prot · GS09119 · 2005-05-12 00:00:00 — har därför tillstyrkt förslaget om att inrätta ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom arkivområdet och välkomnar att det ska inriktas på arkivpedagogik. I betänkandet behandlas också motioner med olika innehåll inom arkivfrågorna såsom ansvar för nationella och andra språkliga minoriteter, handikappades tillgång till arkiven, arkiv, bevarande av digital teknik etcetera. Samtliga motioner inom området har avstyrkts, och det finns 13 reservationer. Jag välkomnar den debatt som ska följa till gagn för arkiven och den kulturskatt som finns i dessa. 36 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 1 men står självfallet bakom alla reservationer där vi moderater finns med. Arkivfrågan är inte precis den politiska fråga som människor går och funderar över . Ändock är den en mycket viktig fråga eftersom det handlar om en stor del av vårt kulturarv. Jag ska ta upp två frågor i detta sammanhang. Den ena gäller arkiv och den andra den digitala framtiden. Jag vill understryka att arkiv är av nationellt intresse även efter det att kyrkan skildes från staten. Från sida menar vi att det är angeläget att den nationella arkivpolitiken omfattar de kyrkliga arkiven. Folkbokföringsmaterialet förs successivt över till landsarkiven en procedur som kommer att pågå . Mot den bakgrunden är det viktigt att de statliga arkiven etablerar ett samarbete med och att den kompetens som finns hos präster och vid pastorsexpeditioner tas till vara. Vi föreslår därför att samarbetet mellan och de statliga arkiven ska stärkas. Det största problemet som vi står inför är det digitala kulturarvet. Det berörs i propositionen, men utan att man tar problemet riktigt på allvar. I den utredning som föregick propositionen, SOU 2002:78, finns som bilaga 2 en mycket tung promemoria, Långsiktigt bevarande av digital arkivinformation. Den utmynnar i slutsatsen att om ingenting radikalt görs kommer man inte att kunna bevara informationen. Risken är enligt min uppfattning stor att vi kommer att förlora stora delar av det digitala kulturarvet. I praktiken innebär det att forskningens möjligheter att revidera samhällsutvecklingen kommer att bli kraftigt begränsade och att kostnaderna för forskningen, för att försöka kompensera arkivförlusterna, långsiktigt kommer att vida överstiga vad det skulle kosta att ta hand om den ADB-information som finns i arkiven hos myndigheter, organisationer och företag. Arkivens forskningsförberedande verksamhet är viktig för att bevara informationen men också för att beskriva informationen så att det går att göra korrekta källkritiska bedömningar. För att klara dessa uppgifter krävs extraordinära resurser, och borde få i uppdrag att upprätta och genomföra en handlingsplan som tar sikte på alla faser i arkivhanteringen och även innebär att man samarbetar över sektorsgränserna. Här kan man snegla på våra nordiska grannar. I har man gått betydligt mer offensivt till väga. Där har , landsarkiven och så vidare slutit ett så kallat resultatkontrakt med departementet om att förbereda övergången till digitala leveranser i stor skala; i princip ska all information vara digital och levereras digitalt. Kontraktet är kopplat till särskilda resurser . I har man tidigt satsat på en gemensam programvara för statliga myndigheters diarium och senare byggt ut det till ett ärendehanteringssystem. Det har lett till att det där är lättare att klara problemen än hos oss, där systemen skiftar mellan och delvis inom myndigheterna. Behovet att klara det digitala kulturarvet gäller i lika hög grad kommuner och landsting, vilkas verksamhet är sådan att mycket av den viktigaste samhällsinformationen finns där, till exempel inom byggnadsnämnder, skolor, socialvård, sjukvård och så vidare. Det gäller alltså att ha en aktiv hållning. Arbetet måste börja redan ute på de arkivbildande myndigheterna eller motsvarande och följas upp kontinuerligt. Arkivmyndigheterna har här en mycket central