prot · GS0984 · 2005-03-03 00:00:00 — Det har utvecklats lite olika modeller beroende på hur de lokala förutsättningarna ser ut. Jag kan bara instämma i mycket av det positiva som sade här. Det gör att grupper som annars aldrig skulle ha studerat faktiskt studerar. Man behöver inte flytta från sin hemort. Man behöver inte lämna sitt jobb. Man kan läsa på distans och på deltid. Man kan jobba väldigt flexibelt, och det är ju syftet med lärcentrum. 96 (): Jag tror att vi är överens om betydelsen av lärcentrum. Men många av dessa har en osäker basfinansiering och lever i ganska stor utsträckning på någon form av projektfinansiering. Vi tänker på vägar, järnvägar och bredband som viktiga delar av en infrastruktur där staten tar ett tydligt och klart ansvar. Jag menar att utbildning på olika nivåer också är en del av en infrastruktur. Vi som bor i de glesare delarna av har också rätt till den här formen av utbildningsinfrastruktur. Min följdfråga blir hur statsrådet ser på möjligheten att långsiktigt säkerställa de kommunala lärcentrumens verksamhet. 97 Statsrådet (): Det finns ett stort statligt engagemang och ett stort statligt intresse när det gäller vuxnas möjligheter att lära. Det handlar också om högskolor och universitet, vilka vi ibland glömmer bort som en del av vuxenlärandet. De är naturligtvis väldigt betydelsefulla, och vi har byggt ut dem med över 100 000 platser . Sedan har vi, som beskriver, lärcentrum. Det finns en vuxenutbildning där staten finansierar 46 000 platser för nästan 2 miljarder. Hela studiestödssystemet är naturligtvis också en viktig förutsättning och en del av en infrastruktur. Vi har kvalificerade yrkesutbildningar och statligt finansierade påbyggnadsutbildningar. Staten tar alltså ett mycket stort ansvar. När det sedan gäller ansvaret för den konkreta lokalen och verksamheterna däri har staten tagit ett ansvar i ett uppbyggnadsskede, och det är naturligtvis rimligt att kommun och stat delar på ansvaret. Fartygstrafiken vid Hoburgs bank 98 (): Miljöministern berömde sig tidigare av att ha tillsatt den statliga utredningen . Ett av förslag var att all fartygstrafik ska flyttas från, som är fallet, Hoburgs bank till att gå utanför. I arbetet till följd av att blir utnämnd som ett särskilt skyddsvärt eller särskilt känsligt havsmiljöområde tas det fram ett åtgärdsprogram. Där ansluter sig den till förslaget att enbart fartyg med större djupgående än ska flyttas ut från Hoburgs bank. Varför följer man inte förslag i denna viktiga del? 99 Statsrådet (): Jag håller med om att det är mycket viktigt att få bort fartygstrafiken från Hoburgs bank och i stället få den längre ut, utanför . Där är vi helt eniga. När man ska komma överens, som vi måste göra runt , måste man få med sig samtliga länder i ett gemensamt förslag. Det arbetet har lett under ledning av , och vi har då gått igenom en lång rad förslag. Däribland ingår just att få den mest djupgående trafiken ut på en djuprutt, men vi har också fått det som vi kallar för områden som ska undvikas. Vidare har vi kunnat enas om nya trafiksepareringssystem i , så att vi som är senaste datum kan få in dessa förslag i ett PSSA-system. Det förslag som tar upp gäller ett av de viktigaste områden där vi måste gå vidare, men vi måste också få med oss övriga länder runt för att kunna driva den frågan. 100 (): Det är i och för sig gott att miljöministern delar min uppfattning, men det är djupt beklagligt att resultatet blivit det som det blivit. Jag menar att regeringen här måste ligga på hårt. Det kanske inte är risken för grundstötning, och de olyckor och utsläpp som kan bli följden av det, som är det stora problemet utan i stället de diffusa utsläppen av alla de 40 000 fartygsrörelser varav de flesta har ett mindre djupgående än som går över dessa oerhört känsliga naturområden. Det gäller diffusa utsläpp i form av rengöring av tankar och så vidare. Miljöministern bör göra allt hon kan för att förändra den tekniska uppgörelsen med övriga länder. 