prot · GS09125 · 2005-05-24 00:00:00 — Att i lagen föreskriva antalet värdeområden eller var de ska finnas skulle inte gagna fastighetstaxeringens uppgift, nämligen att taxeringsvärdena ska återspegla marknadsvärdena. Som framgår av vad jag sagt ligger ett omfattande förberedelsearbete bakom värderingen. Expertis från , och konsulenter för fastighetstaxering samverkar i detta arbete. Dessutom kan referensgrupper, bestående av förtroendevalda ledamöter i skattenämnderna, lämna synpunkter. Ett system som detta kan naturligtvis alltid bli bättre. För varje taxering ökar myndigheternas kunskaper, och metoderna för att utnyttja informationen om fastighetspriser och om de olika fastigheternas egenskaper förfinas efterhand. För mig är det viktigt att följa utvecklingen på området, och jag är alltid beredd att inom ramen för ett enkelt system verka för en ökad precision och bättre träffsäkerhet i fastighetstaxeringen. Men att minska antalet värdeområden skulle få motsatt effekt. Några ytterligare besked är jag för dagen inte beredd att ge. 32 (): Jag tackar för svaret på min interpellation. Jag kan knappast säga att jag är nöjd med svaret, tvärtom. Bakgrunden till interpellationen är att människor upplever nuvarande fastighetstaxeringssystem som fyllt av otydligheter och därmed en grund för rättsröta. Det är alltså med stor förvåning som jag konstaterar att statsrådet inte ser några negativa effekter med det nuvarande systemet. Hur kan ett system där myndigheten inte innehar egen kompetens att avgöra fastighetstaxeringar vara rättssäkert? Hur kan ett system där myndighetsbeslut som är baserade på privata företags bedömningar och som inte går att överklaga vara rättssäkert? Jag tänker då på värdeområdesindelning. Hur kan ett system där det är fullständigt omöjligt att bedöma i förväg hur taxeringen ska ske vara rättssäkert? Frågetecknen är många. De exempel jag skulle kunna räkna upp fastighet för fastighet där otydligheten är total är många. Jag förmodar att talmannen inte skulle tillåta den uppräkningen. Men jag kan garantera att som det ser ur är det inte förenligt med den sed vi har i som säger att lagstiftning ska vara förutsägbar. En av orsakerna till nuvarande förhållande är indelningen av värdeområden som gjordes . Förändringen innebar en väsentlig ökning av antalet värdeområden, vilket innebär att osäkerheten i träff vad gäller taxeringsvärden har blivit väsentligt större . hade vi 2 000 värdeområden. Det utökades till 7 400, och har vi 8 200, som statsrådet nämnde. har vi ett förhållande där hus byggt vid samma tillfälle, byggt av samma entreprenör och till samma pris men liggande på varsin sida av en gata har tilldelats taxeringsvärden som skiljer. På ena sidan har man , och på andra sidan har man . Det är alltså en skillnad på . Det är en skillnad som är helt obegriplig och uppenbarligen omöjlig att ändra på. Följden blir att grannen på andra sidan vägen helt plötsligt har blivit miljonär med den kostnadsbild det medför för boendet. Då är frågan: Är det rimligt? Är det förutsägbart? Vi kan givetvis diskutera lösningar här , men jag är övertygad om att det inte skulle föranleda något påtagligt resultat. I stället tycker jag att vi borde vara överens om att grunderna för fastighetstaxeringen behöver ses över. Vi har alltför många orimliga exempel som vi kan belysa. Det ger inte tilltro till statens förmåga att på ett likvärdigt sätt taxera sin befolkning. Ska vi ha en fastighetsskatt måste vi ge systemet tilltro. Annars kommer kravet om att skattebasen ska slopas att växa sig allt starkare. Från ser vi det inte som realistiskt att slopa fastighetsskatten. Jag vill ändock säga det tydligt: Det kan vi inte göra helt. Men vi måste få förändringar till stånd så att människor på ett bättre sätt än kan acceptera ett skatteuttag på fastigheter. är det inte bara värdeområdena som är problemet. Det gäller också tillämpningen av fastighetslagen. Där sägs att taxeringsvärdet ska motsvara av fastighetens marknadsvärde, precis