prot · GS0994 · 2005-03-22 00:00:00 — Jag tror inte att det finns någon i detta land som inte är beredd att skriva under på att vi ska satsa på att både se de bekymmer som finns och åtgärda dem . Att satsa resurser på är därför väldigt viktigt. Det är också därför glädjande att jag som socialdemokratisk skolminister kan säga att vi kontinuerligt satsar mer på den svenska skolan. Och det resulterar i fler lärare och andra specialister som anställda. Det är viktigt att framhålla. Sedan vet vi att det också finns elever som kommer hit i relativt hög ålder. Det som nästan alla elever i den svenska skolan har, nämligen i förskolan och i , är det vissa elever som inte har. De kommer hit när de är eller äldre. Det är av dem som finns på det individuella programmet som just har denna bakgrund. De har kommit till när de har varit eller äldre. Därför är det väldigt viktigt att det också finns ett program som kan vara individuellt anpassat och att man ser till att även dessa elever får en möjlighet att klara av studier, även om jag naturligtvis förstår att det inte är helt enkelt. Eleverna i den grupp som vi talar om har sinsemellan mycket olika förutsättningar, och det finns oerhört många anledningar till att de inte riktigt har lyckats. Jag som skolminister har ambitionen att se till att vi ska jobba både genom att stärka resurserna och stärka uppföljningen för alla elever, inte minst genom införande av framåtsyftande individuella utvecklingsplaner, och på det viset också se till att upptäcka de elever som behöver ett stöd på ett tidigt stadium så att man kan sätta in resurser och stöd så att de uppnår målen. Men jag menar att vi ändå måste ha ett individuellt program för de elever som av en eller annan anledning inte har lyckats. Vi vet ju att det finns de som har otroligt dåliga förutsättningar att göra det, särskilt de som kanske bara har två eller på sig därför att de är elva, tolv eller när de kommer hit till . Därför är det väldigt viktigt att denna möjlighet finns. Jag måste återigen säga att den lösning som föreslår är oerhört nedslående. Det handlar om sortering, det handlar om kvarsittning i skolan, det handlar om en sortering i allmän och särskild kurs med mera. Den modell som förespråkar används i . Och där överväger man att överge den modellen med sortering i låga åldrar till förmån för en mer skandinavisk modell med en sammanhållen skola. Det är tråkigt att har lämnat socialliberalismen därhän. En gång i tiden samarbetade nämligen socialdemokrater och socialliberaler väldigt väl, inte minst för att införa det skolsystem som vi har haft . Jag skulle önska att kunde lämna bakåtblickandet och högerkanten för att återigen vara en seriös partner när det gäller utvecklingen i den svenska skolan. Jag skulle välkomna det. 106 (): Skolministern jämför inte så ofta med andra länder. Men hittar han ett land som är sämre än går det bra att jämföra. Jag skulle vilja nämna där det på många sätt liknar idéer om skolan. Man har en ordentlig yrkesutbildning, och man har studentexamen och en teoretisk gymnasieskola. Man har möjlighet till extraår i . Man har lärare med väldigt hög status, och det är kö för att komma in på lärarutbildningarna. Det kan låta gammalmodigt, men är bäst bland enligt Pisaundersökningen och andra undersökningar, så dit skulle jag nog rekommendera en studieresa. Själv gjorde jag en sådan för bara , och det var mycket intressant. Skolministern konstaterar egentligen i sitt svar att de brister jag talar om verkligen finns i skolan och tycker att det är problematiskt. Det tycker jag är ett steg framåt, för fram till erkände faktiskt inte socialdemokratiska skolministrar att det över huvud taget var några problem i skolan. Ministern säger också att resurserna ska användas rätt. Jag har lämnat mitt förslag här. Det handlar då om att så att säga tvinga över resurser till genom att helt enkelt bygga utbildningen på principen om förkunskaper för att gå vidare och på det sättet tvinga fram speciallärare och extrasteg, ha tidiga nationella prov obligatoriskt i trean och så vidare så att man får tag i dem som kommer