prot · GS09136 · 2005-06-09 00:00:00 — Jag tycker att det är vettigare att man har samma arvode som ledamöterna i de nationella parlamenten, det vill säga svenska ledamöter som ska ha samma arvoden som riksdagsledamöterna. Jag hoppas verkligen att ni kommer att säga nej till att öka EU-parlamentarikernas arvoden. 64 Vice statsminister (): Det är inte så enkelt som vill göra gällande. I vanliga fall, bland annat när vi diskuterar jämställdhet, brukar hävda principen lika lön för lika arbete. Men här görs det plötsligt ett stort undantag. För EU-parlamentarikerna gäller inte principen lika lön för lika arbete, enligt terminologi. Om man avviker från den principen får man ett antal nya besvärliga konfliktsituationer. Jag är medveten om att vad man än väljer för lösning på detta kan man alltid säga att det finns någon annan princip som borde ha tillämpats i det här fallet. Den ambition har varit att ha lika lön för lika arbete och försöka samla så många länder som möjligt bakom den principen. Det är klart att om den skjuts sönder av att enskilda länder vill göra kompletteringar och ha lite andra principer så får man se över situationen på nytt. Tyvärr kommer nog följetongen att förfölja oss ett tag till. Situationen för barn i norra 65 (): Jag ska fortsätta på temat barn men då i en annan del av världen och med en fråga till . Det finns en grupp barn i de glömda konflikternas norra som kallas för nattpendlarna. Det finns uppgifter att ca 40 000 barn per kväll ger sig in mot tätorter för att söka skydd för övergrepp. Risken är stor att de blir bortrövade. Nattpendlarna har ökat . Man räknar med att de den senaste månaden har ökat med 10 000 barn. Jag har en fråga till . Det höjs röster från olika biståndsländer att man ska sätta krav på när det gäller att skydda sin befolkning. Vad avser biståndsministern att göra? 66 Statsrådet (): Situationen för barn i norra är minst sagt förskräcklig. Det är precis som beskriver. Det är många tiotusentals barn som går in bara för att kunna sova utan att behöva bli bortrövade som barnsoldater. Vi följer noga det som händer nu under det här mycket viktiga året i . Det ska hållas val. Det pågår diskussioner om att förändra konstitutionen och grundlagen. En viktig förutsättning för vårt bistånd är att den demokratiska utvecklingen är på spår och fortsätter i en positiv utveckling som det har varit tidigare, att man respekterar de mänskliga rättigheterna och att man också jobbar med konflikten i norra . Vi följer den process som pågår just nu tillsammans med övriga givarländer på plats. Vi kommer att se vilka åtgärder som går att vidta beroende på situationen. 67 (): Det låter i alla fall hoppfullt att tillsammans med andra givarländer ser på situationen. Man ska komma ihåg att hälften av barnen i norra är barn i skolåldern. Man räknar med att en fjärdedel av dessa barn inte går i skola. Ett av målen när det gäller bistånd är just att ge förutsättningar för barn att kunna gå i skola. rapporterar också om att det har börjat uppträda kolera i de läger som i vardagligt tal kallas för koncentrationsläger. Jag ser fram emot att vidtar åtgärder, men jag vill höra ytterligare med om hur hon ser på de här barnens möjligheter att gå i skola. 68 Statsrådet (): Det svenska biståndet till är avsett att komma hela till del. Till skillnad från en del andra biståndsgivare har vi alltid varit mycket tydliga med att det måste komma hela till del, att också barn i norra ska kunna gå i skolan, att man ska kunna utveckla den sociala infrastrukturen och så vidare också i norra . Vi måste titta på möjligheterna att fortsätta att jobba på det sättet och sedan värdera hur vi ska kunna fortsätta att jobba med biståndet i . Förhoppningsvis tittar vi tillbaka på det här året och ser att det genomfördes demokratiska val på ett bra sätt och att fredsprocessen på nytt har tagit en positiv utveckling i norra . Det är mycket beroende av vad som kommer att hända i . Sjukskrivning i stället för vård 69 (): Kvinnor står för upp