roll i sin fältverksamhet för att vi ska ha en rimlig chans att bevara någon information för framtiden. För mig som historiker är arvet från vår samtid också viktigt. Vad har de framtida historikerna för möjligheter att forska om det som händer , eller ska vi bara ha den samtidshistoria som vi själva skriver? Vi vet att med lite perspektiv kan man se på olika sätt. Man undrar vilka källor de kommer att ha när de ska se vad som hände . Vi moderater anser alltså att man ska jobba tillsammans med för att utarbeta en nationell strategi och en långsiktig handlingsplan för att bevara det digitala materialet. 37 HANS (): sade i sitt anförande om museer och utställningar att det är viktigt att våra museisamlingar inte ligger och blir dammiga och att det inte bara är våra experter som tittar på dem. Det är helt sant att det måste vara så. Kulturen ska vara tillgänglig för alla och bevaras. Därför är det också viktigt att vi nu på allvar ser till att vårt kulturarv inte försvinner ut i cyberrymden. Det är en ny aspekt på kulturbevarandet som vi står inför. Väsentliga delar av kulturarvet ska göras tillgängliga i elektroniska nätverk, och läggs nya delar till vårt gemensamma kulturarv. Den nya tekniken gör att invånare som är intresserade av arkivmaterial, till exempel vid släktforskning, på ett helt nytt sätt själva kan arbeta med materialet. Den allt snabbare datoriseringen kan emellertid också vara ett hot, trots möjligheterna. Skriftlig information försvinner och hamnar i stället i datorer via e-post och kan, när e-posten sedan raderas, försvinna. Och därmed kan ett tomrum i kulturarvet uppstå. Frågor som rör arkivering av elektroniska källor har börjat studeras. har fått ett uppdrag att dokumentera svenska hemsidor på Internet. Det är bra. Övergången till den digitala tekniken utgör en stor utmaning på kulturarvsområdet. Det papperslösa samhället har medfört att en helt ny typ av material ska bevaras för framtiden. Det finns en risk att kommer att förlora stora delar av detta digitala kulturarv. Det är alltså hög tid att utveckla system och rutiner för en arkivstrategi som är anpassad till den digitala miljön. anser att regeringen tillsammans med framför allt ska utarbeta en nationell strategi och en långsiktig handlingsplan för att bevara digitalt material. har i sitt budgetalternativ anvisat för en förstudie under anslagen till och landsarkiven. vill också understryka vikten av att och landsarkiven har välutbildad och kompetent personal. Även större myndigheter och kommuner bör ha välutbildade arkivarier. Vidare anser vi att regeringen bör se över personalsammansättningen inom de statliga myndigheter som ansvarar för olika arkiv, både när det gäller antalet anställda och deras kompetens. Vid sidan av de stora museernas och bibliotekens samlingar finns många värdefulla kulturföremål. Det finns böcker och arkivalier spridda på mindre institutioner och i privata samlingar. Dessa utsätts ofta för förslitning till följd av resursbrist eller av brist på kunskap om hur de bör behandlas och bevaras. I betänkandet framgår att ett första steg för att nå fram till en ändamålsenlig kompetensförsörjning är att identifiera de behov som finns och inte är tillgodosedda. Därför anser att regeringen ska utarbeta en nationell plan för utbildning i hantering av arkivalier. Även här har vi anvisat pengar i vårt budgetalternativ. Vi gör det i form av ett nytt anslag där vi anvisar och för vardera 2006 och 2007. Det är viktigt att vårda det idrottshistoriska arvet. Idrotten är genom tiderna största folkrörelse. Dess historia är därför i högsta grad värd att bevara. finns personer som varit med i stort sett från idrottsrörelsens begynnelse, och det är väsentligt att deras kunskap bevaras. Likaså finns det säkerligen hos många föreningar och förbund handlingar och minnessaker som är värda att bevara. De regionala folkrörelsearkiven skulle kunna vara mottagare av äldre föreningshandlingar. Dagens elektroniska hantering