prot · GT0926 · 2005-11-09 00:00:00 — Jag sade då, och jag vill gärna säga det en gång till, att har en bra flyktingpolitik. har en stark lagstiftning. har tagit och tar ett mycket stort ansvar för världens flyktingar, ett större ansvar än väldigt många andra länder. Men, som jag sade då och också vill säga , att vi har en bra flyktingpolitik betyder inte att vi inte har problem. Jag pekade då på en rad problem som vi faktiskt har och som vi måste lösa. Vi har till exempel människor som finns i , som har funnits här länge och som inte har återvänt. Det handlar om människor som har sökt skydd undan förföljelse, fått sin sak prövad, befunnits inte ha asylskäl och därför fått ett slutligt avvisningsbeslut. Ändå har dessa människor blivit kvar i av olika skäl. De skälen kan vara väldigt många. Jag tror att det finns lika många skäl som det finns människor. Det kan handla om att hemlandet inte tar emot en när man ska återvända. Det kan handla om att det har blivit så oroligt i hemlandet att man inte vågar återvända. Det kan handla om att man inte har passhandlingar som hemlandet godtar. Det kan finnas väldigt många olika skäl till att man inte har återvänt. Det är de skälen som ska prövas, och de ska prövas individuellt. Var och en ska prövas för sig utifrån sina specifika förutsättningar. Många har tagit upp barn i den här debatten. Vi vet också att det finns väldigt många barn och barnfamiljer i just den här situationen. Det är barn som går i skolan och som skaffat sig kompisar. För många har blivit hemland. De kan kanske inte något annat språk. De känner inget annat land. Detta är familjer som naturligtvis mår dåligt. Föräldrarna vet att de inte har uppehållstillstånd och kan inte riktigt rota sig, medan barnen rotar sig alltmer. Det här är den verklighet som vi har . Vi ser också att antalet människor som har blivit kvar trots att man fått ett slutligt beslut har ökat . Det är naturligtvis oerhört svårt för de människor som det handlar om, men det är också ett samhällsproblem. Det innebär att vi får en växande grupp människor som lever i samhället barnen går i skola; en del kanske till och med arbetar men som ändå lever utanför samhället. Det är naturligtvis ett stort problem. Många har talat om luddighet. Jag skulle gärna vilja berätta lite grann om vad som händer efter när den nya, tillfälliga lagstiftningen träder i kraft. Det innebär att barn och barnfamiljer som lever gömda åter kan registrera sig hos . En del av dessa familjer kommer att behöva bostäder. Vi har sett att det finns tomma platser i mottagningssystem, och dessa barn och barnfamiljer kommer att erbjudas bostäder i de kommuner där det finns bostäder. och är i full färd med att både kartlägga dessa kommuner och förbereda dem på de insatser som krävs, dels under prövningen, dels efteråt. Jag har träffat företrädare för en rad av de kommuner som kommer att beröras mest, och jag har också haft kontakt med företrädare för kyrkan och frivilligorganisationer för att försäkra mig om att vi nu samlar alla de krafter som vi har för att se till att det blir ett bra mottagande i kommunerna. räknar med att sluta avtal med ytterligare ett 40-tal kommuner. Det finns ett stort engagemang. Det finns en stor beredskap för det som kommer att ske. Den nya prövningen av om det finns hinder för att återvända ska göras av , och kommer ledning att fatta ett antal vägledande beslut så att arbetet med prövningen kommer i gång så snabbt som möjligt. Prövningen kommer att ske på olika platser i landet men i huvudsak i , och . Man har en särskild grupp på ett 80-tal personer, både handläggare och beslutsfattare, som enbart kommer att arbeta med prövningen av just de här ärendena. Det här är ju ingen amnesti, som så många också har påtalat. Det är ingen amnesti som säger att före ett visst datum får alla stanna. Det är heller inte så att asylärendet ska omprövas, utan det som ska prövas är vad som har hänt efter det slutliga beskedet om avvisning. Har det hänt någonting i hemlandet