101 Statsrådet (): kan försäkra att vi gör allt för att driva på i de här frågorna. Det är inte så svårt att stå i med långa önskelistor på allt vi skulle vilja göra. Det finns många åtgärder jag skulle vilja vidta i och i alla internationella vatten som vi inte kan genomföra. Få områden är så skadliga för miljön som sjöfarten om man jämför med den potential som sjöfarten har att vara miljövänlig. Vi har mycket stora utsläpp av till exempel svavel från sjöfarten. Som vi berörde har vi inte någon skatt på fartygsbränslena. Det är stora risker förknippade med sjöfarten, och vi trycker på hårt och har intagit en ledande roll i Östersjösamarbetet för att komma vidare. Det är min förhoppning att vi ska kunna vidta ytterligare åtgärder på grundval av den klassning som vi nu kommer att ha, med ett grundläggande paket av åtgärder för att bättre skydda . Det arbetet kommer vi att fortsätta att driva med stor kraft. 102 (): Jag har en fråga till miljöminister . Det blir frågestundens tredje fråga om havsmiljön. Det gäller Miljövårdsberedningens rapport som på ett tydligt och närmast drastiskt sett visar hur illa ställt det är med . Min fråga är om miljöministern i samband med miljömålspropositionen kommer med skarpa åtgärder för att göra någonting åt miljö, inte minst när det gäller de diffusa föroreningskällorna. 103 Statsrådet (): Miljövårdsberedningen ger i sin rapport, precis som säger, en mycket dyster bild av läget i . Det kan vara så att vi har drabbats av en ekologisk kollaps där det krävs mycket skarpa åtgärder för att återställa miljön. Vi kommer i miljömålspropositionen med förslag som bland annat kopplar till målen Hav i balans och Ingen övergödning. Beredningen av förslagen pågår, och det är min förhoppning att de ska vara skarpa nog för att vi ska kunna ta ytterligare steg. Det kan dock behövas ytterligare överväganden om mer och skarpare åtgärder på . Det talas i Miljövårdsberedningens rapport om behovet av en beredskapsplan för att se vad vi ska göra om det verkligen rör sig om en ekologisk flipp som man säger, det vill säga att det helt enkelt blivit en förändring i hela ekosystemet. Det kan vi få anledning att återkomma till något . Vi kommer också att återkomma till frågorna i den havsmiljöstrategi som planeras senare i vår. 104 (): Jag tolkar så att hon kommer med ett halvt löfte om bra och skarpa åtgärder för havsmiljön i miljömålspropositionen. Den svaghet som vi tidigare haft i miljömålsarbetet är inte främst målen utan att vi inte varit tillräckligt bra på att i föreslå och besluta om tydliga åtgärder för att målen ska nås. 105 Statsrådet (): Låt mig kort säga att vi är helt eniga om detta. Just därför kommer fokus i miljömålspropositionen att i hög grad ligga på åtgärder. Målen har vi lagt fast. De ska vara stabila. Vi gör några förändringar där, men framför allt ska vi se på åtgärder och strategier för att komma framåt. 106 (): har gått sedan ett av största företag, , förklarade att de tänker lägga ned hela sin fabrik i . Utan förvarning vare sig till kommunen eller de anställda läggs hela verksamheten ned och 463 personer förlorar jobbet. Redan tidigare drabbades av försvarsbeslutet. Sammantaget skapar detta en mycket allvarlig situation för . Mot bakgrund av det har vi från sida noterat att regeringen uttalat sitt stöd och också utlovat extra satsningar. Jag vill därför ställa följande frågor till vice statsministern: Hur ser regeringen på ansvar för den nu uppkomna situationen? Vad kommer regeringen konkret att göra för att bistå i ett väldigt utsatt läge? 107 Vice statsminister (): För att ta den sista frågan först vill jag säga att som arbetsmarknadsministern och meddelat går regeringen dels in med arbetsmarknadspolitiska insatser via exempelvis och , dels ser man till att de planer som finns för infrastrukturen kan fullföljas och eventuellt tidigareläggas. Det gäller både väg 73 och dubbelspårsutbyggnaden. Regeringen och samhället tar alltså sin del av ansvaret. första fråga är mer problematisk, nämligen vad och ägare gör för att ta sin del av ansvaret. Flera av de stora företagen har annonserat stora neddragningar eller indragningar av verksamheten, och då tycker jag att man faktiskt kan ställa större krav på att de också har en lite mer långsiktig planering. har i , liksom på andra håll i landet, gjort anspråk på stora kommunala insatser, samhällsinsatser, och därför borde rimligen kunna göra mer. Jag hoppas att den dialog med kommuner och samhället i övrigt som utlovats från sida kan fortsätta och resultera i någonting konkret. Ännu så länge har inte visat några kort. 108 (): Just nu finns det en stor oro i över vad som ska hända . Jag har därför två följdfrågor: När kan vi förvänta oss svar på frågan vad en tidigareläggning av infrastruktursatsningarna skulle kunna innebära? När tror ni att ni är färdiga med den beredningen i regeringen så att nynäshamnsborna kan få ett svar på vad den kan innebära? 