prot · GS09120 · 2005-05-13 00:00:00 — Jag tycker att vi har ett särskilt ansvar för att se till att de också får den vård och det stöd som de har rätt till. Det kanske inte finns någon optimal lösning. Men jag beklagar ändå att kommunministern så lättvindigt avfärdar idén om att så att säga lägga över detta och göra en statlig finansiering av det. Tanken är förvisso god, att vårdbehovet kanske bäst kan utvärderas eller avgöras nära den enskilda berörda personen. Men handlar det kanske om några få personer i olika kommuner, där kommunerna inte har denna kompetens. Det handlar också om att finansiera vårdboende eller stödboende där man kan få ihop den nödvändiga kompetensen för att hjälpa dessa personer. Det fungerar inte alltid bäst i den egna hemkommunen. Då måste man kunna titta på lösningar med särskilda boenden för dessa personer, eller fristäder, som sade tidigare. Och fungerar bevisligen inte dagens utjämningssystem, utan ett antal kommuner som har varit föregångskommuner och som har satsat på kvalificerat boende för dessa personer står med dryga kostnader. Det kommer sannolikt att avskräcka andra kommuner från att våga satsa på liknande stödformer . Detta är givetvis en risk på lång sikt också. Vi kan lära oss av andra länder. I har man ett system med en regional finansiering av den här typen av boende. Man har insett att man inte kan klara detta på egen hand på lokal nivå utan att man behöver arbeta över ett större område för att finansiera dessa vårdboenden och få dem att fungera på ett bra sätt. Jag hoppas verkligen att kommunministern när denna utvärdering är gjord tittar på den och faktiskt vågar överväga om det ändå inte skulle vara en möjlighet att införa en statlig finansiering av LSS. Det kanske inte är en optimal lösning det heller, men den är sannolikt bättre än det som gäller . 104 (): Jag tror att det finns ett intresse hos statsrådet att faktiskt göra något åt detta. Det som jag kan känna är lite svårt är att vi talar om en utvärdering. Jag tror att detta hastar. Just nu har nämligen en oro spridit sig till dessa människor och deras närstående. Den är väldigt utbredd. Helt plötsligt har många som ändå har varit väldigt trygga i det system som vi har i vårt land blivit oroliga över vad som händer och vad som ska hända. Det är dessutom fel att kalla detta enbart för vård. Det är det inte. Detta handlar om vård. Det handlar om dygnsomsorg. Det handlar om utbildning hela särskoleverksamheten för dessa människor. Det handlar om kultur- och fritidsverksamhet för dessa människor. Bland de få ställen som finns i vårt land kan man ta Mo gård som tekniskt är en otroligt avancerad verksamhet, inte bara organisatoriskt med alla olika professioner som är inne i verksamheten utan också rent tekniskt med alla hjälpmedel som behövs för att det ska fungera. Därför är det oerhört viktigt att se till helheten. Jag är rädd att många kommunpolitiker och andra politiker i vårt land inte känner till innebörden i den här verksamheten när det gäller alla de olika aspekterna. Därför tror jag att det är väldigt viktigt att kunna hitta ett sätt att lugna ned sig på området. I stället gäller det att med hast titta på om det här kan få bli en . Det gäller ju de allra mest utsatta i samhället. De har inte en chans till ett meningsfullt liv utan att få den här oerhört komplexa miljön där allt hänger ihop, hör ihop. Jag skulle önska att vi, i sättet att bland annat bygga upp system, något som är väldigt lovvärt på många områden, också i de fall där det blir extra känsligt funderar på hur vi räddar dem som i sämsta fall kan hamna mellan stolarna. 