emot av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Enligt flera rapporter som har utgivits , bland annat som heter Sjukskriven i onödan, upplever många sjukskrivna, särskilt kvinnor med oklara diagnoser, att de inte får hjälp av sjukvården utan remitteras vidare i en lång kedja med många månaders väntan i varje steg. Efter cirka åtta månaders sjukskrivning innan man kanske ens har kommit rätt i sjukvården börjar utreda förtidspensionering. I många fall kan det sluta med det som de som utsätts för det beskriver som tvångspensionering. Jag vill fråga socialministern vars ansvarsområde täcker både sjukvård och försäkringskassa följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att sjukvård och försäkringskassa ska kunna utveckla metoder och samarbete så att sjukskrivna kan få vård och komma tillbaka till arbete ? 70 Statsrådet (): Frågan ligger inom mina ansvarsområden. Det är riktigt som säger att andelen kvinnor som är sjukskrivna är högre än andelen män. Det finns brister inom sjukvården det är ingen tvekan när det gäller att samordna insatser mellan , sjukförsäkringen, och de insatser som kan göras på vårdcentralerna. Detta jobbar vi med på departementet för att ta fram underlag för förslag till om vad man lämpligen behöver göra. Vi har så här långt koncentrerat oss på att förbättra rutinerna vid sjukskrivning genom och genom åtgärder för läkarna. Vi har inriktat oss på arbetsplatserna. ligger fokus bland annat på kopplingen mellan sjukvården och socialförsäkringen. 71 (): Vad som är än mer bekymmersamt är att vissa läkare förefaller tillgripa sjukskrivning i brist på andra behandlingsalternativ, framför allt vid oklara diagnoser. Det är emellertid en riskfylld behandling. Beredningen för medicinsk utvärdering har ju visat att man till och med kan bli sjuk av sjukskrivning. Om man inte får vård redan vid sjukskrivningen är risken stor att vägen leder till utslagning och förtidspension. Jag vill fullfölja min fråga. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få reda på hur sjukskrivning fungerar som behandlingsmetod? 72 Statsrådet (): Det refererar till är bland annat de undersökningar som vi har låtit göra, där professor har gjort en studie parallellt med som också har gjort en studie över precis de här frågorna. De studierna har gett oss kunskapen, precis på det sätt som beskriver. Det är kunskap som är väldigt viktig att få dokumenterad när vi nu ska formulera politiska åtgärder. Vi har redan tidigare förbättrat läkarintygen, vilket medförde att läkarna tvingas ta ställning till frågor som förkortar sjukskrivningstiderna. Att man sjukskriver slentrianmässigt i stället för rehabilitering, att man får långa väntetider och frågan om vetenskapligt stöd är naturligtvis först och främst frågor för sjukvården och för läkarna att skaffa sig mer kunskap om. Det brister där . Jag håller med om det. 73 (): Jag tror att en av vår tids största utmaningar är lönedumpningen och flykten av jobb. Vi kan se att de går i en strid ström till låglöneländer. Det är inte bara som är drabbat av det här problemet. En del är naturligtvis att vi ligger i framkanten av utvecklingen, att vi satsar på det vi är allra bäst på. Man kan se att det har varit omstruktureringar tidigare av vår industri. Jag tror också att vi måste satsa på att länderna i vår omvärld får det bättre. Ju mindre fattigdom ju mindre lönekonkurrens. Det kan till och med bli en exportmarknad för svenska varor. Så jag tror att det ligger i vårt intresse. Det handlar allmänt om att till exempel östeuropéerna ska få det bättre men även att det kommer arbetstagarna till del i form av arbetsrätt och löner. Vad kan vi göra för att inom EU understödja en sådan utveckling och kanske mer av gränsöverskridande fackligt samarbete? 