medför arkivaliska problem genom att tekniken snabbt blir omodern och förändras så radikalt att det som arkiverades på diskett kanske är tillgängligt. Även idrottsrörelsen måste uppmärksammas på detta, så att man vid införskaffandet av ny teknik säkerställer överföringar, så att man kan bevara. Ett skäl till detta är också att man ska möjliggöra framtida forskning om idrottens utveckling under olika tidsperioder. kan konstatera att en rad enskilda arkiv förstörs på grund av okunnighet. Det är tragiskt. Många idrottsföreningar har arkiv av kulturhistoriskt värde som riskerar att förstöras eftersom de ansvariga inte riktigt förstår värdet av de samlingar man har i föreningen. Idrottens historia är i högsta grad värd att bevara. Av betänkandet framgår att mycket återstår att göra för att bevara det idrottshistoriska arvet. , specialförbunden och distriktsorganisationerna bör enligt mening därför uppmana klubbarna att se till att handlingar inte försvinner. Vidare bör få i uppdrag att informera föreningar, folkrörelser, organisationer och enskilda om arkivens betydelse och om möjligheterna att bevara arkivmaterialet för eftervärlden. Jag vill också säga något om handikappades tillgång till arkiven. anser att det är angeläget att personer som har funktionshinder kan bli mer delaktiga av den information som finns i arkiven än vad som är fallet . Vi menar därför att och landsarkiven ska få i uppdrag att tillsammans med handikapporganisationerna kartlägga hur tillgängligheten för funktionshindrade kan förbättras. När man skapar miljöer i vårt samhälle missar man ofta att jobba ihop med handikapporganisationer och få del av deras kunskaper om hur man bäst utformar olika platser, i det här fallet arkiven, så att de fungerar bra även för dem som har funktionshinder. Det här är viktigt. vill jag säga något om principerna för fördelning av statsbidrag till enskilda arkiv. De enskilda arkiven utgör en viktig del av kulturarvet, men trots det får de mycket blygsamma statliga bidrag. Av de 10,3 miljoner som i statsbudgeten anvisas på ramanslag och som fördelas av arkiv går nästan till . Resterande fördelas på övriga enskilda arkiv. Mot denna bakgrund anser vi i att principerna för fördelning av statsbidrag ska ses över. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. De från regeringen som deltar i dagens frågestund är samhällsbyggnadsminister , statsrådet , jordbruksminister , finansminister och statsrådet . 39 (): Socialdemokraterna har alltid varit emot utvärdering av elevers kunskaper. Det har lett till motstånd mot betyg. Det har lett till att haft till uppgift att hindra skolor som vill lämna skriftliga omdömen som är betygsliknande. Det har också lett till att en stor andel elever har kunnat gå igenom osedda. Var fjärde elev når inte kunskapsmål och får inte det stöd de behöver. svänger och talar om betyg tidigare och om skriftliga omdömen som ska få vara betygsliknande. Man säger att betygen kommer som en överraskning och att det inte finns tid att göra någonting åt dem när de väl kommer. Skolminister står ensam kvar, övergiven till och med av sin egen myndighet, utan kunskapsfokus. Han sade i går att i valet mellan nya reformer, nya betyg och arbetsro för skolan väljer han arbetsro. driver han de facto införandet av ett helt nytt betygssystem på gymnasiet. Där ska glidande ämnesbetyg införas, kursplaner och ämnesindelning göras om, vilket är ett enormt arbete och kommer att kosta 1 ½ miljard kronor. Kommer skolministern att ta sina egna argument på allvar och avbryta detta experiment med införande av ämnesbetyg i gymnasieskolan? 