109 Vice statsminister (): När det gäller infrastrukturinvesteringar snabbehandlas väg 73 nu i , och jag tror inte att det finns några hinder beträffande planfrågor och ekonomiska frågor. Den bör alltså kunna starta . Det är ett definitivt löfte som vi kommer att stå för. När det gäller den dubbelspårsutbyggnad som diskuterats med bland annat , som är ansvarigt statsråd, har hon lovat att undersöka i vad mån man kan åstadkomma en tidigareläggning också på det området. Sedan vill jag gärna understryka att det som samhället gör måste göras i samverkan med företaget. Vi förväntar oss från regeringens sida större aktivitet, lite initiativ, från sida. Jag hoppas att de löften som man har lämnat till kommunledningen och regeringen omsätts i konkreta handlingar från sida. Vi har förväntningar på på det området. Det finns skäl att instämma i det som säger. Många människor i är uppgivna och känner naturligtvis stor ledsnad över den nedläggning som har aviserat och som företaget inte har visat att man vill ta fullt ansvar för. 110 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var dagens frågestund avslutad. Vi tackar deltagande ledamöter och statsråd. 6 § Allmänna motioner om socialavgifter Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2004/05:SfU8 Allmänna motioner om socialavgifter. 111 (): Vi moderater vill föra en politik för fler i arbete. Att 700 000 människor är långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade är en djup tragik för varje person som drabbas. Många av dessa skulle både vilja, kunna och till och med bli friska av att gå tillbaka till arbetet, men fastnar i försäkrings- och bidragssystemet. Vi har fler och fler äldre som inget hellre vill än att få en uppgift, men det har byggts upp hinder som gör att det är svårt för dem att finna ett arbete. Det är ett sorgligt och mycket kostsamt slöseri med mänsklig kraft. Mycket mer nytta skulle kunna göras, och det saknas förvisso inte behov att tillgodose. För att åstadkomma en sådan förändring vill vi moderater först och främst göra det mer lönsamt att gå från bidrag till arbete. Vi behöver fler som kan och vill arbeta. En undersökning som publicerades visar att många kvinnor som är sjukskrivna direkt skulle förlora ekonomiskt på att gå tillbaka till arbetet. Det finns andra exempel som visar att det faktiskt finns rent ekonomiska skäl för många att inte börja arbeta igen. Vi föreslår därför ett förvärvsavdrag som ger mer över när man arbetar. Vi föreslår slopad statsskatt för äldre. Valet att gå tillbaka till arbete eller att fortsätta arbeta ska vara ekonomiskt fördelaktigt, vilket inte alls alltid är fallet . Men det måste också vara möjligt att få ett arbete. Att få fler jobb handlar givetvis om grundläggande förutsättningar för företagande, investeringar och risktagande. Det kräver många långsiktiga förändringar. Men det finns också åtgärder som kan genomföras snabbt och som ger snara resultat. Den förda politiken gör det kostsamt och riskfyllt att anställa. Vi har därför föreslagit sänkta arbetsgivaravgifter för att fler ska kunna komma tillbaka eller vara kvar i arbete. Olika undersökningar har också visat att långtidssjukskrivna har svårt att komma tillbaka till arbetet. Risk för sjukskrivning bedöms som en mycket stor kostnad. Det visar sig emellertid att många blir friska när de får byta arbete och arbetsuppgifter. Vi föreslår att arbetsgivaravgiften ska sänkas när en långtidssjukskriven anställs. Vi pekar på en lösning, nämligen att arbetsgivaravgiften sänks som sjukskrivningen har varat. När man väl är på en arbetsplats skapas förtroende. Riskerna som en arbetsgivare kan ha sett inför en rekrytering bedöms annorlunda och visar sig kanske till och med helt obesannade. Det är svårt för äldre att få arbete på den svenska arbetsmarknaden. Vi har kommit till en situation där många inte ens försöker få ett arbete, även om de skulle vilja det och har både kunskaper och erfarenheter som verkligen skulle behövas. I en utfrågning bland pensionärer säger