prot · GT0937 · 2005-11-24 00:00:00 — Fråga svenska folket vad de tycker om avregleringarna och det som har skett på de marknaderna. Har det blivit billigare? Nej, inte ett dugg. Det är inte det som är syftet med privatiseringen. 185 () replik: Metria har haft stora ekonomiska bekymmer. Vi vet, som flera av oss har sagt, att vid utgången av 2004 fanns det ett ackumulerat underskott på . Det vill du inte ens prata om. säger du att det inte finns möjligheter för andra aktörer att gå in och ta över tjänsterna. Tror du att tjänsterna kommer att sluta efterfrågas bara för att det inte är Metria som tillhandahåller dem? Tjänsterna och behoven finns ju fortfarande kvar även om det är en privat aktör som genomför dem. De privata företagen har ju visat att de går med vinst. Det gör inte Metria som finns inom myndigheten. Man kan fråga sig vad det beror på. Om verkligheten inte stämmer med kartan, vad är det då som gäller? kommer gång på gång tillbaka till att ingenting ska privatiseras, allt ska förstatligas. Helst skulle vilja utöka den statliga uppdragsverksamheten. Detta går inte ihop därför att det inte går att skapa alla dessa tjänster i den offentliga sektorn, de 200 000 tjänster som vill ha i den offentliga sektorn. Var ska vi ta dem? Vi måste ju ha privata företag också som å sin sida kan anställa folk. Det exempel från som jag tog upp är bara ett av alla de teknikföretag som växer upp som svampar. Och där finns det faktiskt ett enormt stort behov som skulle kunna tillgodoses av kompetent personal från exempelvis Lantmäteriet. Vi kan bara gå till där man har gjort denna stora omorganisation och gått mycket långt. Och där fungerar det. Det blomstrar i den privata verksamheten när det gäller dessa områden. Jag tror att ska försöka lyfta blicken lite grann och inte vara så fastlåst i sitt ideologiska tänkande utan också se möjligheterna. 186 () replik: Jag blir beskylld för väldigt mycket . talar vi om lantmäteriorganisationen där vi i majoriteten gemensamt föreslår att vi i princip ska behålla den verksamhet som vi har . Det handlar inte om något ytterligare förstatligande. För mig är detta viktigt. Jag ser effektiviteten i myndighetsutövningen tillsammans med den uppdragsverksamhet som man har. Jag har varit med i utskottet . Då diskuterade vi Lantmäteriet väldigt mycket. Man gjorde en stor teknikomställning, och man fick säga upp ett tusental personer. Det är därifrån som vi har underskotten som fortfarande finns. Är det det som är problematiken i det hela? Du sade att jag hade slagit till när det gäller bankerna och att det blir så dyrt för villaägarna nu när de har fått extra pålagor. Det som vi gjorde i samband med en budgetförhandling var att vi ökade kostnaden för den information som bankerna får om fastigheter från till per fastighet. Det tror jag att villaägarna orkar med. Man får inte överdriva när man argumenterar. Det blir lite larvigt när man sedan får veta vilka siffror det handlar om. Det är riktigt att man har bildat bolag i . Men det är ett statligt bolag. Det är därför ingen bra jämförelse, tyvärr. 187 () replik: Det är nästan lite fascinerande att vi ser så olika på världen. Man kan tro att det är olika propositioner som vi talar om. När jag hörde den senaste beskrivningen av propositionen och att den gav de klara riktlinjerna för framtiden kan jag inte alls hålla med om det. Jag skrev direkt ned följande fråga på papperet: Vad är det man ska planera för, och när ska man planera att detta händer? var lite raljerande när det gällde datumen. Men den slutsats som de flesta drar av resonemanget är väl att bland annat vi folkpartister ändå vill lägga fast ett datum. Och vi är ju överens om att det finns stora fördelar med att detta slås samman och att man genomför det så snabbt som möjligt. Vi vill skynda på den processen. Om det sedan skiljer mellan dessa datum, kan det inte vara den stora delen i processen. När det gäller dessa råd sade att inte tyckte något. Men vi tycker faktiskt att dessa råd bara är konstruktioner, och vi säger nej till båda dessa råd i vår motion. Det gör vi ganska tydligt. Jag upplever hela resonemang mer som en brist på förmåga att tänka i nya banor och se möjligheter. Det finns en sådan oerhört stor rädsla för att ändra på de strukturer som finns. Det exempel som jag tog upp om andra teknikfaktorer, till exempel vatten- och avloppskonsulter, finns över hela landet i alla kommuner. Varför skulle det inte uppstå i just det här fallet? 