74 Statsrådet (): Det är riktigt som säger. Den globaliseringprocess som alla länder är inne i ställer krav på att de fackliga organisationerna har rättigheter det har inte alla att organisera medlemmar och träffa kollektivavtal runtom i världen och inom EU och att den processen fortgår och att man den vägen skapar en motkraft till kapitalets kraft som rör sig över gränserna. Därför är det inte minst viktigt att de fackliga organisationerna har rätt att behålla, eller om man inte har det rätt att få möjligheter till fackliga stridsåtgärder över gränserna för att solidarisera sig och stödja varandra i varandras kamp. När arbetena och arbetsplatserna blir globala måste också de fackliga rättigheterna vara det. 75 (): är ett av de länder i världen som har flest multinationella företag. Därför är vi speciellt berörda av utvecklingen. Det är lätt att flytta till andra länder så fort man upplever att lönerna är för höga här eller att arbetsrätten är för stark. Jag tror inte att den långsiktiga lösningen är att vi här ska sänka våra nivåer. Det kommer alltid att finnas något land som har lägre nivå. Jag tror att det mer handlar om att samverka över gränserna. Arbetstagarna i alla länder där det finns dotterbolag till ett multinationellt företag kunde till exempel gå samman. Det finns faktiskt exempel på att detta har skett mycket framgångsrikt. Jag hoppas att vi kan understödja en sådan utveckling så att det blir mer balans mellan arbetsgivarna och arbetstagarna. Det tror jag även gynnar svenska intressen och arbetstillfällena i . 76 Statsrådet (): Jag instämmer till fullo i detta. Det handlar dessvärre inte bara om att utvidga möjligheterna till solidaritetsaktioner fackföreningar och länder emellan. Vi tvingas också understundom försvara våra egna uppnådda fackliga rättigheter här i landet. och har varit och är ett väldigt gott föredöme för många andra länder både i och i världen i övrigt. Vi får snart sagt dagligdags ta en kamp, en argumentationsstrid med starka motstridiga intressen här i som vill inskränka och försvaga konflikträtten. Vi har både en baklängesdebatt i från reaktionära krafter och behov av att utveckla samarbetet länder emellan. Regelbördan för de små företagen 77 (): Min fråga går till vice statsminister . föreslog att i princip alla som säljer varor och tjänster kontant ska ha ett så kallat certifierat kassaregister. Utredningen föreslår mycket små möjligheter för undantag. Glasskiosker och torghandel kommer att omfattas av detta. Om jag har förstått det rätt ska barn som säljer bullar till skolresor slippa ha ett så kallat certifierat kassaregister. Det innebär att 250 000 småföretag berörs. Det kommer att bli en kostnad för dem på per företag. Regeringen talar mycket om att minska regelbördan för de små och medelstora företagen. Det här står ju i motsats till det. Jag vill fråga vice statsministern om han anser att förslaget stämmer överens med regeringens intentioner att minska regelbördan för de små företagen. 78 Vice statsminister (): Bakgrunden till utredningsförslaget är att det finns stor anledning att tro att det på det här området finns en del oegentligheter när det gäller skatteredovisning och liknande och att det inte sköts på det sätt som önskas och att samhället undandras stora skatteinkomster. Det är därför viktigt att utredningsförslaget granskas under remissomgången och att man kan hitta ett bra system så att alla i fortsättningen gör rätt för sig och att man kan få konkurrensneutralitet mellan företagen så att inte vissa kommer undan och andra får betala och sköta sig. Det är bakgrunden till utredningsförslaget. Det finns naturligtvis en gränsdragningsfråga, som den frågande säger. Hur långt ned ska man gå när det gäller olika typer av försäljning? Det har också belysts i betänkandet. Remissomgången får väl visa var den nedre gränsen ska gå. Det ska naturligtvis inte behöva bli krångligare för enstaka försäljningsinsatser. 