prot · GS0961 · 2005-01-20 00:00:00 — Därför är vår gemensamma prioritering att få ut så mycket virke som möjligt från skogen. Vi kommer ändå inte att lyckas få ut allt, och därför är vi beredda att också gå in i skogen och behandla det virke som finns kvar där. 87 (): Jag skulle vilja citera en person som jag träffade när jag var nere i . Det var en äldre farbror som hela sitt liv levt i skogen i nära samhörighet med naturen. Han uttryckte sig så här: Arbetet med bekämpningsmedel måste nu ske med en jäkla andakt. Det låter kanske lite konstigt att blanda ihop just de två orden, men det han menade som jag förstod det var att vi måste sätta in rätt åtgärd på rätt plats på rätt sätt. När vi använder begreppet flygbesprutning kan tankarna föra oss tillbaka till stora flygplan som flyger över stora skogspartier och sprutar ut det hormoslyr som tidigare användes. handlar det dock inte om det, utan det handlar om precision från låg höjd, kanske med helikopter. Det vore tråkigt om vi fick en diskussion när vi i så mycket annat är eniga som låste oss vid tekniken. Jag vill bara skicka med ministern att låta detta vara en möjlighet, när vi kommer , och då se vad vi ska göra. 88 Statsrådet (): Jag tror att och jag kan vara överens om att det verkligen krävs andakt. Detta är ett svårt arbete som dessutom är känsligt både för miljön och för arbetsmiljön. Vi har stor respekt för det och kommer att ha en fortsatt ständig dialog med alla viktiga intressenter och företrädare, både med dem som har sakkunskap grundad på gammal forskning, såsom SLU och Kemikalieinspektionen, och med dem som ska utföra arbetet, det vill säga skogsägare och fackliga företrädare från Skogs- och Träfacket. Låt oss fortsätta att vara öppna för det. 89 (): De områden som drabbats är områden där det förutom skogsägare finns många små företag som också råkat väldigt illa ut. När tåg inte gått har de inte fått fram sina godstransporter. Telekommunikationerna har inte fungerat, och de har därför inte kunnat ta emot eller lägga order. har varit borta, vilket medfört produktionsbortfall i en . Detta innebär att många små företag drabbats av den fruktansvärda stormen. Det här kan skapa problem på både lång och kort sikt. Det akuta problemet är när de ska betala in skatter och moms och göra alla sina regelbundna inbetalningar. Det kan medföra likviditetsproblem för företagen när de kanske förlorat . Vad kommer regeringen att göra för att förenkla för dessa företag så att de slipper hamna i kronofogdens register och slipper få tilläggsavgifter? 90 Statsrådet (): Precis som jag underströk i min inledning är det oerhört viktigt att vi fortsätter att anstränga oss väldigt hårt för att få tillbaka tillgången till elen, telefonerna och vattnet till alla dem som fortfarande inte har det. Det är självklart för oss att se över vilka ytterligare krav vi kan ställa via lagstiftningen på alla de operatörer som vi är beroende av som medborgare och privatpersoner. Det är självklart att inte någon ska hamna hos kronofogden som en följd av att man inte haft ström under fyra eller . 91 (): Jag kan följa upp fråga, eftersom min är liknande. Det är en katastrof med väldigt olika aspekter. Den som tog upp är en av dem. Det finns en stor risk att väldigt många företag får problem att överleva i den här situationen. Många företag står stilla, och personalen går hemma med full lön. Försäkringarna täcker säkert en hel del av detta. Men det kommer säkert också att finnas företag som tvingas gå i konkurs eller som på annat sätt kommer att gå mycket sämre än vad de annars skulle göra. Statsrådet är ansvarig också för regional tillväxt. Jag skulle vilja föra in diskussionen på det spåret lite grann. Vilka besked har regeringen till de företag som drabbas? Vilka besked har statsrådet till dem som jobbar för regional tillväxt i områden som verkligen behöver ökad regional tillväxt? En följdfråga är kanske: Kommer regeringen att göra någon samhällsekonomisk bedömning av vad stormen har inneburit för delar av och hela ? 