188 () replik: Detta datum har föranlett två reservationer med lite olika innehåll och . Detta blir litet märkligt när det klart framgår att regeringens målsättning är att det ska vara klart . Men man vill gärna titta på hur det ska gå till att sammanföra inskrivningsverksamheten i denna organisation. Kan man inte få göra det först? Om det skulle tillkomma komplikationer, var hamnar ni då? Flyttar ni era datum eller år då, eller vad gör ni? Sedan får man höra att när det gäller framtiden och utvecklingen så handlar det alltid om privatisering. En av mina bänkgrannar här sade till mig att i hans hemkommun vill till och med ta tillbaka fjärrvärmesystemet. Så det kanske inte alltid är så att den här privatiseringsivern och dessa pengar som liksom skvalpar i fickan ett tag leder till en effektivisering och kostnadsminskning. Jag tror inte på det konceptet i det här fallet. Jag tror att vi har en bra modell, och den är utvecklad . Jag ser också att utvecklar många andra saker, och det har alla nytta av. Man lägger också ut en del på entreprenad och låter andra göra det som man tycker att man kan lämna ut. Men visst går det att utveckla verksamheten. Men låt oss använda detta framgångsrika koncept. Jag tycker att det är bra. 189 () replik: Skillnaden är att vill stänga dörrarna för andra vägar att gå. Han bestämmer att detta är den framgångsväg som vi ska gå, och inga andra vägar är värda att prova. Jag tror att det sades att det var offentliga kunder. Och det skulle vara ett argument. Men offentliga kunder behöver inte handla offentligt. Även offentliga inrättningar kan ju upphandla tjänster på den privata marknaden. Det argumentet är därför på något vis något slags icke-argument. Att det är så många offentliga kunder kan aldrig vara ett argument för att vi ska ha en statlig uppdragsverksamhet. Inom de flesta andra områden handlar även offentliga kunder på den privata marknaden utan några större besvär. Det blev en diskussion om jobben i . Men jag behöver kanske inte lägga mig i den diskussionen. Men även om det inte är en offentlig verksamhet så behövs ju alla dessa människor. Det är egentligen en organisationsfråga. Jag skulle kunna tänka mig att många av de människor som jobbar inom denna verksamhet skulle se det som en väldigt stor möjlighet att få jobba i andra former också. Det kan man jämföra med andra monopoliserade verksamheter, vården och annat i . Så det är klart att det handlar om en instängningseffekt här för kompetens och utvecklingsmöjligheter. 190 () replik: Vi har inte samma uppfattning när det gäller privatiseringens fördelar i det här fallet. Jag har inte hört några andra skäl. Ni måste tro att det blir billigare, rationellare och effektivare. Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror inte på det. Jag tycker att det är så mycket i samhället som visar att man har en överdriven tro på dessa teorier. Jag har en elnätsägare som jag tror tar ut de högsta priserna i . Hur kul är det? Fortum tror jag att den heter. Jag kan inte göra någonting åt det. hade vi åtminstone en statlig reglering för detta. Vi har alltså helt olika utgångspunkter i frågan. Det som du vill kalla för framtid och utveckling, tror jag att man klarar inom ramen för . 