efter. Men eftersom skolministern säger nej till det och vill ha kvar och lägga en och en halv miljard på det individuella programmet undrar jag hur skolministern tänker sig att få över de här resurserna så att man kan börja använda sig av fler speciallärare och mindre grupper i . Socialdemokraterna har aldrig riktigt accepterat den här förkunskapsprincipen. föreslog majoriteten i en socialdemokratisk utredning ett avskaffande av alla behörighetskrav för att komma in på gymnasieskolan. Det blev ett ramaskri, och backade man från och kastade den i papperskorgen. Men fortsätter man alltså med att försöka lösa problemen med misslyckanden genom att ta in elever på det individuella programmet. Av dem som går på det individuella programmet är invandrare. Det är självklart att för människor som har kommit till vill alla, inte minst , ordna olika typer av introduktionskurser och speciallösningar. Problemet är det individuella programmet och anpassade utbildningar . Det individuella programmet är en lösning framför allt för elever som misslyckas genom så att säga det långa skolsystemet dessutom en mycket dålig lösning. Vårt enkla och konkreta förslag är att det individuella programmet i dess nuvarande form läggs ned och merparten av de pengarna förs över till . Det ska alltså ersättas av stöd tidigt i med speciallärare och extraår, lärlingsutbildning med mycket tid för praktiskt lärande och, för en del elever, tvååriga gymnasieutbildningar med möjlighet att komplettera som vuxen. Då får vi en lösning. Men skolministern har egentligen inte presenterat något förslag här till hur de resurserna rätt ska börja användas. En enkel fråga är därför: Står skolministern bakom förkunskapsprincipen, och hur tycker skolministern att den ska tillämpas om han nu står bakom den? 107 Statsrådet (): Självfallet är det absolut effektivaste att se till att vi får elever som redan från början synliggörs och får de grundkunskaper och grundförutsättningar som det handlar om för att klara vidare studier. Det är självklart. Den konstlade debatten om att ingen skulle vilja det känns rätt löjlig. Vi kan väl ändå vara överens om att det självfallet är detta som är målet. Återigen: Det är viktigt med beskrivningen. Även i finns möjligheten till ett tionde grundskoleår. Det är frivilligt därför att vi inte tror på att tvinga kvar 1718-åringar i en skola, i en miljö, som kanske är mer anpassad för 1314-åringar elever som kanske, precis som tidigare hävdade, till och med är oerhört trötta på att gå i skolan. Den lösningen tror vi alltså inte på. När det gäller lärlingsutbildningen vet mycket väl att jag tycker att den borde finnas som en tillvalsmöjlighet efter avklarad grundskola. Jag tror att det är viktigt att vi också för de elever som känner att det skulle vara ett val för dem öppnar för den möjligheten. Men till skillnad från vill jag att den utbildningen ska vara en fullvärdig gymnasieutbildning köpt av skolan och placerad på ett företag en utbildning där man också genom att köpa utbildningen kan ställa helt andra krav på kvalitet och uppföljning än man kan göra om det bara är upp till företagens goda vilja. Återigen kommer förslaget från om att för vissa elever sänka ambitionerna och kraven. Vi vet alla vilka de eleverna är. De eleverna är ofta barn och ungdomar från arbetarklassen. För dem ska man minsann inte ha en fullvärdig gymnasieutbildning. Det som gläder mig i den här diskussionen är att tycks stå näst intill ensamt i den här diskussionen. , fackföreningsrörelsen, lärarorganisationer och andra har sagt att det är fullständigt fel väg. Både dagens och morgondagens arbetsmarknad kräver en gedigen utbildning. Att då, som gör, säga att för vissa elever ska vi sänka ambitionerna och kraven tror jag inte riktigt på. Det handlar om att fortsätta att satsa på den svenska skolan. En konkret fråga från var hur jag tänker mig att den här satsningen annars ska ske. Ja, det är kanske inte någon nyhet för att vi gör en riktad satsning på den svenska skolan en satsning som handlar om sammanlagt 15 miljarder . Där kommer tyngdpunkten naturligtvis att ligga på . Det är ju den som är den stora delen av den svenska skolan . 