som innebär att familjen inte kan återvända? Finns det praktiska hinder för verkställighet? Finns det medicinska hinder för att återvända? Alla de frågorna kommer att ingå i den prövning som ska göras. I den bedömningen ska barns sociala situation, barns utveckling och anknytning till också vägas in, allt naturligtvis under förutsättning att vistelsetiden i har varit lång. Det görs ingen heltäckande lista på exakt vilka situationer som kan leda till uppehållstillstånd. Däremot pekas det på en rad olika omständigheter som ska vägas in i den samlade bedömning som ska göra. Vi har heller inte fastställt någon exakt tid för vad som är i . Vi har sagt att det måste avgöras från fall till fall, därför att det här handlar om människor, och människors liv ser väldigt olika ut. Det här handlar om människor, och alla deras skäl ser väldigt olika ut. Därför måste man ha en flexibilitet. En för en familj kanske ser ut på ett sätt och för en annan familj på ett annat sätt. Det måste finnas med. Det måste finnas en möjlighet att göra bedömningar utifrån varje enskild familjs situation. Det som också ska vägas in i den samlade bedömningen är om den sökande medverkar till att fastställa sin identitet. Vidare kommer det också, precis som , att beaktas om personen har begått brott. Finns det sådana saker, finns det säkerhetsrisker, kommer inte uppehållstillstånd att beviljas. Allt det här ska ingå i den prövning som kommer att göras. Med den nya lagen, som kommer att gälla fram till , kommer vi att bryta det dödläge, det vakuum som så många människor och även samhället har hamnat i. Jag tror också att det kommer att skapa möjligheter att få bättre ordning i asylsystemet. Det finns en misstro mot flyktingpolitiken. Det tycker jag också har framkommit i en del av de inlägg som har gjorts i debatten . Det finns en oro för att människor som faktiskt behöver skydd undan förföljelse inte får det i . Men det finns också en oro i andra änden, nämligen en oro för att asylsystemet används för andra syften, att asylsystemet inte riktigt förmår skilja ut människor som har begått grova brott, inte riktigt förmår skilja ut människor som har begått krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten. Det här är allvarligt. För att återskapa det förtroende som naturligtvis krävs för flyktingpolitiken och för asylsystemet måste det göras stora förändringar. Det har genomförts förändringar, men som kammaren är väl medveten om håller också väldigt stora förändringar på att genomföras. Alla vet att vi nu ersätter med en domstolsprövning. Vi får en ny instansordning. Vi får en ny processordning. Vi får större öppenhet i asylsystemet. Vi förbättrar mottagandet. Vi förbättrar utredningarna på . Vi får en ny lagstiftning som just sätter behovet av skydd i fokus, för vi har sett en förskjutning från behovet av skydd till att skälen handlar om sjukdom. Jag tror att det är en olycklig förskjutning. Vi måste sätta behovet av skydd i fokus. Och den nya lagstiftningen, som utvidgar flyktingbegreppet, som utvidgar grunderna för att få skydd i , skapar goda förutsättningar för det. Jag tror att det är oerhört viktigt, därför att det är ändå behovet av skydd som är kärnan i flyktingpolitiken. måste processen vara snabb. Vi har fått ned handläggningstiderna, och de allra flesta människor får besked inom fem . Men målet att alla ska få besked ska nås, därför att de asylsökande har rätt att ställa kravet på svenska myndigheter att få besked i rimlig tid. På samma sätt har svenska myndigheter rätt att ställa krav på asylsökande att vara tillgängliga för utredning och att medverka till att fastställa sin identitet. Men även när vi har genomfört alla dessa förändringar kommer människor att få nej på sina asylansökningar. Jag sade vid den förra debatten, men jag vill också säga det igen, att så länge vi har en reglerad invandring i en väldigt orättvis värld kommer människor att få nej. Det vi då måste göra är att bli bättre på att ge stöd till människor att återvända