191 () replik: Jag skulle vilja fråga om han inte tror på konkurrens och konkurrensens inflytande på prisbild och liknande. I så fall blir jag förvånad i . Tror han inte på marknadsekonomin? Har vi inte sett exempel på motsatsen och vad som hände i ett sådant system? Jag blir mörkrädd, . Du säger att det är ett så framgångsrikt koncept. Ja, men det går ju back. Man har 107 miljoner i underskott. Vad är det framgångsrika i detta när man inte ens kan få ekonomin att gå ihop, trots att man i stort sett har nästan monopol? Och det är ju det som vi vill komma åt. Du får det att låta som att vi vill privatisera hela lantmäteriverksamheten. Det är inte tal om det, utan vi är helt överens om att vi måste ha en myndighet som sköter detta. Du hade något exempel om att det geografiska informationssystemet måste vara nationellt och att någon måste ha ansvaret för det. Vi är helt överens om det. Det är de bitar som inte är myndighetsutövning som vi inte är överens om. Jag ställer samma fråga till dig, , som den jag ställde till : Varför finns det ingen annan aktör i glesbygden? Jag undrar om svaret helt enkelt är att man har monopol och att ingen annan därför kan uppträda där. Det som kanske retar andra aktörer allra mest är inte detta med att uppträda i glesbygden utan det är detta med att tillhandahålla varor och tjänster som det finns så många andra som kan göra. , tycker du att det är rätt att Lantmäteriet ska sälja turistkartor med kungafamiljens ansikten på framsidan i ? Är det en myndighetsutövning? 192 () replik: Det blir lite av en lek med ord myndigheter, bolag och vad det nu är. Ska inte Posten heller göra reklam för sina tjänster och produkter? Ska vi inte ha en statlig bank som är ganska vass på marknaden och så vidare? Det är klart att jag tror på konkurrens, men det måste då också vara en situation där vi har en fungerande konkurrens. Där fungerar det. Men det fungerar banne mig inte när det gäller el, fjärrvärme och mycket annat som vi har avreglerat. Då ruskar man på huvudet: Oj, oj, oj, det där blev en miss. Så blir det bara, och så får man acceptera det. Man ska alltså tänka sig väldigt noga för. Varför finns det inga aktörer i glesbygden? Ja, svaret är väl helt enkelt att konceptet är oslagbart. Naturligtvis är det så. Det är effektivt, och det fungerar på alla sätt. Vi kan, som jag tidigare sade, få ett annat system där vi i stället får processer i domstol därför att man inte är tydlig om vad som är myndighetsutövning och vad som är någonting annat i sammanhanget. Jag tror inte på det ni vill göra. Exempel som man fått gäller företag i i . De andra växer som svampar ur jorden. Ja, svampar torkar ganska snabbt om de inte får näring. De ruttnar också. Jag vill naturligtvis inte riskera lantmäteriverksamheten genom några äventyrliga beslut i riksdag. 193 () replik: var ärlig i alla fall på en punkt. Han sade: Vi vill inte privatisera. Det kan jag förstå och ha respekt för. Där har vi totalt helt olika uppfattning. Men tror inte att också den offentliga sektorn mår bra av konkurrens? Har vi inte sett en massa exempel på hur den offentliga sektorn faktiskt lyfter sig själv och gör ett oändligt mycket bättre och effektivare arbete när den utsätts för konkurrens? Du kan upplysa din bänkgranne om att det är riktigt att nu har gått ut med det mycket ovanliga att man vill kommunalisera fjärrvärmenätet, ta tillbaka det igen. Han talar inte om för dig varför. Jo, anledningen är att därefter kunna konkurrensutsätta det vill säga precis som när det gäller elnätet och telenätet. Vem som helst ska få pumpa in värme i fjärrvärmenätet detta sagt som en liten parentes. , jag är gammal nog att minnas när det var en stående vits, ett stående skämt, att säga: Hur många jobbar på det här verket? Så var det ju för inte alltför länge sedan. Därefter har vi fått konkurrens på det ena området efter det andra. Offentliga myndigheter och verk har blivit oändligt mycket bättre. Ingen ska behöva skämmas över att jobba i offentlig verksamhet. Den är i stort sett lika effektiv som andra verksamheter. Men när vi talar om myndighetsutövning är det fråga om någonting alldeles specifikt som vi ska slå vakt om. Myndigheter som sysslar med myndighetsutövning är någonting viktigt och nödvändigt och någonting som vi måste ha. Då ska vi inte så att säga ge oss ut i tassemarken de ska inte syssla med en förskräcklig massa andra saker. Lösningen här fick vi höra om av . Man ska ha ett marknads- och konkurrensråd för att öka förståelsen för verksamhet, som han säger. Det är helt enkelt vad ni vill göra åt det hela punkt slut! Sedan talar du om elnätet och telenätet. Fungerar de inte i ? Jo, det gör de utom när vi får en storm som heter . Då fungerar de inte. Annars fungerar de alldeles förträffligt i . 