15 miljarder är ganska mycket pengar. Lägg också då till det som kommunerna själva lägger till. När det gäller att kunna få ta del av de här pengarna kan jag konstatera att vi vid nästa års slut, när denna satsning når sin höjdpunkt, antagligen kommer att ha inte bara de ytterligare 15 000 lärare och andra specialister som vi hade som mål och vallöfte, utan vi hamnar nog på 18 00020 000 fler lärare och andra specialister i skolan. Det är klart att det är en grundförutsättning för att förbättra kvaliteten på utbildningen i . Detta är viktigt. Jag vill också framhålla att som vi gör detta kommer vi att också göra en riktad satsning på just det individuella programmet för att höja kvaliteten och förstärka rätten för eleverna. Det är inga ord, utan det är konkret handling, ! 108 (): Inledningsvis vill jag beträffande den budget som skolministern talar om säga att vi när det gäller pengar är överens. föreslår samma summor till skolan som Socialdemokraterna, men vi vill använda dem på ett helt annat sätt. Bland annat vill vi inte använda personalpengar till att permanenta förhållandet med fast anställda obehöriga lärare, vilket era riktade personalpengar har lett till. Nej, jag tycker att man ska höja ambitionen i skolan, skolministern! Jag tycker att fler ska klara en skolutbildning. På yrkesprogrammen är det i många större kommuner, storstadskommuner, uppemot hälften som hoppar av från byggprogrammet och andra yrkesprogram fordonsprogrammet exempelvis. Jag tycker att det är bättre att man får läsa lite mindre teoretiska ämnen och får en lärlingsutbildning och klarar utbildningen. Det är också bättre att man klarar en tvåårig gymnasieutbildning med mycket praktik och allmänbildning i viktiga ämnen och att man får möjlighet att komplettera senare än att man hoppar av med en oavslutad gymnasieutbildning. Jag vill alltså höja ambitionsnivån. Denna vår, skolministern, kommer enligt statistiken 25 000 elever att hoppa av den svenska gymnasieskolan. Det är dem vi tänker på. Det finns många som klarar sig bra i skolan, det är vi helt överens om. Men det är väldigt många som slås ut i den svenska skolan. Det är en utslagningsskola för många, och den procenten har ökat. Det är dem vi värnar om. Vi vill ha en skola som passar alla. Socialdemokraterna säger ofta att vill ha gårdagens skola. Det är precis tvärtom, vi vill ha en modern skola. Det är Socialdemokraterna som har bitit sig fast i gårdagens idé om skolan, nämligen 68-vänsterns idé, 70-talsskolan, den kravlösa skolan utan prov, utan betyg, utan läxor och utan utbildade lärare. Det är den ideologin som gör att ni kommer fel och inte ser problemen förrän det är . 109 Statsrådet (): Jag är tämligen säker på att vi i grund och botten är överens om att vi måste göra ytterligare satsningar på den svenska skolan och att vi också måste göra ytterligare förändringar för att utveckla skolan. Jag ser framför mig att vi fortsätter med tre parallella linjer. För det första genom att fortsätta att satsa resurser på den svenska skolan, för det räcker inte med fagra ord. Jag tror inte, som verkar tro, att man kan sänka ambitionerna så att vissa elever inte får en fullvärdig gymnasieutbildning. Det tror jag inte riktigt på. För det andra handlar det om fortsatta satsningar genom personalförstärkningspengar, 15 miljarder , riktade satsningar mot de skolor som har det väldigt tufft genom de så kallade segregationspengarna, 225 miljoner och genom en riktad satsning på det individuella programmet, som ju är huvudföremålet för vår debatt, 450 miljoner . Det är viktigt. som vi gör dessa satsningar för att utöka resurserna vill jag se till att stärka uppföljningen. Jag har redan nämnt de individuella utvecklingsplanerna, som jag vill ska kunna börja införas . Vi måste också se på de kvalitetsredovisningar som vi har, och jag är också beredd att titta på diagnostiska prov för att utveckla de verktygen ytterligare. Det tror jag är viktigt. Det tredje området där jag tror att det är väldigt viktigt att fortsätta att jobba handlar just om trygghet och studiero, för dessa är en grundförutsättning för lärande. Den skola som jag ser framför mig är en skola som präglas av trygghet, studiero och lärande. För det ändamålet, för att kunna se till att förtydliga skolans ansvar och befogenheter, kommer regeringen att lägga fram lagförslag som förtydligar både ansvaret och befogenheterna. Det hoppas jag kommer att kunna utveckla den svenska skolan ytterligare. Jag kan vara stolt över mycket i den svenska skolan, men jag är inte nöjd så länge vi har elever som lämnar den utan grundkunskaper och förutsättningar för att kunna förverkliga sina drömmar. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2004/05:85 till lagutskottet Redogörelse /05:NR1 till utrikesutskottet 19 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /05:LU14 och LU15 betänkanden /05:SkU19SkU23 och SkU25 betänkanden /05:JuU25 och JuU26 Anmäldes och bordlades Propositioner 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv 2004/05:108 Vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och livränta 2004/05:122 Beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade 2004/05:124 Arkivfrågor 2004/05:126 Åtgärder mot illegal alkoholhantering /05:127 Vissa lagändringar beträffande hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer 2004/05:132 Arbetstid vid vägtransporter 2004/05:134 Arbetstidsfrågor för flygpersonal m.m. 2004/05:138 tillträde till FN:s tilläggsprotokoll mot människosmuggling 2004/05:142 Marknadsmissbruk Skrivelser 2004/05:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen /05:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. 2004/05:82 Redogörelse för verksamheten inom () 2004/05:86 Statlig organisation för handikappolitisk samordning 21 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:482 av ()till utrikesminister och 2004/05:483 av ()till samhällsbyggnadsminister avseende byggmaterial 2004/05:484 av ()till samhällsbyggnadsminister och ökad mångfald inom boendet 2004/05:485 av ()till samhällsbyggnadsminister av vindkraftverk /05:486 av ()till statsrådet mellan skolan och religiösa samfund 2004/05:487 av ()till vice statsminister om förslaget till nytt Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1283 av ()till vice statsminister på lika villkor 2004/05:1284 av ()till statsrådet flagg och hållbar utveckling i skolan 2004/05:1285 av ()till socialminister icke-våldsårtionde för barn i /05:1286 av ()till statsrådet patienters möjlighet till vård utomlands /05:1287 av ()till statsrådet jämställdhet i vården /05:1288 av ()till statsrådet i /05:1289 av ()till statsrådet för skönhetsoperationer 2004/05:1290 av ()till statsrådet av apatiska flyktingbarn 2004/05:1291 av ()till justitieminister av passexpeditioner 2004/05:1292 av ()till justitieminister i /05:1293 av ()till justitieminister kring avhysning 2004/05:1294 av ()till näringsminister från /05:1295 av ()till näringsminister 2004/05:1296 av ()till statsrådet för skogsbrand i orkandrabbad skog 2004/05:1297 av ()till statsrådet till sjukförsäkringen 2004/05:1298 av ()till statsrådet utveckling /05:1299 av ()till jordbruksminister jordbruk 2004/05:1300 av ()till jordbruksminister av giftorm 2004/05:1301 av ()till statsrådet segregation i gymnasieskolan 2004/05:1302 av ()till utbildnings- och kulturminister /05:1303 av ()till statsrådet i äldrevården Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:1190 av ()till statsminister 2004/05:1191 av ()till jordbruksminister 2004/05:1195 av ()till statsrådet löner på departementen 2004/05:1205 av ()till näringsminister av bidrag till 2004/05:1208 av ()till näringsminister av bidrag till SSU 2004/05:1209 av ()till näringsminister bidrag till SSU 2004/05:1220 av ()till statsrådet informationsansvar 2004/05:1236 av ()till utrikesminister vid utlandstjänst /05:1251 av ()till utrikesminister för inom WHO 2004/05:1252 av i (m)till utrikesminister relationer till 2004/05:1253 av ()till försvarsminister i /05:1269 av ()till utrikesminister mot kvinnodemonstration i /05:1279 av ()till utrikesminister till ottomanska arkiv Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.