exempelvis var tredje pensionär att man skulle vilja ha ett arbete om bara förutsättningarna vore bättre. Det visar sig att det är i åldern som de flesta slutar att arbeta, och de ser sedan mycket små möjligheter att komma tillbaka. Vi vill därför föreslå att arbetsgivaravgiften för personer ska sänkas till den nivå som gäller för pensionärer över 65. Detta kan ge bättre förutsättningar för att fler ska kunna fortsätta arbeta. För det gäller ju, herr talman, att ta vara på de fantastiska möjligheter som ges när vi blir både friskare och raskare allt längre upp , och det här vore ett steg på vägen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till den moderata reservationen 1. 112 (): har i detta betänkande visat, genom att föra fram synpunkter i näst intill samtliga punkter, på att socialavgifterna är betydelsefulla och nödvändiga men inte alltid enkla att förklara och förstå. Mest häpnadsveckande tycks det vara när man som jag har ett ideellt engagemang inom såväl idrottsrörelsen som frikyrkan. Med full respekt för behovet av att tjäna in pensionspoäng, vilket jag som tidigare försäkringstjänsteman lätt har förståelse för, är det märkligt att idrottsrörelsen har gynnsammare skatteregler än till exempel frikyrkorna och scoutrörelsen. är det viktigt för både idrottsledare och övriga ungdomsledare, inom till exempel frikyrkan och scoutrörelsen, att tjäna in sina pensionspoäng. Med halva basbeloppsregeln blir det inga pensionspoäng, och det ska man vara klart medveten om. har jag börjat bakifrån i betänkandet. Låt så vara. Ingen ska tro att jag vill plädera för arbete utan sociala avgifter. Men jag anser att lika regler bör gälla för alla, inte minst för dem som arbetar i ideella organisationer. Det är svårt att förklara varför ungdomsledaren i basketklubben kan tjäna utan att klubben behöver betala sociala avgifter när samma person kanske lägger ned lika mycket arbete inom scoutrörelsen eller i en frikyrka, och där avkrävs man sociala avgifter från första kronan. Vad är skälet, , till denna ologiska regel? Kan utskottsmajoriteten över huvud taget tänka sig att överväga en ändring av dessa regler? Eller ska och behandlas på helt olika sätt? vet jag mycket väl att det är bäst för båda ungdomarna med vanliga löner eftersom de ger pensionspoäng. I föreningslivet i är ekonomin, trots Handslaget, ett problem för samtliga föreningar. Enligt nuvarande ordning gynnas idrottsrörelsen på bekostnad av övriga föreningars seriösa och gedigna arbete. Jag undrar, : Är detta rättvist? är det inte endast scoutrörelser och frikyrkor som särbehandlas av på detta sätt. I betänkandet läser vi enligt en socialdemokratisk motion att även andra ideella organisationer såsom särbehandlas och vill ha en mer rättvisande behandling. Jag vill fråga Klockare: Vad är svaret till oss som arbetar med såväl scouter och frikyrkliga ungdomsledare som övriga föreningsledare? Varför ska det skilja från den ena personen till den andra eller från den ena klubben till den andra? Jag står självklart bakom samtliga reservationer som har skrivit i betänkandet. Men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 2 under punkt 1. Sänkning av socialavgifterna med ett avdrag på av avgiftsunderlaget är också en regel som är bra för vissa men dock inte andra. Det är inte bra med regelverk som uppmuntrar till olika begrepp och kategorisering av människor på det här sättet. En annan märklig företeelse som jag vill ta upp är socialavgifterna på artisters reseersättningar och traktamente. Många av de personerna har uppdrag och engagemang av föreningar och kulturinstitutioner med ganska skral ekonomi. Är det av omtanke om artisten, eller varför ska egentligen reseersättningar i just deras fall beläggas med sociala avgifter? En tanke som slår mig är att man kanske inte tror att handläggarna klarar av att se skillnad på lön och reseersättning. Tror regeringen att artister skulle kunna ta ut allt i reseersättning och traktamente i stället för lön? Är det skälet? Är det denna misstanke som ständigt är rådande i regeringshuset? Många kulturarbetare och institutioner vill veta vad som ligger bakom detta ställningstagande. Kan ge oss ett bra svar som klargör denna begreppsförvirring? Ingen annan anställd, oavsett om det är riksdagsledamöter eller lärare, belastas med sociala