105 Statsrådet (): Inledningsvis vill jag säga att det gläder mig att tror att jag tänker ägna mig åt det här och också göra något åt det. Det är helt korrekt uppfattat. Jag har faktiskt under min korta statsrådsperiod ägnat mig en hel del åt LSS och det utjämningssystemet. I högsta grad är det, tycker jag, en av de viktigaste sakerna att just se till att det här fungerar på ett bra och tillfredsställande sätt. Men det innebär inte att man kan kasta sig över en annan lösning. I samband med ett ganska långt utredande och en ganska lång debatt valdes ändå ett system av precis det skäl som jag tidigare nämnde jag ska inte upprepa det. Tanken med hela utjämningssystemet är att precis det som säger ska vägas in, nämligen att vi så att säga har en ojämn verksamhet i vårt land. I vissa kommuner kostar det mer på grund av att det har funnits en tradition, en kultur, med bra verksamheter. Meningen är att de här verksamheterna ska kunna fungera bra även fortsättningsvis, att de som bor där ska kunna känna trygghet och att de kostnader som man drabbas av jämnas ut och betalas lika av alla utifrån hur det ser ut, utifrån den egna grundkommunen. Om anhöriga känner sig väldigt besvärade i en sådan situation och den här delen ifrågasätts från hemkommunen borde man, tycker jag, ställa de politiker till svars som säger upp avtalet och fråga: Vad har de för människosyn, och hur behandlar de dem som är i behov av detta när ett avtal sägs upp och den andra kommunen anses kunna betala fastän det tydligt framgår av både lagstiftningen och den proposition som är skriven att utjämningen i sig inte ändrar det förhållande som är? Det är väl en viktig sak att peka på. Anledningen till att vi har bett titta på detta och anledningen till att har gjort det är att vi vill ha ett bättre underlag just därför att vi är beredda att också ingripa och göra justeringar här. Systemet fungerar inte optimalt som det nu är det är jag den förste att skriva under på så vi måste ha ett system som fungerar bättre. Ett problem finns här, och det nämnde vi redan när vi skrev propositionen. Vi sade att vi ska utvärdera detta väldigt noga. Systemet har varit i gång , . Men vi har fortfarande inte fått in uppgifter om kostnadsfördelningen, om kostnadsutvecklingen, . Också det är en viktig parameter när det gäller att se hur det hela fallit ut. När vi har de uppgifterna och när vi har underlaget från och ska vi ordentligt titta på hur det här kan förfinas och hur det som finns kan bli bättre. är detta med de kommuner som säger upp avtal viktigt, som jag tidigare sade. Jag tycker att det där är ett stort ansvar. Vad man egentligen medvetet gör är ju att man skjuter sönder det system som finns därför att man tror att det finns en annan lösning som innebär att man slipper kostnaden. Ingen kommer att slippa kostnaden för detta. Vi ska ha en bra vård för de här människorna, och det kommer att kosta pengar. Det handlar bara om hur vi rättvist fördelar kostnaden så att alla är med och betalar det man faktiskt ska göra. Där tycker jag inte att man ska ge vika en enda millimeter. nämnde ett exempel från , Ja, i har man varit väldigt snabb med sina olika lagstiftningar. Man var också väldigt snabb med att förstatliga sjukvården kanske för snabb, för nu finns det en ny diskussion om att det här nog borde ligga på en annan nivå eftersom det inte blev riktigt bra. Skillnaden mellan och är, skulle jag vilja säga, att har väldigt små kommuner. Därför har det varit nästan omöjligt med en sådan här reform för kommunernas del. I är det riktigt små kommuner, så där har mellannivån varit ganska naturlig. Egentligen hade vi tidigare så också i . Det var ju landstingen som tidigare balanserade det här. Men just av det skäl som jag nämnt vi tyckte att detta skulle ligga närmare, att de som fattar besluten skulle kunna ta dessa nära den som behöver vård för att få de rätta besluten var kommunen bättre skickad att göra det här. Där fanns det en ganska bred samstämmighet, åtminstone inledningsvis när diskussionen fördes om detta. Ska man ha en annan nivå som betalar och peka på det där är det en ganska stor fråga som man inte bara kan kasta