till sina hemländer så att vi inte får en ny situation med människor som lever utanför samhället. Flyktingpolitiken måste fungera på det sättet att när människor kommer hit ska de få ett snabbt besked i en rättssäker prövning. Får man ett ja ska man få ett snabbt stöd att komma in i samhället, och får man ett nej ska man också få stöd att återvända till sitt hemland. Det här är naturligtvis svårt. Därför behöver stödarbetet även omfatta det civila samhället. Det behöver omfatta så många som möjligt i vårt samhälle, därför att många som kommer hit kanske måste återvända till en sämre situation än vad man skulle ha fått i . Det är därför som vi måste utveckla stödet vad gäller återvändandet. 37 () replik: Min fråga till statsrådet blir: Hur har egentligen och tänkt sig att garantera att inte människor som lämnat och följt myndigheternas beslut missgynnas? Hur garanterar man att människor som lämnat efter ett negativt beslut, och alltså inte har varit gömda i vårt land, inte återkommer och hävdar att så varit fallet? Vi kan också konstatera att detta är en amnesti, trots att statsrådet säger någonting annat. Det är en amnesti för dem som har varit här under, som man säger, . ställer jag samma fråga till statsrådet som till och hoppas på ett svar. Hur ska detta kriterium egentligen tillämpas av handläggare? Sedan tycker jag att det är lite patetiskt när hävdar att avsaknaden av regler för vad som är skulle gynna den enskilde. Det var faktiskt vad statsrådet sade. Det är ju precis tvärtom. Vi hamnar genom den här lagstiftningen på ruta 1 igen, precis i den situation som vi ville att svensk asylpolitik inte skulle befinna sig i när debatterade och tog beslutet om den nya instans- och processordningen. Slutligen är det frågan om bevisvärderingen. Vad tycker själv är ett tillräckligt bevis för att man har varit gömd? Är det den samlade högen av Icakvitton? Eller är det busskvittot? Vad tycker hon själv att tjänstemän ska rätta sig efter? Vad är rimligt som kriterium för att man de facto har varit gömd i ? 38 Statsrådet () replik: Detta är ingen amnesti. En amnesti handlar om att sätta en tidsgräns och fatta ett kollektivt beslut. Detta är fortfarande fråga om en individuell prövning där vi prövar om det finns hinder för att återvända. Verkligheten ser trots allt ut så, . Självklart ska flyktingpolitiken fungera så att om man får ett nej ska man återvända. Man ska få stöd i att återvända. Så ska det fungera. Men sedan har vi verkligheten, där vi ser att antalet människor som av olika skäl inte återvänder faktiskt ökar. Då måste vi hitta en lösning på det dilemmat. Jag menar att det här är en bra lösning. Den ger en möjlighet för människor som har varit här och som faktiskt inte kan återvända. Vi måste ha ordning och reda också i återvändandet. Kan man återvända ska man återvända. Kan man inte återvända ska man få uppehållstillstånd. Det är viktigt. har vid ett flertal tillfällen i kammaren tagit upp frågan om att lika fall ska behandlas lika. sade i sitt inledningsanförande att de som har kommit hit och sökt asyl och som har ett arbete ska få stanna. Vad är det för likhet i det? Det betyder att en läkare kommer att behandlas på ett helt annat sätt än människor som inte har en sådan utbildning kommer att bli behandlade på. Det är oerhört viktigt att hålla isär flyktingpolitiken å ena sidan den handlar om skydd och ska inte handla om något annat än skydd och arbetskraftsinvandring å andra sidan. 