92 Statsrådet (): Det är självklart för oss att vårt arbete nu har fokus på de kortsiktiga åtgärderna. Det är också självklart för oss att vi har väldigt stort fokus på att få ut mycket av den skog som blåst omkull som följd av stormen. Den omkullblåsta skogen i sig motsvarar ett värde . Vi vet att skogen omsätter stora pengar i vårt land och inte minst sysselsätter upp till 300 000 kvinnor och män. Jag upplever att det varit en stor uppslutning kring att vi nu fokuserar på dem som har drabbats allra värst. Jag är medveten om att allteftersom dagarna går och den grundläggande infrastrukturen är på plats kommer vi också att få ta ställning till många andra frågor. Jag utgår från att den fråga lyfter upp, nämligen andra småföretagare, är en sådan fråga som vi kommer att möta. Vi har inte gjort det än på de resor som jag, eller någon annan i regeringen har gjort. Det finns en bred uppslutning kring att vi nu ska fokusera på det som är mest akut. 93 (): Det är naturligt att man har fokus på skogsföretagen och de mest akuta åtgärderna. är en del av dessa regioner ganska bräckliga. Företagandet och tillväxtkraften i många av regionerna är otroligt bräckliga. Därför kan också kortsiktiga snabba åtgärder vara väldigt avgörande för den långsiktiga effekten. Jag tackar för att statsrådet åtminstone framöver kommer att lägga ytterligare tyngd på att lyfta fram just de frågorna. 94 Statsrådet (): Jag kan säga något kort för att understryka att det är en allvarlig fråga. En av de svåra balansfrågorna vi nu har att hantera är hur mycket virke eller skog vi ska ha kvar i de fyra berörda länen och hur mycket skog vi ska försöka att exportera från länen. Vi ska inte bara lösa ett problem . Vi ska också se till att många av de småföretag som drabbas i kölvattnet av stormen som sågverk och snickerier har material för att kunna ha aktiv verksamhet . har vi avverkat skog i de aktuella områdena. Det gäller också att tänka på det nu innan vi fraktar ut all skog från , och . 95 (): Jag vill tacka för en bra information men också för ett väldigt bra arbete. Jag tror att vi alla från de stormdrabbade länen och inte minst i känner att det har varit ett starkt engagemang från regeringen. Det uppskattar vi. Det är viktiga insatser. Det är också viktigt att det är ett bra och förtroendefullt samarbete med skogsnäringen, LRF och andra berörda. Jag välkomnar också den information vi får om ökade krav på leveranssäkerhet både för el och energi och för telefoni. Det fanns uppenbara brister inte minst hos mobiloperatörerna under den inledande delen av krisen. Även när det gäller elförsörjningen är det väl rimligt att man ställer ökade krav på att kabel ska vara nedgrävd eller på annat sätt säkrad framöver. Mina frågor gäller dock den andra sidan. De handlar om hur enskilda människor drabbas av stormen och den evakueringsverksamhet som just nu pågår i länen hemma. Väldigt många har fått bo och kommer att få bo på andra ställen, och undervisning får bedrivas i tillfälliga lokaler. Nog är det så att smålänningar, hallänningar och andra är ett väldigt tåligt släkte. Men blir det väldigt jobbigt. Kommunerna gör här stora insatser. De gör fantastiska insatser med alltifrån värmestugor till att stödja enskilda. Civila och organisationer gör givetvis också det. Men det kostar ändå framöver. Min fråga är: Kan vi räkna med ekonomiskt stöd framöver till kommunerna för de ökade insatser de gör och även till länsstyrelser? Jag tror att ett fyrtiotal plan har landat på med utrustning och maskiner till länet. På vägarna är det en trafik utan dess like för att se till att skogsröjningsmaskiner och annat finns på plats. Framöver kommer det att vara trafik i annan riktning med virke som transporteras i en utsträckning vi aldrig har varit vana vid tidigare. Detta kommer att ske på ett vägnät som inte alltid är av den bästa kvaliteten. En naturlig lokalpatriotisk fråga är ursäkta att jag tar upp den, men den är