som statsrådet framhåller. Om det nu är rätt i lagen kan man fundera på hur staten själv kan sälja en fastighet det ena året för en summa som vid taxering räknas upp med 1 . Notera att det är nästan 1 . Antingen är det fel på systemet, eller så är det någon statlig tjänsteman som sålt mark och gjort sig skyldig till tjänstefel. Frågan är vilket. Efterlevnaden av lagens bokstav varierar rejält från fall till fall och i olika riktning. Den så kallade röda tråden saknas totalt i nuvarande fastighetsskatteskattesystem, som jag ser det. Jag ser fram emot statsrådets nystande efter den röda tråden i svaret på mitt inlägg. 33 (): har beskrivit en hel rad av de effekter som nuvarande fastighetstaxeringssystem leder till. Det är tveklöst på det sättet att ökningen av antalet värdeområden fick just den effekt som påtalade. Man fick framför allt i de så kallade attraktiva områdena gränser som inte kom att överstämma med värdeutvecklingen. Det gäller till exempel olika sidor av en och samma gata eller i ett och samma skärgårdsområde eller motsvarande. Det har inneburit att grannar har fått väldigt olika taxeringsvärden trots att deras hus har varit likvärdiga såväl till sin utformning som mot bakgrund av läget. Man kan naturligtvis fundera på hur ett legitimt fastighetstaxeringssystem skulle vara upplagt. Statsrådet svarar att det inte är rimligt att minska antalet värdeområden. kan man säga att de exempel som har tagits fram visar att man egentligen skulle behöva öka antalet värdeområden påtagligt. För att dra det hela till sin ytterlighet är det nästan så att varje fastighet skulle vara sitt eget värdeområde, att fastighetsvärdet skulle fastställas i anslutning till byte av ägare och att det är först då som en ny taxering äger rum. Men jag förstår att ministern, som är ute efter skattepengar, avvisar ett sådant system. Det skulle innebära att man skulle kunna känna trygghet och bo kvar i sitt eget hus med det taxeringsvärde som grundar sig på den köpeskilling som man en gång har köpt huset för. Just nu slår dagens system till på det sättet att om grannen säljer huset kommer de grannar han lämnar och som bor kvar i området att på grundval av hans köpeskilling få en kraftigt höjd boendekostnad. är dessa frågor framför allt hänförbara till tillväxtområdena och de attraktiva områdena. Det är där skillnaderna i taxeringsvärden framför allt yppar sig. Det finns naturligtvis andra möjligheter att angripa det än att enbart göra justeringar av själva taxeringsvärdesystemet. Det skulle kunna vara genom att till exempel utveckla någon form av taksystem för uttag av själva skatten. Till det får vi återkomma , i en annan debatt . 34 Finansminister (): Det är som sagt två debatter, och de går i varandra. Det kanske blir lite tårta på tårta här. Låt mig först och främst göra några principiella anmärkningar. Likformighet i kapitalbeskattningen är oerhört viktigt både av rättviseskäl och för att sparandet ska fördelas på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Därför baseras fastighetsskatten på taxeringsvärden, och dessa bygger i sin tur på statistik över försäljningspriser. har priserna på villor och andra fastigheter ökat kraftigt till följd av en positiv ekonomisk utveckling. Om inget hade gjorts skulle fastighetsskatten ha blivit orimligt hög i vissa delar av vårt land. Därför har fastighetsskatten sänkts från 1 ½ % till . Fribeloppet i förmögenhetsskatten har höjts och begränsningsregler har införts. Det kommer inte så ofta fram i debatten om fastighetsskatt att den inbringar till statskassan. Det är en stor summa. Den motsvarar kostnaden för alla barnbidrag i eller lönen för 80 000 sjuksköterskor. har fastighetsskatten varit föremål för reformering. Nya regler trädde i kraft och och tillämpas års taxering av småhus. Det innebär en dämpningsregel för fastighetsskatten. Om taxeringsvärdet på villan höjs i en taxering ska inte höjningen slå igenom direkt på fastighetsskatten. Den ska i stället fördelas lika mellan de år