39 () replik: Det är fantastiskt att statsrådet säger att det inte ska handla om något annat än skydd. Sedan handlar likafullt lagförslaget om , avgränsade grupper och begränsad tid. Vi har helt olika uppfattningar om synen på vad som är rättvisa i den här frågan. Från moderat sida anser vi att hela lagen är en onödig ordning. För dem som har rotat sig och skaffat sig en egen försörjning vill vi helt riktigt, som statsrådet är inne på, ge möjlighet att skapa sig en framtid i . Men vi från moderat sida tycker att det bästa förslaget är att skapa flera alternativ, två köer. Det ska finnas en möjlighet för människor att faktiskt, om de har skaffat sig en egen försörjning, gå från att vara asylsökande till att bli arbetskraftssökande och lämna asylstadiet. Detta har vi utvecklat vid flera olika tillfällen, och jag är förvånad över att statsrådet inte tycks vara medveten om den moderata positionen i frågorna. Sedan är det att märka att egenförsörjningen i sig inte spelar någon roll för era partier över huvud taget. Ni sätter inte upp det som ett kriterium ifall människor har rotat sig och vill skapa en framtid. Det tycker ni är mindre intressant än vad vi tycker. Där ser man skiljelinjen mellan vad som betyder något och vad som inte gör det. Jag fick inget svar från statsrådet om , bevisvärdering och hur man ska hantera detta från sida. Det är naturligtvis ett fundamentalt problem. Vi tror att man kommer att få se många svåra fall framöver fram till när den nya instans- och processordningen kommer fram. Ansvaret för detta faller inte över våra huvuden eftersom vi är det enda parti i kammaren som faktiskt vågar stå upp för rättssäkerhetsprinciperna även när det blåser snålt. Det ansvaret faller ytterst dels på som migrationsminister, dels på Socialdemokraterna och dels på hennes två stödpartier och Vänstern. 40 Statsrådet () replik: Ja, jag tror också att vi kommer att se många svåra fall framöver. Vi kommer att se många svåra fall också efter en domstolsprövning. Vi har sett många svåra fall. Det här är naturligtvis väldigt svårt. Vi måste se till att vi får ett asylsystem som är träffsäkert såtillvida att det handlar om människor som behöver skydd. Sedan har vi frågan om migration, det vill säga människor som rör sig mellan länder av andra skäl, till exempel att de vill studera eller arbeta. Den frågan måste skiljas ut från asylsystemet. Annars blir allting i ett, och då kommer asylrätten att äventyras. Det är oerhört viktigt att hålla de båda systemen isär. Jag kan konstatera den moderata hållningen i frågan, det vill säga att gå från ett system till ett annat. Systemet att gå från att vara asylsökande till arbetskraftsinvandrare är de svenska ensamma om. Jag kan nämna som ett exempel. har en politik att försöka rekrytera 300 000 människor. Man arbetar aktivt med det, men man håller oerhört tydligt isär asyl å ena sidan och rekrytering av arbetskraftsinvandrare å andra sidan. Det är också något som många andra länder står fast vid. Jag tror att det är oerhört viktigt att göra det. 41 () replik: Jag skulle vilja ta fasta på det sade i slutet av sitt anförande om behovet av tillit och trovärdighet i den förda politiken. Det är naturligtvis viktigt på alla politikområden men kanske alldeles speciellt viktigt på detta känsloladdade område. Det är oerhört viktigt att politiken är förutsägbar. Låt mig backa tillbaka i tankevärlden till när vi förde debatt om nollställningsförslaget, amnestiförslaget, och då ta fasta på vad sade i den debatten och det förslag vi nu har att ta ställning till . Jag kan inte se någon tro på förutsägbarhet. Det motstånd som vi mötte då i debatten kring förslaget om nollställning, amnesti, rimmar illa med det förslag som nu ställer sig bakom, som faktiskt inte har så stora principiella skillnader. Vad är den principiella skillnaden mellan det som vi föreslår i fempartimotionen och det som regeringen nu föreslår? Vari ligger förutsägbarheten? 