79 (): Det har bedrivits torghandel i i hundratals, ja kanske till och med tusentals, år. Att det här skulle ha blivit ett problem just nu förvånar mig väldigt mycket. Jag skulle vilja säga att det finns många fler områden där vi vet att vi har en väldigt stor svarthandel och där man borde göra insatser, men där regeringen väljer att inte göra något. Jag återkommer till huvudfrågeställningen. Vi behöver fler företag i . Vi måste göra det enklare för småföretagen att komma i gång, inte krångligare. Det här förslaget skulle öka kostnaderna för regelkrånglet med . Anser vice statsministern att det är en rimlig ökning av de små företagens regelbörda? 80 Vice statsminister (): Vi behöver fler företag i . Vi behöver fler vita företag i , alltså företag som redovisar sina skatteinkomster och betalar sina skatter naturligtvis. Det är viktigt för samhället, men det är också viktigt för en sjyst konkurrens företagen emellan. Det är inte bra att vissa företag kommer undan medan andra sköter sina åligganden. Det är en osjyst konkurrenssituation. Jag tycker att det är märkligt att en ledamot från just Moderata samlingspartiet säger: Just här ska vi inte ha en ökad kontroll. Just här ska vi inte se till att skatteinkomsterna kan garanteras. Det finns nog skäl att på många områden se över hur man kan hantera situationen. Finns det förslag från Moderata samlingspartiet på andra insatser vore det jättebra. Men man ska inte göra det så enkelt som att säga att man inte över huvud taget kan ge sig på att försöka säkra kontanthanteringen och skatteinkomsterna. Jag vill bara påpeka att är folkpartiledamot. Stöd till kärnkraftssäkerhet i närområde 82 (): Svenska experter och svenska pengar används i det mycket viktiga arbetet med att skapa ökad säkerhet vid kärnkraftverk i vårt närområde. Kostnaderna för insatserna är en del av biståndsbudgeten. Kärnkraftssäkerhet måste alltså vägas mot biståndsinsatser. Jag vill, fru talman, fråga biståndsministern om det inte är dags att börja betrakta insatserna för kärnkraftssäkerhet i öst som den miljö- och energifråga den är. 83 Statsrådet (): Tack för frågan. Det är en mycket vanligt förekommande oklarhet i vad som räknas som bistånd och vad som är östsamarbete. Det vi normalt tänker på som biståndsprocenten används inte för kärnsäkerhet på andra sidan . Det är inte procentanslaget som är av bni, och av bni, utan det är östsamarbetspengarna. I det samarbetet har vi diskuterat med länderna på andra sidan numera mest , tidigare också de baltiska länderna vilka områden som vi och de ville prioritera. Ett av områdena var just kärnsäkerhet och miljöfrågor inom östsamarbetsanslaget. 84 (): De pengar som vi använder för det här samarbetet går ändå att kanalisera via UD, om jag förstår rätt. På det sättet betraktas de som biståndsinsatser. Om man läser rapporter från UD ser man att det i botten ligger ett synsätt som handlar om att eventuella olyckor orsakar ekonomiska och möjligen politiska effekter. Man talar väldigt lite om de genetiska effekterna av en eventuell olycka. Jag tror att man skulle vinna en hel del på att ändra synsätt och se det här stödet som en miljö- och energifråga. 85 Statsrådet (): Det är mycket riktigt att detta kanaliseras via UD. Framför allt hanteras det dock via Sida, precis som de övriga biståndsmedlen. Det är en miljöfråga och en miljöinsats att hjälpa till att säkra kärnkraftverken på andra sidan . Det är så man ser på det. Precis som de biståndsinsatser på miljöområdet som görs i andra delar av världen , och så vidare kring andra typer av kraftverk eller för vattenförsörjning definieras som miljöinsatser för att få miljön bättre i de delarna av världen definieras detta som en miljöinsats. Regeringens styrning av statliga bolag 86 (): I går kunde vi i den ena morgontidningen här i staden läsa att regeringens styrning av statliga bolag är otydlig. I den andra morgontidningen kunde vi läsa att det statliga bolaget är i färd med att investera i att köpa en romtillverkande fabrik i . Det är inte utan att man anar ett samband mellan dessa två tidningsartiklar. Vi har tidigare också sett att det statliga bolaget övervägde att ge sig in i med verksamhet. Min fråga till statsrådet är om det ingår i ägardirektiven för de statliga företagen, de så kallade last-och-lust-bolagen, att de ska sträva efter att expandera utomlands. Det är många som har svårt att förstå varför vi har ett statlig bolag som arbetar för att hela världen ska dricka svenskt brännvin. Ska det nu arbeta för att hela världen ska dricka svensk rom också? 