viktig: Kommer det att innebära att vi kan räkna med omprioritering av väganslagen? Det kommer att bli brister i vägbäringen framöver i den här regionen. Det är viktigt att man har det i beaktande från regeringens sida. 96 Statsrådet (): Regeringen har varit väldigt tydlig ut till våra myndigheter. Jag vill understryka att jag är väldigt glad över att de operativa myndigheterna har fattat de beslut vi alla kan förvänta oss att de ska fatta och agera efter. Jag är glad över att myndigheter har hjälpt till med exempelvis reservaggregat till både företag och offentliga lokaler. Det kommer inte i det fallet att bli någon diskussion om ekonomiska kompensationer till myndigheterna. Jag är också glad över att se hur försvaret hjälper till i , som är ett av de län som har drabbats absolut hårdast, med att till exempel se över om gamla sitter ensamma och utan vatten. Det är precis så som jag tror att svenska folket vill att vårt samhälle ska fungera. När vi blir utsatta för stora påfrestningar som vi inte har haft beredskap för och som vi heller inte önskar tror jag att man förväntar sig att vi fattar de beslut som måste fattas, att vi gör det arbete som måste göras och att vi inte först ställer oss frågan: Vilket konto ska det betalas från? Jag är medveten om att vi kommer att få en rad frågor efter stormen och de akuta insatserna. har till exempel redan äskat om ett ökat anslag, och vi kommer att ta ställning till det. Jag utesluter inte att det kan bli aktuellt med omprioriteringar mellan myndigheter. Men där är vi inte . En fråga om kommer till exempel att avgöras av vilket väder vi får. Om vi får en riktig köldknäpp och en sen vinter här blir påfrestningarna på vägarna betydligt mindre än om vi får en blöt vår. Det är klart att hur vägarna ser ut också påverkar vilka insatser vi sedan får vidta. 97 (): Också jag vill tacka för den goda information som statsrådet har gett här . Jag vill också skicka med att jag tycker att statsrådet och regeringen i denna del har vidtagit flera bra åtgärder med anledning av den kris och katastrof som har inträffat. Om jag får tillåta mig en liten utvikning skulle jag vilja säga att det står i skarp kontrast till hur andra statsråd har skött Asienkatastrofen. Kanske kan ministern här ha en hel del att lära andra statsråd när det gäller att hantera kriser och katastrofer. Statsrådet var i sin inledning inne på frågan om hur teletrafiken hade fungerat under den katastrof som inträffat. En fråga som är viktigt är att man under en sådan kris och katastrof kan komma fram till nödnumret 112. I bland annat var nödnumret utslaget under många timmar . Det var en stor överbelastning med 4 000 samtal under ett litet antal timmar. Det är naturligtvis oacceptabelt, precis som ministern sade, att det fungerar på det här sättet eller rättare sagt inte fungerar. Jag skulle vilja veta när vi enligt ministerns uppfattning mer konkret kan förvänta oss att det här blir bättre och att vi få ett väl fungerande nödnummer i hela landet vid eventuella kommande kriser. 98 Statsrådet (): Jag kan tyvärr inte sätta något datum för just den frågan, men jag tar den med mig. Jag tror att och jag delar synen på allvaret i frågan. Vi måste vidta åtgärder för att göra våra nät och våra system mer robusta. Vi kommer också i fortsättningen att utsättas för olika typer av väderomslag som påverkar infrastrukturen. I en av världens ledande IT-nationer borde det vara självklart att vi gör vad vi kan för att säkra vår gemensamma infrastruktur. Så sent som var det fortfarande 29 000 abonnenter som saknade fast telefoni. Vid det möte som jag själv ska leda med operatörerna kommer jag självfallet att lyssna på vilka åtgärder de har vidtagit. Jag är också mån om att den rapport som ska lämna till mig är tydlig i precision när det gäller vilka ytterligare krav som ska ställas från lagstiftarens sida för att tydliggöra ansvaret hos operatörerna. 