42 Statsrådet () replik: vill veta skillnaden mellan en amnesti och det förslag som nu kommer att ta ställning till. En amnesti innebär att sätta en tidsgräns, som är väldigt väl medveten om. Där sägs att alla som kommer före en viss tidpunkt ska få stanna medan alla som kommer efter en viss tidpunkt ska få en vanlig prövning och där ska skyddsbehoven gälla. Det förslag vi nu diskuterar handlar om att alla ska få en individuell prövning av om det har uppstått nya skäl mot ett återvändande. Det är skäl som ska ha vägts in när man har bedömt asylärendet i sig, men det kan ha uppstått nya skäl som har gjort att människor har blivit kvar i . Där är den principiella skillnaden. Sedan var det frågan om tillit. Det finns en misstro mot asylsystemet . Jag tar gärna emot uppmaning att försöka hitta en konsensus på området. Det är oerhört viktigt att vi arbetar för det. Men då måste vi också stå upp för en öppen dörr för människor som söker asyl. Människor som är förföljda ska få en i . Men vi måste också stå upp för att vi faktiskt har en reglerad invandring. Det är svårt att göra i vissa lägen. Jag tror att det finns många, kanske också , som har svårt att stå upp för det. 43 () replik: Detta med kollektiva beslut kanske är någonting som vi helst skulle vilja avföra från debatten. I det betänkande som vi tar ställning till talas det om att den tillfälliga ordningen avser möjligheterna att få till stånd en ny prövning för vissa grupper som kommit att vistas i De grupper som genom den nya lagstiftningen ges nya och ökade möjligheter. Det talas i många stycken om grupper. När vi i fempartimotionen föreslog nollställningen talade vi om en tidsförordning som man skulle kunna prövas emot, och självklart handlade det om att prövas individuellt mot denna. Vi hade aldrig någonsin i vårt förslag sagt att vi skulle bunta ihop alla dessa människor och fatta ett kollektivt beslut, utan man skulle prövas individuellt om man kunde omfattas av tidsförordningen. Om man inte gjorde det hade man å andra sidan full möjlighet att prövas på sina skyddsskäl, oavsett om man inte passade in i tidsförordningen. Jag väljer inte att kalla dagens förslag ett kollektivt beslut, trots att det i texten talas om vissa grupper. Jag avstår från att kalla det ett kollektivt beslut. Jag tycker att statsrådet också, i ömsesidig respekt för våra argument, skulle sluta att kalla amnestiförslaget, eller nollställningsförslaget, ett kollektivt beslut. Det tycker jag att vi kunde komma överens om. 44 Statsrådet () replik: får ändå bestämma sig. En allmän amnesti det är vad har föreslagit. En allmän amnesti som bland andra påskuppropet och har stött är per definition ett kollektivt beslut. Man säger att människor som kommit före ska få stanna. Det är kollektivt i fråga om just skyddsbehovet. Vad vi gör nu är att se om det har hänt någonting efter det att människor har fått ett avvisningsbeslut, om det har uppstått oroligheter i hemlandet, om det är så att beslutet inte går att verkställa. Det är en rad sådana saker som man nu tar ställning till i en individuell prövning. Den är väsensskild från en allmän amnesti. 45 () replik: Först ska jag säga några berömmande ord till . Det gäller just att kontakter har tagits med såväl kyrkor som det civila samhället och kommuner när det gäller den nya processen. Det är viktigt, vill jag påstå, att vi inlemmar hela i den här processen, därför att det handlar om många människor. pratar ganska ofta och gärna om att hon är stolt. I den förra debatten pratade hon om att hon var oerhört stolt. Jag har väldigt svårt att känna stolthet när jag ser program som . Det handlade om att man skickade hem en familj med ett apatiskt barn utan att veta vart de tar vägen eller vilka möjligheter de har att ordna bostad och att få den hjälp och det stöd som de behöver. hade de visst till och med bott under en lastbil. Jag kan känna att det inte är värdigt ett land som att hantera människor på det sättet, att skicka hem människor utan att veta om det finns någonstans där de kan få bosätta sig, om det finns några personer som de kan få vistas hos. Jag har en fråga. sade själv att humanitära skäl var ett luddigt begrepp och att det skulle tas bort. kommer ett annat begrepp, som heter humanitärt angeläget. Vad ligger egentligen bakom detta? Jag frågade , men jag fick inget reellt svar. Vad betyder humanitärt angeläget? 