som återstår till nästa fastighetstaxering. Regeringen följer noggrant utvecklingen på detta område, men jag har inga besked utöver dem som jag har lämnat tidigare. Emellertid vill jag kommentera det som sade, nämligen att det inte är realistiskt att slopa fastighetsskatten. Här närmar vi oss det som är problemet i debatten. Vi har en så kallad allians som i olika sammanhang gör anspråk på att vara så oerhört enig. Men när det kommer till de konkreta förslagen och till att presentera den gemensamma politiken inför riksdag som ett alternativ till regeringens politik så spretar det, och så även i fastighetsskattefrågan. Det är inte realistiskt att slopa fastighetsskatten, säger . säger och likaså . vill införa något slags avgift i stället för den statliga fastighetsskatten. Hur man än vrider och vänder på frågan är det bekymmersamt att den så kallade alliansen inte har kommit längre i sitt samarbete. Man är endast ense om att framföra klagomål och kritisera. När det gäller att komma med de alternativa förslagen på ett positivt sätt fallerar man. har inte någon avslutande replik. Jag vill ändå kommentera förslag i det här sammanhanget. föreslår en begränsningsregel enligt vilken fastighetsskatten maximeras till per kvadratmeter boarea och per kvadratmeter, och max , för tomten. och har undersökt hur effekten av ett sådant förslag skiljer sig mellan en villa i och en på . Båda villorna har boyta och tomt. Villan i har ett taxeringsvärde på , och villan i taxeras för . I dagens system betalar man i fastighetsskatt för villan i och för villan på . Med föreslagna begränsningsregler förblir fastighetsskatten i densamma medan fastighetsskatten i minskar med hela . Visst tar hänsyn till situationen i de attraktiva områdena. 35 (): Statsrådet nämnde alliansen och diskussionerna kring fastighetsskatten. Det är givet så att vi är ett antal partier som har olika synpunkter på vissa frågor. Men det sker ett arbete där vi arbetar oss samman. Den gemensamma linjen är att fastighetsskatten och effekterna av den måste minskas. Sedan finns det något parti som säger att vi inte ska ha fastighetsskatt. Jag redovisar syn. Vi konstaterar, precis som statsrådet säger, att det är en enormt stor summa som vi pratar om mer än 20 miljarder. Det är inte så enkelt att ersätta den summan från andra håll. Därför tror vi inte att det är realistiskt i ett närperspektiv att säga att fastighetsskatten ska avskaffas. Jag tror att verkligheten kommer att tydliggöra detta. sker det nu en ny översyn av fastighetsskatten. Man diskuterar en höjning med i storleksordningen 7 miljarder sett i ett riksperspektiv. Om man tittar på den tumregel som finns vad gäller boendet så pratar man om att boendet för en familj ska representera av nettoinkomsten. har vi höga byggkostnader. Vi har höga driftskostnader på våra fastigheter. Vi har förmögenhetsskatt. Vi har fastighetsskatt. kommer det ytterligare en mycket hög beskattning genom det nya fastighetsskatteförslaget. Jag har en fundering när nu Socialdemokraterna går ut och säger att man tänker sänka skatten. Eftersom boendet trots allt är en av de främsta grundstenarna i alla människors tillvaro är det också rimligt att man har rimliga boendekostnader. Vore det då inte rimligt, om nu Socialdemokraterna anser sig ha i storleksordningen 67 miljarder över i plånboken, att lägga dem just på fastighetsskatten för att sänka den? Då får vi en rimlig kostnadsbild för boendet för alla människor. Det är precis som säger. Om det är så att vi har ett värdeområde där det säljs fastigheter ökar det värdet på de övriga fastigheterna i området. Om vi har ett område där det inte säljs och inte byggs över huvud taget får vi precis motsatt effekt. Där ligger man relativt stilla. Det är alltså dags att se över systemet, för det är inte fullvärdigt . De negativa effekterna i skärgårdsbygder och i bygder som och så vidare innebär att många människor inte kan bo kvar i sina hem. Fritidshusen och försäljningarna av dem med höga prisbilder innebär att man driver upp boendepriserna för dem som har det här som sin hembygd. Det är dags att göra en översyn. Jag tycker ändock att statsrådet borde kunna medge att den nuvarande fastighetsbeskattningen är ett problem. 