87 Vice statsminister (): borde läsa sina tidningar lite mer kritiskt. Den artikel han åberopar om var fullständigt felaktig. Jag tror att gör rätt i att i fortsättningen vara lite mer kritisk när han läser sina dagstidningar innan han för information vidare. Det är klart att statliga bolag som arbetar på en konkurrensutsatt marknad också måste få chans att arbeta på den internationella marknaden. Det framgår av statens ägardirektiv till de statliga bolag som är aktuella vilket utrymme man har för sitt agerande. Statliga bolag har en stor handlingsfrihet inom de ramar som regering och riksdag har gett dem; sedan är det upp till ledningarna inom de statliga bolagen att hantera detta. har ju egen erfarenhet av att ha skött ett statligt bolag styrt eller inte styrt det; det finns ju delade meningar om det. Detta är sådant som revisorerna ska granska, och det är väl det som riksdagsrevisorerna har gjort i det här fallet. 88 (): Det är många som har gjort iakttagelsen att svensk alkohol- och spelpolitik står under attack och kritiseras. Det är underligt att inte regeringen inser och låter det avspeglas i sina ägardirektiv att en aggressiv expansion och marknadsföring, till exempel när Vin & Sprit satsar miljardbelopp på att öka spritkonsumtionen i världen, skadar förtroendet för den svenska politiken på de här områdena. Jag är glad om det var en felaktig uppgift att skulle ge sig in i . Jag hoppas att statsrådet också kan dementera uppgiften att Vin & Sprit ska satsa 1 miljard på att köpa en romtillverkningsfabrik i . Det är svårt att förstå vilket politiskt syfte regeringen har med en sådan åtgärd. För övrigt kan jag när statsrådet hänvisar till mina erfarenheter säga att ibland hade man nog önskat sig lite mer medveten styrning från regeringen . Jag hoppas att det är bättre . 89 Vice statsminister (): Den mest aggressiva marknadsföringen i alkohol- och spelbranschen står väl de privata företagen för, inte minst privata företag med stark multinationell bakgrund. De är oerhört aggressiva på exempelvis spel- och alkoholområdet. Det är en realitet. Svenska företag, vare sig de drivs statligt eller på annat sätt, måste självfallet också vara en del av denna realitet när det gäller marknadsföring och annat. Skillnaden är att de svenska statliga företagen har ett regelverk som vi i riksdag och regering förfogar över, vilket vi inte gör med de stora, privatkapitalistiska, internationella spel- och alkoholbolagen. Det är en väsentlig skillnad mellan samhällsägd och privat verksamhet: Privat verksamhet gynnar enbart de egna aktieägarnas plånbok. När det gäller de samhällsägda bolagen har vi möjlighet att också sätta upp sociala mål, vilket vi också gjort för många av de samhällsägda och statligt ägda företagen. 90 (): Under har drivit . Den kommer att avslutas . Syftet med kampanjen har varit att diskutera unga kvinnors självbild. En del av kampanjen har handlat om att hänga ut medieprofiler och ifrågasätta deras moral. Det har kort sagt varit en statlig kampanj med ytterst tvivelaktiga metoder. kom med sitt betänkande, där ett enigt utskott kom med kraftig kritik. Man sade att detta stod i mindre god överensstämmelse med yttrande- och tryckfrihet och att denna åtgärd borde ha undvikits. Min fråga till socialminister är: Vilka lärdomar drar av den kritik som har kommit med, och vilka slutsatser för framtiden drar statsrådet? 91 Socialminister (): Det är inte min sak att här ha synpunkter på och beslut i denna fråga. Låt mig säga att själva syftet bakom projektet har varit just att skapa en motkraft till den kommersialisering och sexualisering som vi ser av det offentliga rummet och också till de negativa effekter som detta får när det gäller unga flickors självbild. Det enorma och oerhört aggressiva bombardemang som sker av våra unga flickor och pojkar är av den arten att det får negativa effekter, inte bara när det gäller unga flickors självbild utan framför allt när det gäller de konsekvenser detta kan ta sig uttryck i, till exempel att man skadar sig själv på olika sätt. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi fortsätter att uppmärksamma dessa frågor. Jag kan också glädja mig åt att jag har ett stöd i denna fråga bland annat från de moderata kvinnorna i denna kammare. Regeringens samarbete med v och mp 92 (): Även jag har läst tidningar. Jag har läst att det har mumlats en del vid tidiga kafferep i . Frågan är till vice statsministern. Vänsterledaren har dels sagt att hans parti vill ingå i en regering, dels villkorat att han tänker avbryta det samarbete som pågår kring 121-punktsprogrammet. Min fråga är helt enkelt: Vad är det som mumlas vid tidiga kafferep i ? 93 Vice statsminister (): Frågan var väl inte så särskilt precis, men låt mig svara så här: Det är bekant att regeringen har ett samarbete med och . Det följer ett program som innefattar 121 punkter och som vi är på väg att fullfölja. Regeringen har inget samarbete med och när det gäller EU-frågor, och det är väl det som möjligtvis avses med frågan. Det är ganska enkelt: Där finns det inget gemensamt agerande från regeringen, och , och därför är alla andra påståenden egentligen utan någon form av grund. Därmed var frågestunden avslutad. Jag tackar ledamöterna från regeringen och ledamöter som har deltagit i frågestunden. 8 § Svar på interpellation 2004/05:687 om militära samarbete med 95 Försvarsminister (): har ställt fyra frågor till utrikesministern om militära samarbete med . Eftersom frågorna främst berör mitt ansvarsområde har utrikesministern och jag kommit överens om att jag besvarar frågorna. Den första frågan gäller det militära forskningssamarbetet mellan och . Jag vill inleda med att säga att det inte förekommer något militärt forskningssamarbete med . () har, som frågeställaren också påpekar, , det vill säga , deltagit i ett vetenskapligt samarbete med avseende befolkningsskydd mot biologiska och kemiska stridsmedel. Bakgrunden var den av upplevda hotbilden från långdistansmissiler av Scudtyp i samband med . Samarbetet gällde framför allt kvalitetskontroll av svensktillverkade skyddsmasker samt råd avseende medicinsk behandling och medicinskt omhändertagande inför och efter nervgasexponering. Något militärt forskningssamarbete med inom detta eller andra områden har vid senare tillfällen inte förekommit. andra fråga gäller om militära samarbete med bör avbrytas eftersom i har förklarat att den israeliska muren på palestinskt territorium är ett brott mot internationell lag. Regeringens syn, liksom EU:s, är att de delar av barriären som byggs på ockuperad mark är olagliga. i har i ett rådgivande yttrande kommit till samma slutsats. I och med att barriären byggs på ockuperad mark bryter den mot internationell rätt och det grundläggande förbudet mot att förvärva territorium med våld. Dessutom har separationsbarriären oacceptabla humanitära konsekvenser. Vårt militära samarbete med inskränker sig till att vi importerar viss försvarsmateriel därifrån. Låt mig understryka att inte exporterar krigsmateriel till . Vår import styrs av det svenska försvarets behov. Vi köper ingenting från länder som är föremål för internationella eller nationella sanktioner. är inte föremål för några sanktioner. Frågeställaren tar i sammanhanget också upp besöksutbyte på överbefälhavarnivå samt israelisk testverksamhet, obemannat flygplan samt antitorpedvapen, i . Det senaste besöket av ÖB i var 1998. Något ytterligare besök är inte planerat. Avseende obemannade flygplan (så kallade UAV) genomförde 2002 en testflygning med en sådan farkost i övre . Syftet var att demonstrera en framtida svensk flygspaningsförmåga med svenska sensorer. Flygtjänsten köptes av ett franskt företag inom . Det franska företaget hyrde i sin tur in en israelisk UAV-farkost för detta ändamål.