade vi haft demokrati som ledstjärna i hela den svenska utrikespolitiken, biståndspolitik, vapenexport och allting, hade vi inte haft dessa situationer. Vi hade inte haft på topplistan över svenskt bistånd. Vi hade inte haft nya försvarsavtal med . Jag undrar för övrigt också det kanske inte tillhör frågan men vi har ju varit inne på den om du, , som talar så väl om demokrati, tycker att det är moraliskt rätt och riktigt att ingår ett försvarsavtal med , en av världens grymmaste diktaturer där kvinnor förvägras fundamentala rättigheter och avrättningar är vardag. 82 () replik: är inget u-land jag är något osäker, men jag tror det är så och omfattas alltså inte av politiken för global utveckling. Jag hann inte kolla det jag kanske borde ha gjort det men jag gissar att det är så. Därför omfattas inte av politik för en global utveckling. Vi kan ha en särskild debatt om synen på , exempelvis i samband med skrivelsen om vapenexport och så vidare, men debatterar vi alltså politiken för global utveckling. När det gäller synen på demokrati i övrigt och värdesättande av den tror jag att jag i allt väsentligt delar den uppfattning framför om att betona demokratin hårdare i vår politik, även om vi kanske inte tillhör dem som vill måla en svartvit bild. Vi vill se om det finns en möjlighet i diktaturstater att utveckla dem mot demokrati så vill vi ta chansen. Det ligger ett stort värde i det. Det kan säkert ligga en del i kritiken att vi har ägnat för mycket intresse åt stater som har varit ur demokratisk synvinkel tvivelaktiga och för lite intresse åt stater som haft en större utvecklingspotential när det gäller demokrati. Det tycker jag är ett viktigt budskap att resonera och reflektera kring. Men det har ingenting att göra med om demokratin ska vara ett överordnat mål för politiken för global utveckling. 83 () replik: frågar om har ändrat politik i den här frågan när det gäller det överordnade målet. Nej, det har vi inte. Men vi tar väldigt klart upp i vår reservation att bristen på målhierarki ökar risken för målkonflikter, till exempel mellan biståndet och handelsregler. Vi säger att vi ser mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och demokrati som icke förhandlingsbara, överordnade mål som ska vara styrande för den förda utvecklingspolitiken, och det ser jag inte alls som något som skapar konflikt i förhållande till politik för global utveckling, som vi står bakom utifrån det överordnade målet, som är att bidra till en rättvis och global utveckling. Det finns ingen konflikt i det här. Vi är ju ense egentligen. Vi tar på ett mycket tydligt sätt upp just bristen på målhierarkier när det gäller till exempel bistånd och handelsregler. Det här tar ju själv upp när han talar om orimliga handelsregler. Hur tänker komma till rätta med det? 84 () replik: Jag tycker alltså att i sitt sätt att resonera i reservationen är lika virriga som . Den här virrigheten sprider sig det är lite oroväckande i och för sig. Man kan väl använda språket för att vara tydlig och klar. Många efterlyser större tydlighet, men det vi ägnar oss åt är att minska denna tydlighet. Det är klart: Står det i er reservation att ni ser mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och demokrati som icke förhandlingsbara överordnade mål som skall vara styrande för den förda utvecklingspolitiken så har ni ju sagt någonting, och vi har också sagt att det överordnade målet för alla politikområdet är rättvisa och hållbar utveckling. Vi har inte sagt att det inte är förhandlingsbart, så det skulle möjligen innebära att ert överordnade mål är överordnat det andra målet, om det är det ni ser i målhierarkin. Men det är inte bra när vi inte kan vara ense om att vara tydliga. Om vi nu ska ha en målhierarki, så låt oss då vara tydliga i detta. Det här blir väldigt snurrigt. Vi har redan nu det problemet att väldigt många, när man pratar om bistånd, säger att målet för biståndet är att bidra till att skapa förutsättningar för att de fattiga människorna ska förbättra sina levnadsvillkor. Men så glömmer man att ett mål för biståndet också är rättvisa och hållbar utveckling. Hållbar utveckling, det är en miljöfråga. Det är ekonomisk tillväxt. Så glömmer man det. Det gäller för alla politikområden inklusive bistånd. Det är så oerhört viktigt att vi inser att biståndet har fått ett så att säga tilläggsmål, ytterligare ett mål utöver det mål som det redan har genom att det tillhör ett av politikområdena. Om vi är snurriga på de här punkterna så skapar vi bara förvirring ute i organisationen, ute i myndigheterna. Därför tycker jag att större tydlighet, om vi talar om målhierarkier, är angeläget. 85 () replik: Jag håller inte med om att det är någon snurrighet. Vi är överens. I denna reservation vill vi kristdemokrater tydliggöra att regeringen misslyckas när det gäller att kunna hantera målhierarkier, alltså att finna koherens. Det har tagits upp tidigare, då tog upp vapenexporten. Jag tycker att ser spöken mitt på ljusa dagen. Vår reservation innebär inte på något sätt att vi har ändrat politik i frågan, men vi vill tydliggöra just detta med mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning och demokrati. Vi tycker inte att regeringen är tillräckligt tydlig i den frågan. 86 () replik: Vi har de två mål som jag har nämnt, och vi har perspektiv när vi hanterar och använder oss av de målen. De här huvuddragen ska genomsyra arbetet. Det är väldigt många delar. Jag kan hålla med om att redan det kan vara lite svårt för alla att hänga med på. Vi har från utskottets sida sagt att vi nu vill se att regeringen arbetar vidare med detta genom att skapa operativa, mätbara mål för respektive politikområde, det vill säga för dem som diskuterar politikområdet vapenexport vill vi se framtagna operativa delmål för inriktningen av handeln med vapen i utvecklingsländer, exempelvis. Vi vill också kunna tolka hurdant utfallet blir mot de målen. Vi säger att vi vill se en strategi för hur vi ska nå de här målen. Det är inte bara att sätta upp ett mål. Vi vill också se att den strategi regeringen har för att nå det här målet är rimligt, vi vill se inventeringar för att vi ska veta att de rätta målen är uppsatta, och vi vill se konsekvensanalyser när man sedan genomför politiken, precis som vi arbetar med mainstreaming när det gäller jämställdhet.