36 (): Jag noterade att finansministern inte berörde systemet för fastighetstaxering så mycket. Det tror jag var klokt eftersom det nog är väldigt svårt att försvara dagens system. Finansministern använde i stället sin tid till att diskutera fastighetsbeskattningen som sådan och dess legitimitet. Det är klart att det inte råder någon tvekan om att det belopp man tar in i fastighetsskatt i vårt land är så stort att det i det korta perspektivet, och även i ett medellångt perspektiv, är mer eller mindre omöjligt att avveckla fastighetsskatten. Därför får man göra som jag uttryckte det vid demonstrationen om fastighetsskatten. Man får göra precis som när man äter en elefant man får ta bit för bit. Det är också vad vi gör genom att ta ned själva sättet att ta ut skatten. Det går naturligtvis att minska från 1,0 till 0,9 och till 0,8. Sedan får man fundera på när man gör halt. Finansministern var inne på den otroligt höga fastighetsskatt som kan komma att utgå i de riktigt attraktiva områdena. Galopperande taxeringsvärden gör det svårt för dem som redan bor där att bo kvar. De gör det svårt för dem som äger ett fritidshus i skärgården att behålla det och så vidare. Detta har regeringen försökt åtgärda med diverse dämpningsregler för de allra minst bemedlade. Men finansministern verkar leva i tron att vanliga yrkesarbetande, heltidsarbetande, människor ska kunna bära de höga fastighetsskatterna. Det har vi åtgärdat genom att sätta ett tak på fastighetsskatten som vi inleder sänkningen. Jag har en fråga till . Eftersom Per från har uttryckt intresse för den modellen och sagt att det är ett bra sätt att göra själva fastighetsskatten legitim hur ser på Per yttrande vid fastighetsskattedemonstrationen om att detta kanske vore en lämplig väg att gå? Det överensstämmer ju helt och hållet med det förslag som man har tagit från , och som i och för sig har den effekt som angav i och . 37 Finansminister (): Jag är nog i så fall mer en anhängare av en radikal fördelningspolitik än vår käre Per . Jag tycker att förslag får väldigt stora regionalpolitiska och fördelningspolitiska effekter, som gynnar dem som per definition har råd att ha de dyraste villorna i . Jag skulle bli väldigt förvånad om den synpunkten är . Men jag ska inte stå här och polemisera mot någon som inte är närvarande i kammaren. Jag tycker att inlägg var intressant. Han upprepade på nytt att det inte är realistiskt att slopa fastighetsskatten och att det inte är så enkelt att ersätta de 20 miljarder som fastighetsskatten inbringar. Men jag kan inte annat än konstatera att den så kallade alliansen här spretar vilt. Principiellt vill man avskaffa fastighetsskatten. Mina herrar, ni går i otakt. Ni nöjer er med att kritisera men inte komma med något gemensamt förslag. sade att man jobbar med detta. Ja, vi har hört ett tag att ni jobbar med detta. Och medan ni arbetar får vi nöja oss med vackra bilder på de fyra partiledarna som ska övertyga nationen om hur eniga ni står. Men stundens allvar närmar sig då väljarna kommer att begära besked om hur alliansen i konkretion vill erbjuda ett alternativ till regeringens politik. Den inbringar 20 miljarder. Det är väldigt mycket pengar, som används till betydande välfärdsverksamheter som genereras över statsbudgeten. Vi reformerar skattesystemet, så även fastighetstaxeringen och fastighetsskatten. Det har vi gjort, inte minst genom att vi höjde fribeloppet i fråga om förmögenhetsskatten som gjorde att kombinationen av förmögenhetsskatt och fastighetsskatt träffar allt färre. På det sättet tänker regeringen fortsätta att justera. Vi tänker inte ge upp denna viktiga skattebas. Den behövs för att säkra välfärden . 