46 Statsrådet () replik: Jag tror, precis som , att det är väldigt viktigt att vi nu samlar alla krafter som finns i samhället och att vi över blockgränser och partigränser ger de krafterna det stöd som de behöver, för att se till att det blir ett bra mottagande i kommunerna och att det blir bra som prövningen pågår. Det tror jag är oerhört viktigt. När det sedan gäller finns det en skillnad mellan och mig, och det är att jag inte gör bedömningar av ett asylärende utifrån vad jag ser i medierna. Det är inte heller min uppgift att göra de individuella bedömningar som ligger till grund för de beslut som fattas. Vad vi ska göra i den här kammaren är att fatta politiska beslut, att fatta beslut om hur lagstiftningen ska se ut på ett så bra sätt som möjligt. Sedan är det myndigheter och domstolar som har alla fakta i de enskilda ärendena och som ska fatta beslut. Jag är väldigt öppen för en diskussion med : Hur ska lagstiftningen se ut? Som jag sade lever vi i en orättvis värld; det finns väldigt många människor som är fattiga i världen. Hur ska vi fånga upp det med flyktingpolitik? Jag tror inte att det är möjligt. Jag tror att flyktingpolitik har en begränsad möjlighet att lösa problem i världen. Vi kan lösa problem för enskilda individer som är förföljda, men när det gäller sociala och ekonomiska problem i världen måste vi använda andra metoder, som utvecklingsbistånd, utrikespolitik, samarbete i internationella organisationer och så vidare. 47 () replik: Jag delar verkligen uppfattningen att vi absolut inte löser problemen med svält och fattigdom i världen genom att vi ställer upp för ett antal personer i . Det är två helt olika saker som vi pratar om i så fall, tycker jag. Det finns andra vägar att gå där. Jag känner en besvikelse. Det låter så bra när beskriver vad som händer just , men det känns absolut inte som något tydligt i detta. Jag är gärna med och diskuterar lagstiftning framöver. Som flera talare har sagt tidigare är det viktigt i en fråga som denna att vi är många partier som jobbar för att verkligen ska ha en generös och human flyktingpolitik för de människor som söker sig hit. Just nu kanske man kan tycka att det är lugnt i många länder, att det inte finns så många krigshärdar och annat som gör att människor har den typen av problem. Men det finns så mycket annat: religion, olika sexuell läggning och olika problem som människor kan få beroende på politiska åsikter. De problemen kan vara lika stora för personer som kommer hit. Jag är gärna med och jobbar för att ska vara ledande i detta och att vi ska jobba för att även hela ska vara med och ta det ansvaret, att hjälpa människor som behöver få en i ett annat land än sitt eget. 48 Statsrådet () replik: Jag är glad att vi är eniga på den punkten. Flyktingpolitiken måste handla om att ge skydd till enskilda individer som flyr undan förföljelse. Men vi måste bredda diskussionen i . Migration är så oerhört mycket mer än vad flyktingpolitik är. Vi vet att det finns ungefär nio tio miljoner flyktingar, och antalet går glädjande nog ned. Men vi vet att rörligheten i världen, detta att människor söker sig till andra länder, ökar enormt mycket. Som jag har sagt tidigare finns det en enorm utvecklingspotential i detta. Det är bra för både länder som människor lämnar och länder som människor kommer till. Det skapar väldigt mycket utveckling. Men det skapar också problem med en ökad rörlighet. Vi ser människosmuggling. Vi ser människohandel. Vi ser ett enormt utnyttjande av människor, fattiga människor på rikas arbetsmarknad. Men vi ser också ett väldigt tryck på asylsystemet, och om vi ska värna asylsystemet i en värld där väldigt många människor rör sig måste vi se till att flyktingpolitik handlar om människor som är förföljda. Sedan måste vi diskutera att vi måste få bättre migrationsordningar, både nationellt, vilket vi arbetar med, och i EU och också globalt. Vi måste samarbeta med andra länder för att hantera den ökade migrationen på bästa sätt för människor men också för samhällen. Det är jag helt övertygad om. Jag ser fram emot en vidgad debatt i de här frågorna. 49 () replik: Jag skulle gärna vilja att ministern kommenterar lagrådsyttrandet när det gäller beredningen av ärendet.