194 () replik: Jag hoppas att alla svenska elkonsumenter lyssnar på det som nu säger. Är det något som människor är så upprörda över så är det väl den dåliga konkurrensen , den konkurrens som inte fungerar. Det beror på att man inte har gjort rätt från början. Jag tror att också en del socialdemokrater sade: Det där ska vi låta bli. Det där ska vi inte avreglera. vågar man kanske inte upprepa det. Jag tycker som jag säger och får väl upprepa det igen: Jag tycker att det är ett bra koncept. Det är viktigt att slå fast vad som är myndighetsutövning och att vara väldigt tydlig om det liksom att man har rätt att göra vissa andra saker för att få verksamheten att fungera på ett bra sätt. Som många andra säger måste man också kunna upprätthålla kompetensen och utveckla företaget. Det är precis det man har gjort. Vi vet att har haft tuffa tider. Hela organisationen var i gungning . Vi var naturligtvis väldigt bekymrade över det. Men jag tycker faktiskt att man har rett ut det hela på ett bra sätt. Det kommer givetvis att ordna sig också med underskottet. Självfallet är det också en fråga för regering och riksdag att ta ställning till. Bland annat handlar det ju om hur stora anslagen ska vara. Anslagen är väldigt viktiga för hur kostnaderna för tjänsterna utvecklas. Också där har vi naturligtvis ett ansvar. Det är lätt att säga att vi inte har lyckats lägga in de här pengarna i någon budget just . Men det är klart att det är ett statligt ansvar så är det ju. recept är att privatisera så löser sig allting. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2005/06:43 Legitimation och skyddad yrkestitel 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:136 av ()till finansminister 2005/06:137 av de ()till statsrådet av väg 73 till 2005/06:138 av ()till statsrådet Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:445 av ()till finansminister av flygskatt 2005/06:446 av ()till statsrådet 2005/06:447 av ()till statsrådet och ideellt arbete 2005/06:448 av ()till statsrådet i /06:449 av ()till utbildnings- och kulturminister snedrekrytering till högskolan 2005/06:450 av de ()till justitieminister 2005/06:451 av de ()till jordbruksminister vid hundsmuggling 2005/06:452 av de ()till jordbruksminister vid hundsmuggling 2005/06:453 av ()till justitieminister indragning av körkort 2005/06:454 av ()till utrikesminister kommande president- och parlamentsvalet i /06:455 av ()till finansminister som bedömare av investeringsbehov 2005/06:456 av ()till statsrådet wallraffande 2005/06:457 av ()till statsrådet i trygghetssystemet 2005/06:458 av ()till försvarsminister inom Försvarsmakten /06:459 av ()till statsrådet lokaliseringar och regional hänsyn 2005/06:460 av ()till vice statsminister i samband med i /06:461 av ()till utrikesminister diplomaters uteblivna besök i /06:462 av ()till näringsminister /06:463 av ()till statsrådet avreglering 2005/06:464 av ()till statsrådet av regionkontor 2005/06:465 av ()till justitieminister straffregister 2005/06:466 av (m)till statsminister möjlighet att kontrollera regeringen /06:467 av ()till utbildnings- och kulturminister 2005/06:468 av ()till statsrådet av kommande järnvägsinvesteringar 2005/06:469 av ()till justitieminister inom 2005/06:470 av ()till statsrådet av droger 2005/06:471 av ()till statsrådet postservice för funktionshindrade Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2005/06:399 av ()till utrikesminister radiosändningar till Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till och med 9 § anf. 104 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 140 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.