99 (): Skadorna till följd av orkanen i är de största vi har sett på elnät och skog. Efter orkanen har det i debatten dykt upp en mängd teorier om varför konsekvenserna blev så stora som de blev. Framför allt talar man om klimateffekter och skogsbrukseffekter. Klimateffekterna kan vara till exempel att är den starkaste orkan som vi har uppmätt och att det inte fanns någon tjäle i marken. Skogsbrukseffekterna är till exempel att det moderna skogsbruket kritiseras för att vara inriktat på maximal produktion och för att inte ha tillräcklig stormfasthet. Det har framförts att det planteras för mycket gran och på fel marker och att man har gjort ett felaktigt plantval. Det har sagts att man har gallrat för hårt, framför allt i andragallringar. Trädslagsval och skogsbruksmetoder är inte ståndortsanpassade, har man också sagt, liksom att brynzoner saknas och att lövinslaget är för litet. Det intensiva skogsbruket skulle ha gjort att det står för mycket kubik på rot och så vidare. Hur ser ministern på den här strukturella kritiken och hur vill hon följa upp den? 100 Statsrådet (): Jag tycker att vi har all anledning att ändå vara stolta över vårt skogsbruk. Jag kostar på mig att påstå att det är ett av världens miljövänligaste. Det har det blivit delvis tack vare medvetna lagstiftare som har ställt krav på att produktionsdelen i skogspolitiken och miljödelen ska vara jämställda. Det är viktigt att vi har högt ställda miljömål för att kunna ha en produktiv skog och skogspolitik. Men vi har också blivit världsledande i miljöpolitik när det gäller skogsbruk därför att vi har haft ett bra samarbete mellan lagstiftare, företrädare för skogsnäringen och de fackliga organisationerna. När vi kan mäta det värde som skogen har gett till vår gemensamma välfärd i vårt land kan vi se att detta har varit framgångsrikt. Det ska det också fortsätta att vara. Men har vi också tillfälle att ställa oss frågan: Är det självklart att vi på alla områden där det har fallit gran ska återplantera gran? Det tror inte jag. Jag tror att det finns områden där vi ska prioritera andra trädslag än gran. Men jag är övertygad om att det kommer att bli mycket gran som återplanteras en majoritet. Förhållandena i naturen är sådana att gran passar där, och gran är också en del av den svenska historien. Gran kommer alltså att fortsätta att vara ett stort inslag, men det finns tillfälle för oss att också fundera över om det på en del platser också ska finnas andra trädslag. Precis som säger kan vi därigenom minska utsattheten i fortsättningen. 101 (): För att vi ska kunna lära oss något av det inträffade och få svar på om sådana här hypoteser om olika orsaker har något stöd måste få resurser och uppdrag att inventera och analysera vad som har hänt. Var det så att vissa trädslag eller skogar drabbades mer än andra? Det är nödvändigt att veta det för att vi ska kunna stå bättre rustade inför ett framtida klimat när stormar, regnoväder och otjälad mark kommer att vara vanligare än . Det är dessutom bråttom eftersom man måste ha analysen klar för att kunna formulera en strategi för den återetablering av skog som kommer. Rådgivningen om vad som ska komma ligger , vilket gör att det är kort om tid. Har uppdrag och tillräckliga resurser för att genomföra en sådan inventering, analys och återetableringsstrategi? 102 Statsrådet (): En sådan inventering ska bland annat göra. Men man ska också samarbeta nära med SLU, som har god forskning och erfarenhet av konsekvenserna från stormen 1969. ordnar en konferens i som handlar om granens roll och den naturliga i svensk skogspolitik. Den konferensen var planerad . Den kommer att hållas, och den känns ännu mer angelägen . 103 (): Också jag vill tacka för att ministern insett vidden av denna katastrof och tagit tag i problemen. Skogsorganisationerna kommer att ha en central och viktig funktion i detta arbete. De ska skaffa en överblick över katastrofläget. De ska ha kontakter och rådgivning gentemot skogsägare och de ska också ansvara för informations- och utbildningsinsatser. Jag har tidigare ställt frågan om regeringen är beredd att tillskapa de resurser som krävs för att organisationerna ska kunna klara av dessa uppgifter. Jag tolkade ministerns tidigare inlägg så att man nu agerar först och sedan clearar notan i efterhand. Är det rätt uppfattat? 