sig in i i tron att det blir bättre. Jag skulle i stället vilja fortsätta med att bearbeta och förbättra systemet så att vi får ett system som fungerar så bra att ingen ska behöva känna sig klämd här och drabbas av en onormalt hög kostnad utifrån de förutsättningar man har. 106 (): Jag tycker att det är bra att kommunministern uttrycker ett så starkt engagemang, en så stor förståelse, för den problematik som finns och också uttalar så goda och höga ambitioner när det gäller att få detta att fungera på ett bra sätt. Jag ska bara göra en kommentar och säga att jag inte tror att det är så enkelt att man bara genom att införa ett nytt finansieringssystem har löst alla problem. Jag vill också vända mig mot att ministern så enkelt avfärdade den möjligheten tidigare i debatten här. Man bör ändå titta på det här som en möjlighet bland kanske flera. Jag hoppas att den debatt vi nu haft leder till att ministern lägger ned ännu mer energi i frågan, och jag ser fram emot den utvärdering som ska göras. Förhoppningsvis leder den till att problemen får en lösning. Kan detta sedan skyndas på så att frågan får en skyndsam lösning skulle jag och säkert många med mig vara väldigt glad och tacksam. 107 Statsrådet (): Jag vill bara här direkt deklarera för och att jag inte har någon som helst ambition att hålla tillbaka justeringar som behöver göras för att få ett bättre system, utan vi kommer att skyndsamt arbeta med detta. När vi har det underlag som jag pekade på kommer vi att titta på hur vi kan justera så att vi får ett bättre system. Jag behöver egentligen inte säga så mycket mer, för jag tror att vi har förstått varandra ganska väl i den här debatten. Den har varit bra, tycker jag. Allra sist: Detta med att byta nivå som ska betala är ganska komplicerat. Vi har en praxis som, tycker jag, är väldigt viktig, nämligen att den som beslutar också har betalningsansvaret. Ska det flyttas blir det problem. Man kan ju inte ha en nivå som bestämmer storleken på omsorgen och en annan som betalar. Det skulle säkert då spåra ur med tanke på den praxis vi har, utan det måste finnas en följsamhet här något som jag också tror att det är väldigt viktigt att peka på. Vi lägger, som sagt, ned energi på detta, för vi ska ha ett system som fungerar väl. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2004/05:102 till finansutskottet Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av skr. 2004/05:152 Insatser för narkotikabekämpning utifrån regeringens narkotikahandlingsplan /05:So35 av m.fl. (v) 2004/05:So36 av m.fl. (m) 2004/05:So37 av m.fl. (fp) betänkande 2004/05:SkU30 Sparandedirektivet och kontrolluppgifter, m.m. betänkanden /05:TU10 Luftfart 2004/05:TU11 Vägfrågor betänkande 2004/05:UU11 politik för humanitärt bistånd 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:586 av ()till utrikesminister 2004/05:587 av ()till statsrådet 2004/05:588 av ()till statsrådet 2004/05:589 av ()till statsrådet /05:590 av de ()till statsrådet och valjakt Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1607 av ()till jordbruksminister 2004/05:1608 av ()till försvarsminister med försvarsmakten i /05:1609 av ()till statsrådet från den kärntekniska anläggningen i /05:1610 av Per ()till statsrådet 2004/05:1611 av ()till statsrådet väl fungerande tågtrafik i hela landet 2004/05:1612 av ()till statsrådet ekonomi 2004/05:1613 av ()till statsrådet betyg 2004/05:1614 av ()till statsrådet i samband med stängningen av 2004/05:1615 av ()till statsrådet i landet Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:1506 av ()till försvarsminister militärattaché i /05:1508 av ()till försvarsminister mot terrorism 2004/05:1580 av ()till statsrådet vid offentlig upphandling Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 7 § anf. 41 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 86 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.