40 Statsrådet (): Regeringens politik att försöka sätta arbetsro, trygghet och lärande i fokus i skolan pågår för fullt. De insatser vi gör när det gäller att öka antalet anställda i skolan, fler lärare och andra specialister, med 15 000 är en kraftfull satsning på just kunskaperna i den svenska skolan. Den rapport som har lämnats talar just om den modell som vi socialdemokrater alltid har trott på. En sammanhållen skola, säger , är vida överlägsen den sorteringsskola som moderater, folkpartister och andra borgerliga partier står för. Jag känner mig trygg i att tar de uppdrag de fått av regeringen på fullt allvar och drar konsekvenserna av de internationella rapporter vi har fått. frågar om förändringar. Jag tror att den svenska skolan i alla lägen måste vara beredd att förändras för att se till att alla barn får en bra utbildning. 41 (): Som alla hörde var det där över huvud taget inte i närheten av ett svar på den fråga jag ställde, som handlade om betyg. Vad tycker skolministern egentligen? I går var skolministern inte principiellt emot att betyg ges tidigare, men han sade ändå nej till förslaget. Är skolministern för eller emot? Ska det vara fler eller färre betyg? Ska det vara fler eller färre steg? Ska de ges tidigare eller senare? Är betygen en viktig signal om elevers kunskapsutveckling eller inte? Eller är betyg bara viktiga för de elever som råkat fylla ? Dessutom vill jag avvisa skolministerns påstående. Det är vi har en socialdemokratisk trekvartsskola. Det är en sorteringsskola. når fram och gör det inte, och skolministern är nöjd med detta år . Red nu ut synen på betyg, skolministern. Du var principiellt inte emot, men du avvisade ändå alla förslag. Det tycker jag är ett signifikativt uttalande för en socialdemokratisk skolminister som inte vet vad han vill utan bara försöker manövrera mellan skären och öarna i den skolpolitiska debatten. Han har ingen egen agenda, men avvisar alla andras förslag, ingen linje för att fler elever ska lära sig mer i skolan. 42 Statsrådet (): Det är viktigt med en riktig beskrivning av sakernas tillstånd. Det finns ingen anledning att ägna sig åt pajkastning och oriktiga uppgifter. Den socialdemokratiska regeringen tycker att det är väldigt viktigt att vi har en tidig uppföljning i den svenska skolan, inte minst när det gäller kunskaperna. Det är därför regeringen har fattat beslut om att införa individuella utvecklingsplaner för samtliga elever i den svenska skolan. Det är viktigt därför att det ger en signal till skolan att också tillsammans med föräldrarna gå igenom hur eleverna ligger till redan från liksom vilken hjälp och vilket stöd de behöver. När det gäller det förslag som frågar om, betyg i sjunde eller åttonde klass, har jag svårt att se hur det i sig skulle kunna revolutionera den svenska skolan. Förändringar ska vi naturligtvis alltid vara öppna för. Jag tror också att den svenska skolan måste vara beredd på ett ständigt förändringsarbete. Men för en skola som har gått igenom enorma förändringar och där jag möter ett stort behov av arbetsro menar jag att vi i valet mellan nytt betygssystem och arbetsro måste välja arbetsro så att alla barn och elever, med de regler och grunder vi har, kan få en bra utbildning. 43 (): kom det nya dystra siffror om arbetslösheten. var 348 000 personer, eller av arbetskraften, arbetslösa eller i åtgärder. Det är 25 000 personer fler än . Lägger man därtill alla som är förtidspensionerade, som är sjuka eller som inte får jobba så mycket som de vill är det över en miljon människor i arbetsför ålder som inte går till jobbet en vanlig dag. Det här är jag oroad och besviken över. Jag är oroad därför att det hotar samhällsekonomin. Jag är oroad och besviken därför att regeringen verkar ha tappat greppet. Vi behöver fler arbetade timmar och fler som får chansen att bidra på arbetsmarknaden, och därför behövs det fler företag som vågar växa och anställa. har lagt fram förslag om att halvera arbetsgivaravgiften för den först anställda i ett företag, att halvera arbetsgivaravgiften för nyanställningar och att behålla den halvering av arbetsgivaravgiften som finns i utsatta regioner. Min fråga till finansministern är om han är beredd att ta till sig de här förslagen, eftersom regeringens nuvarande politik uppenbarligen inte ger företagen modet att våga växa och anställa. 