104 Statsrådet (): inkom med en ansökan om ytterligare . Vi har inte hunnit behandla den ansökan ännu, men kommer att göra det. Jag är glad över den omdisponering av personal som har gjort via sina skogsvårdsorganisationer. Redan nu har man tillfälligt flyttat personal från de norra delarna av och från till . När försäkringsbolagen ska hjälpa alla skogsägare med att betala ut försäkringen så kräver de också att konsekvenserna av skadorna och marken som den nu ser ut är värderade av en skogsvårdsorganisation. För att skynda på det arbetet och för att minska riskerna för att små skogsägare får stå och vänta på att deras mark ska bli värderad för att sedan få ut pengarna har via skogsvårdsorganisationerna omdisponerat personal. Jag tycker att det är ett bra exempel på att vi har en flexibel myndighet som också har en beredskap att kunna agera där det dyker upp ett problem. Vi kommer att behandla ansökan. 105 (): Tack för det svaret. Detta är en enorm ekonomisk katastrof, men det är också en enorm mänsklig katastrof. Det är viktigt att det nu inte sker fler dödsolyckor när våra röjningsarbetare ska ut i skog och mark. Det är förenat med livsfara om man inte har en ordentlig utbildning och är utrustad på rätt sätt. Därför krävs det så mycket informations- och utbildningsinsatser. Jag förväntar mig att resurser kommer att tillskapas för att man ska kunna klara det här. 106 Statsrådet (): har redan gått ut med information i en första omgång. Man kommer att ständigt arbeta med just informationsbiten. har ett bra arbete när det gäller upparbetade informationskanaler till sina medlemmar. Vi kommer också att använda oss av detta. Jag tycker att det är viktigt att vi kan hjälpas åt, och att var och en gör det som han eller hon är bäst på. Informationsfrågorna är oerhört viktiga. Vi vet att vi redan har haft dödsfall som en konsekvens av stormen . Ensamma skogsägare går ut i skogen med motorsåg och bestämmer sig i ren frustration vilket man kan ha djup förståelse för för att försöka ta tag i delar av det virke som har fallit. Men stormfälld skog är farlig, och när roten slår tillbaka är det med stark kraft. Vi ska gemensamt ta ansvar för informationen om att vara rätt utrustad och aldrig gå ut ensam utan att vänta på maskiner. 107 (): Det har sagts att vi inte ska upprepa vad andra frågeställare har sagt, men jag kan inte låta bli att uttrycka min uppskattning för den klara information som har kommit från ministern och för det kraftfulla agerandet. En sådan här katastrof gör att vi kan lära . Det är stora delar av den svenska infrastrukturen i som slagits ut. Det har också stört ut stora delar av infrastrukturen på andra håll. Det gäller även järnvägen. kom i gång , efter att katastrofen inträffade. Kust-till-kust-banan kommer inte i gång i full utsträckning förrän . Det här är mycket viktiga saker för människors arbetspendling. Det är också viktigt för att transportera gods åt företag och så vidare. Vilka slutsatser drar ministern när det gäller att se till att järnvägar säkras när den här typen av händelser sker? 108 Statsrådet (): Vi kan till exempel lära oss hur vi ska röja runtomkring järnvägen för att minska utsattheten. När nu har arbetat med att återställa banan igen har det handlat om att röja bort omkullblåsta träd på banan, men mycket arbete har också handlat om att bygga upp elsystemen längs banan så att tågen kan gå igen. Det har varit ett tidskrävande arbete. Den erfarenheten gäller kanske inte bara och infrastrukturen på järnväg utan också elgatorna. Vi måste bli noggrannare med att röja breda gator för att minska utsattheten vid storm. 109 (): Kommer få ett ytterligare uppdrag att titta på hur man ordnar det kring banorna så att det ska bli svårare att detta inträffar? 