38 (): Det är inte konstigt att fyra partier som samarbetar i detta skede inte är överens om varje sakfråga, lika lite som det är konstigt att den röda alliansen, bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, inte är överens om att man ska sänka skatten med 6 miljarder, vilket man går ut med i nyheterna . Det är en del av det politiska arbetet. Vi från anser att fastighetsskatten ger en stor intäkt. Vi vill minska effekterna av fastighetsskatten så att det blir rimligt för människor när det gäller boendet. Som fastighetsskatten är utformad är situationen orimlig. Det blir olikheter. är det av de boende som styr hur fastighetsskatten ska utformas i det värdeområdessystem som vi har. Det är alltså mer slumpen som styr vilken fastighetsskatt vi ska ha. I attraktiva områden drivs boendekostnaderna upp av dessa höga värden, bland annat av fritidsfastigheter. Vi får i vissa bygder ett visstidsboende. Det innebär att man underminerar hembygder för många människor. Det är ingen bra utveckling. Lösningarna finns, som jag ser det, i en förändring av värdeområdena, i införande av ett medianvärdesystem, i takvärden vad gäller tomter och så vidare. Men hur detta ska utformas i detalj går naturligtvis inte att lösa från en talarstol i , utan det måste göras en utredning om detta. Och det är den utredningen som jag efterlyser att statsrådet borde säga ja till. Behovet finns otvetydigt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2004/05:571 om lokala miljölösningar i produktionsprocessen 39 Finansminister (): har frågat miljöministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att se till att lagstiftningen tillförs undantagsregler som möjliggör lokala lösningar där dessa är billigare och bättre för miljön. Han har beskrivit ett specifikt fall där ett företag bearbetar plastrester så att dessa kan användas som bränsle i ett lokalt fjärrvärmesystem och har uttryckt farhågor om att denna framgångsrika process kommer att upphöra när nya regler för förbränning av avfall träder i kraft, regler som han har uppgett att regeringen bestämt sig för. Av innehållet i interpellationen går det att sluta sig till att sannolikt i första hand avser den skattemässiga behandlingen av avfallsförbränning. Eftersom skattefrågor sorterar under är det min uppgift att besvara interpellationen. är avfall som deponeras skattepliktigt. För avfall som förbränns betalas däremot ingen skatt. lämnade , det vill säga Utredningen för en bra avfallsskatt, ett delbetänkande med förslag till en metod för beskattning av avfall som förbränns. Utredningen föreslår att avfallets fossila del förs in i det befintliga energiskattesystemet som det bränsle det i praktiken är. En sådan lösning skulle enligt utredningen kunna korrigera den konkurrenssnedvridning på bränslemarknaden som kommer av att avfallsbränsle inte beskattas. Betänkandet är ute på remiss. Remisstiden går ut . Detta innebär alltså att regeringen ännu inte har haft anledning att ta slutlig ställning till en skatt i någon form på avfall som förbränns. På egentliga fråga, om undantagsregler för lokala lösningar, kan jag generellt svara att det i skattesammanhang ofta är förknippat med långtgående svårigheter att införa olika särregleringar. Den främsta svårigheten ligger i EG-fördragets förbud mot statligt stöd som snedvrider konkurrensen. Jag ser inte anledning att gå djupare in i frågan om utformningen av en eventuell lagstiftning om skatt på avfall som förbränns innan frågan är färdigberedd inom . Vi får säkert då anledning att återkomma med ytterligare diskussioner. 40 (): Mitt exempel i den här interpellationen är hämtat från kommun i . Som finansministern mycket riktigt påpekar i sitt svar är jag tidigt ute eftersom förslaget är ute på remiss. Men om man ska påverka gäller det att vara ute . Tyvärr är situationen nu den att det råder stiltje inom tillståndsområdet i avvaktan på resultatet av beredningen i departementet. Och enligt uppgift har det inblandade företaget väntat på att få sin koncession om att utöka produktionen behandlad. Kommunen i sin tur har väntat ännu längre på besked om införande av förbättrad teknik. Finansministern säger att undantag medför svårigheter med EG-fördraget. Men om restprodukterna bearbetas för att passa kommunens värmeverk borde möjligheter finnas för undantag, om viljan finns. Konsekvenserna av förslag kan annars bli att närvärme i mindre anläggningar anpassade efter lokala förhållanden och förutsättningar slås ut. Det är ingen betjänt av, vare sig miljöarbetet, näringen, kommunen eller medborgarna. 