44 Finansminister (): Om är intresserad av de långtidsarbetslösas situation har han möjlighet att rösta på regeringens förslag till vårproposition, som innehåller konkreta åtgärder för att just se till att de långtidsarbetslösa, de som har befunnit sig längst från arbetsmarknaden, får chans att komma ut på arbetsmarknaden. Det förslag som ligger på bord är betydligt mycket mer generöst än det förslag som förespråkar. Det innebär en skatterabatt på i motsats till den skatterabatt på för de långtidsarbetslösa som det förstärkta anställningsskyddet innebär. Om verkligen ömmar för de långtidsarbetslösas situation, välkommen att rösta på vårpropositionen! Det finns ju inget samlat borgerligt alternativ som man kan rösta på. 45 (): Jag vidhåller nog att den borgerliga alliansens förslag om nystartsjobb är mer långsiktigt och mer brett. Det riktar sig inte bara till långtidsarbetslösa. Det riktar sig till dem som har varit sjukskrivna eller haft försörjningsstöd. Det är bredare. Det är mer långsiktigt. Därmed är det ett bättre förslag för att minska arbetslösheten. Men frågan gällde behovet av att företag ska ha modet att våga växa och anställa. Där har vi som parti ytterligare förslag om att halvera arbetsgivaravgiften för den först anställda, för nyanställningar och att behålla den regionala nedsättningen av arbetsgivaravgiften. Frågan kvarstår: Är finansministern beredd att ta till sig det här förslaget? 46 Finansminister (): och får väl bestämma sig. Är det politik man ska plädera för, eller är det den så kallade alliansens politik man ska plädera för? är det det ena, ibland är det det andra. Det är väl ganska signifikativt för situationen i alliansen, denna uppblåsta pr-maskin som har varit väldigt framgångsrik och får fina bilder i tidningarna men som inte har lyckats presentera ett samlat alternativ till regeringens, och ekonomiska politik. Det ligger på bord ett konkret förslag som innebär en skatterabatt för arbetsgivare, privata som offentliga, att med stor generositet kunna anställa dem som befinner sig längst från arbetsmarknaden. Kom igen och stöd det förslaget. Motsatsen finns ju inte. Det finns inget samlat alternativ på bord från den borgerliga alliansen, dessvärre. förslag till reformer i skolan 47 (): , som är het , har som bakgrund att svenska elever har blivit mycket sämre i läsning, skrivning och räkning enligt stora undersökningar. Det drabbar framför allt elever som har det svårt på olika sätt och som skulle behöva skolan allra bäst. har presenterat en lång lista med förslag till åtgärder. Jag ska bara nämna några exempel. Det handlar om betyg och nationella prov tidigare, om tydliga mål i svenska och matte redan i årskurs 2, om att elever ska kunna gå , om bättre ämneskunskaper i lärarutbildningen och tydligare befogenheter i kampen mot skolk och mobbning i skolan. Vi tycker att det är mycket bra förslag. Min fråga är om skolministern tänker följa upp förslagen eller några av förslagen. Blir det några reformer att vänta för att vända den negativa utvecklingen i skolan? 48 Statsrådet (): Jag får frågan om regeringen har tänkt vidta några åtgärder. Regeringen har vidtagit och kommer att vidta ännu fler åtgärder. Låt mig nämna ett flertal. Regeringen har tillsammans med samarbetspartierna valt att satsa på fler lärare och annan personal i skolan. Sammanlagt 15 miljarder kommer att satsas fram på just att öka antalet lärare och annan personal för att få ned klasstorlekarna. Regeringen har också beslutat att införa individuella utvecklingsplaner. Vi har också gett i uppdrag till att göra en analys, som det nu gör, och också bett om förslag till förändringar som handlar om att få tydligare kursplaner och att sätta fokus på baskunskaperna läsa, skriva och räkna. Vi kommer att se över målen över huvud taget för den svenska skolan. Regeringen vidtar ett flertal åtgärder för att sätta fokus på lärandet, tryggheten och studieron i skolan. 