110 Statsrådet (): Vi ska utvärdera allas våra insatser, vad som har gjorts och vad som behöver göras. Om det då, som ett resultat av dessa slutsatser, behövs ytterligare uppdrag är vi beredda att komma tillbaka med det. 111 (): Som både herr talman och statsrådet känner till tillhör jag dem i den här församlingen som inte brukar vara sen att kritisera när jag tycker att någonting är fel eller borde ha gjorts på ett annorlunda sätt. I det här fallet skulle jag vilja inleda med att säga att jag tycker att saker och ting så här långt har skötts på ett alldeles utomordentligt sätt. Därtill gläder jag mig över att statsrådet har tagit till sig de förslag som har kommit från skilda partier och enskilda människor på det sätt som statsrådet så här långt har gjort. vill jag komma in på tidsaspekterna. Högsta prioritet måste läggas på att få fram allt det virke som ligger i våra skogar i . För att detta ska bli möjligt måste kapacitet tas in från utlandet, men också från andra delar av landet. är det viktigt att hålla i gång den industri som finns i skilda delar av landet. Detta skulle kunna underlättas genom att göra som statsrådet redan har redogjort för, nämligen införa någon typ av transportstöd i kombination med ett lagerstöd. Då kommer jag till min fråga. Vilken tid talar vi nu om? Det är ju superbråttom. Ju snabbare regeringen kan ta ställning till införandet av ett transport- och lagerhållningsstöd, desto snabbare kan vi få ned människor, maskiner och transportkapacitet av olika slag för att ta hand om det virke som ligger. I samma utsträckning som detta sker minimerar vi behovet av att kemiskt bespruta det virke som inte kommer ut under innevarande säsong. 112 Statsrådet (): Först måste vi skaffa oss en rättvis bild av en slags balans, nämligen hur mycket av virket som vi ska försöka bevara i de fyra länen och hur mycket av virket vi behöver bevara utanför de fyra länen och i resten av landet. Det handlar om att titta på industrins behov lokalt , och det gäller inte bara lokalt utan också regionalt. Det handlar också om att få en bra bild av möjliga lagringsplatser lokalt. Det arbetet pågår just . Parallellt med det tittar vi på i vilken mån det skulle vara möjligt och önskvärt att också stimulera delar av transportsektorn för att styra över maskiner till de berörda regionerna. Det arbetet pågår parallellt. Men vi kommer inte att fatta beslut om något sådant eventuellt stöd , och jag tror inte heller . Vi måste få en bild av vad som är önskvärt att få ut från regionen innan vi vet hur mycket vi ska subventionera. 113 (): Tack för svaret så här långt. Jag tolkar det så att vi kan förvänta oss ett svar tidigt när det gäller transport- och lagerhållningsstöd. 114 Statsrådet (): Vi arbetar prioriterat med bland annat den frågan. 115 (m): Även jag ska be att få framföra det tack som jag också framförde i miljö- och jordbruksutskottet . Det finns ingen anledning att ändra bedömningen . Alla ledamöter från har varit här någon stund under den här frågestunden. Det markerar på något sätt hur allvarligt läget är. Det är ett län i chock, mörker och förtvivlan. När dagsljuset lyser ser man skövlingen. Statsrådet har själv varit nere och sett det. Man kan aldrig göra sig en föreställning om detta om man inte själv på platsen rör sig på marken. Många vardagens hjältar har stigit fram och gjort fantastiska insatser. Jag tycker att det är viktigt att markera detta till protokoll. De gör enastående insatser, och kommer att göra enastående insatser framöver i ett mycket farligt jobb. gäller det att rädda vad som räddas kan. Flera har varit inne på det. Det gäller att säkra virkeskvaliteten, både där det ligger i skogen, vid timmervältorna vid vägarna och givetvis på de stora virkesterminalerna. Prognoser gör gällande att kan komma fram någonstans augusti. Det innebär att av ligger kvar. I utskottet ställde jag en fråga och fick ett, som jag uppfattade det, ganska positivt svar.