41 (): Jag ska göra några få kommentarer. Jag tycker att det känns väldigt angeläget att påpeka att vi i på ett föredömligt sätt har utvecklat tekniken att bränna avfall. Man åker till för att titta på hur vi har arbetat med detta och hur vi har kunnat gå vidare med att få fram miljöriktiga anläggningar för avfallsförbränningen. I det läget vore det väldigt olyckligt att införa någon typ av beskattning som i någon mening, om inte slår undan benen för, ändå åstadkommer att det kan bli en reträtt och att det till exempel blir mer deponi än avfallsförbränning igen. Jag vill närmast framhålla för finansministern att jag tycker att man ska lägga dessa tankegångar om att införa en särskild skatt på avfallsförbränningen åt sidan. Jag vill dessutom påpeka, vilket kanske inte framgår av remissvaret, att avfallsförbränningen beskattas. Askan från avfallsförbränningen, den restprodukt som är kvar, som deponeras är föremål för beskattning. I detta avseende är den därför likvärdig med vanlig deponibeskattning, såvitt jag nu erinrar mig. Som sagt, det är bra om den fortsatta beredningen av detta förslag i leder till att det inte blir någon beskattning av avfallsförbränningen. 42 Finansminister (): Det övergripande målet för avfallspolitiken är att öka materialåtervinning inklusive biologisk behandling med det som är möjligt och rimligt i ett miljömässigt helhetsperspektiv. En annan form av återvinning, väl så viktig, är energiåtervinning. Brännbart avfall används i stor utsträckning som bränsle i kraftvärmeverk. har framhållit att avfall därmed bör ses som i första hand en resurs. Utredningen har konstaterat att avfallsbränslet konkurrerar på samma marknad som andra bränslen och att det har fördelen av att inte träffas av en normal bränslebeskattning. Principiellt kan detta uppfattas som en snedvridning av konkurrensen i bränslesektorn som om möjligt bör rättas till. Regeringen hyser uppfattningen, som jag är övertygad om delas av både interpellanten och , att konkurrens på alla områden bör ske på så lika villkor som möjligt så länge den enskilde inte riskerar att komma i kläm. Hur denna uppfattning bör appliceras på avfallsförbränningen är, som jag sade, för tidigt att säga. 43 (): Jag kan bara bekräfta finansministerns uppfattning att konkurrens naturligtvis ska ske på lika villkor. Det handlar också om hur regelverken är utformade för vad konsekvenserna av dem blir. Om konsekvenserna av förslagen innebär att lokala lösningar i miljöarbetet försvåras och förhindras ska man nog tänka över förslagen en gång till. Om dessutom effekten blir den att andra, kanske sämre miljöalternativ används i stället för att använda avfallet som energiåtervinning, särskilt i det här fallet då det är fråga om bearbetat avfall, finns det all anledning att överväga att kanske inte lägga fram något förslag alls. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:555 om fastighetsbeskattningen 44 Finansminister (): har frågat mig om jag är beredd att sänka procentsatsen för fastighetsskatten, om jag vill diskutera fastighetsbeskattningen över blockgränserna och vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att kombinationen av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt inte ska ge orimliga konsekvenser. Först vill jag påpeka att de nya taxeringsvärden som refererar till bygger på den provtaxering som Lantmäteriet har gjort. Provtaxering innebär att man undersöker hur taxeringsvärdena genomsnittligt skulle förändras om alla aktuella fastighetsförsäljningar skulle beaktas.