49 (): Jag tror att skolministern missförstod min fråga. Jag frågade inte om åtgärder i största allmänhet, utan jag frågade om skolministern tänker vidta några åtgärder med anledning av förslag. Jag tycker att de förslagen är väldigt bra och tycker att det vore synd om de skulle hamna i papperskorgen bara för att har föreslagit sådana åtgärder tidigare. Frågan är alltså om skolministern tänker vidta några åtgärder med anledning av något eller några av förslag. Eller ska den skolpolitik som man hållit på med och som leder till att alltfler misslyckas fortsätta? Ska vi fortfarande styras av visionen om den betygsfria, kravlösa skolan? 50 Statsrådet (): Det är ingen hejd på vilja att svartmåla den svenska skolan. Jag vill framhålla att man i den här rapporten, som har gjort på regeringens uppdrag, framhåller att vi har en skola som på många sätt håller sig i världsklass. Dock har vi bekymmer som handlar om att det finns brister i kunskaperna i matematik och naturvetenskap. Där har regeringen vidtagit och kommer att vidta ett flertal åtgärder för att både förtydliga målen för skolan, för att stärka uppföljningen och för att stärka resurserna till skolan, vilket de borgerliga partierna vissa av dem i alla fall har sagt nej till. Jag tror att det är viktigt att se till att det handlar om inte bara ett fåtal vackra ord utan också rejäla insatser för att göra en bra skola till något ännu bättre. Nolltolerans mot mobbning i skolan 51 (): ägnar 4 av 10 lärare enligt en ny undersökning bland 1 200 svenska lärare en betydande del av sin arbetstid till att skapa lugn och ro i klassrummet. Svenska elever kommer , de får ingen arbetsro, lärare och annan personal blir utsatta för våld på jobbet. De stora offren för denna skola är förstås eleverna, som blir lidande i en otrygg skola. Vi kristdemokrater vill i stället ha en trygg skola med fokus på kunskap. Min fråga, fru talman, till skolministern är om regeringen äntligen är beredd att införa nolltolerans mot mobbning i skolan och ge lärarna de verktyg som de så väl behöver. Har det blivit dags för lugn och ro? 52 Statsrådet (): Tryggheten och studieron är en viktig del av regeringens politik. Vi vet att tryggheten och studieron är en grundförutsättning för lärandet. Jag vet, inte minst av egen erfarenhet, att det är oerhört svårt att ta till sig lärandet i en skola som präglas av otrygghet eller är stökig. Jag vet det av egen erfarenhet, därför att den skola jag gick i i mångt och mycket präglades av det. Det är därför oerhört viktigt för den socialdemokratiska regeringen att komma fram med förslag som ska förtydliga skolans ansvar för att garantera tryggheten och säkerställa studieron. presenterades en lag som ska förtydliga det ansvaret. Men det är också viktigt, när vi nu förtydligar ansvaret, att gå vidare och i en ny skollag förtydliga vilka befogenheter skolan har så att både ansvar och befogenheter blir tydliga. Om nu och verkligen brinner för den här frågan räknar jag i så fall med att de stöder regeringens förslag om tryggheten och studieron i skolan. 53 (): Tack för svaret, statsrådet. Men det räcker inte med fagert tal. Dagens diskrimineringsförslag, som ministern har lagt fram med sina stödpartier, ger inte alls de verktyg som lärarna behöver och efterfrågar för att skapa lugn och ro i klassrummet. De förslagen har regeringen i stället dragit i långbänk. De kom i , och har ingenting hänt. Det duger inte; det räcker inte med att prata om lugn och ro när ansvaret för att det inte blir så ligger i , som inte klarar av att lägga fram de förslag som behövs och som så otroligt många lärare frågar efter och som det faktiskt också finns en bred enighet om hos flera partier. Det är inte heller någon slump att det är oroligt i den svenska skolan. Det beror på den skolpolitik som har rivit ned lärarrollen, kastat ut värderingarna, gjort lärarna till så kallade kompisar i stället för vuxna. Det är dags för någonting annat. Det är dags för en skola med lugn och ro. Är ministern beredd att ta ansvaret för att det inte är så?