avgifter på till exempel traktamente. Vad beträffar reseersättning är en del skattepliktig, och därmed blir det också naturligtvis underlag för sociala avgifter. anser att det är viktigt med enkla regler och framför allt lika behandling av utbetald ersättning. Det kan inte vara riktigt att Klockares traktamente ska vara skattefritt för tjänsteresan till . Men vid en annan tjänsteresa när kanske kommer som sångare eller annan kulturarbetare ska helt plötsligt uppdragsgivaren betala sociala avgifter på traktamentet. Är detta tillfredsställande för ? Så vill jag avsluta med en liten uppmaning till utskottsmajoriteten och regeringen. Se till att skattereglerna blir enklare för . Man ropar efter enkla regler, och man bävar inför deklarationer och rapporter och över huvud taget all hantering av löner och avgifter. var jag på en informationsträff som höll för några idrottsklubbar här i . Man var överens om att regelverket är alltför krångligt. Mötet avslutades på samma sätt som jag vill avsluta mitt inlägg, nämligen med en uppmaning till regeringen: Förenkla reglerna för . 113 (): Jag vill börja mitt anförande med att yrka bifall till reservation nr 5 under punkt 4. Vi i anser att vi ska ha lika och rättvisa skatteregler för alla ideella ungdoms- och kulturorganisationer. har alla organisationer som är anslutna till en stor skattefördel gentemot andra ideella föreningar och organisationer. Idrottsrörelsen har möjlighet att avlöna sina ledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt, detta enligt rekommendationer. Det råder ingen tvekan om att idrotten är en verksamhet för väldigt många barn och ungdomar och att den gagnar barn och ungdomar fysiskt, psykiskt och socialt. Men vi vet också att inte alla barn och ungdomar är intresserade av idrott. Det finns många andra organisationer och verksamheter som också bedriver viktig verksamhet som bidrar till barns och ungdomars hälsa. Som exempel kan jag nämna Scoutrörelsen, kyrkliga barn- och ungdomsverksamheter, Vi Unga och 4 H. Listan kan göras mycket lång. Det finns också många olika organisationer som bedriver kulturaktiviteter av olika slag för barn och ungdomar. Här vill jag särskilt nämna som bland annat genom når ut till många barn och ungdomar. Alla dessa viktiga organisationer har inte samma ekonomiska förutsättningar som idrottsrörelsen har för sin verksamhet. Detta är en orättvisa som måste uppmärksammas och ändras. Om samma regler gällde för alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer skulle många fler ungdomar kunna få ett sommarjobb som lägerledare, hjälpledare eller medhjälpare i olika sammanhang. Man skulle också ge fler barn och ungdomar kontakt med skapande kulturverksamhet på ett naturligt sätt. Skillnaden i skattelagstiftningen mellan olika allmännyttiga organisationer kan inte anses vara motiverade eller rättvisa. Samma skatteregler som gäller för idrottsrörelsen bör därför omfatta alla allmännyttiga organisationer. Min fråga till är: Finns det inga planer på att se till att vi får en mer omfattande och rättvisare lagstiftning som gäller just avgiften för olika organisationer? Vi i medverkade till att vi fick en sänkning av arbetsgivaravgiften . Det gäller både för egenföretagare med ett tak på och för anställda med ett tak på . Detta har i första hand betydelse för de mindre företagen. Det är viktigt att denna sänkning av arbetsgivaravgiften även finns kvar för småföretagen. I den så kallade Björkska utredningen som kom för beskrivs hur andra länder i EU reducerar arbetsgivaravgiften för säsongspersonal. Andra länders reducering av arbetskraftskostnaden för säsongsarbete är en betydande konkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen. Det berör också företag inom turism som ofta är säsongsbetonade. Med den arbetslöshet vi har borde varje möjlighet att stimulera till fler anställda tas till vara. Därför är det mycket viktigt att den lönesumma som ger rätt till reducerad arbetsgivaravgift får beräknas på den årliga lönesumman, just för att inte missgynna säsongsanställningar. 114 (): Vi ska nu behandla ett antal motioner. Som har framgått av vad tidigare talare sagt handlar det om socialavgifter. Det gäller minskade socialavgifter, regionala nedsättningar, avgifter för säsongsarbetare och nedsatt avgiftsskyldighet för olika föreningar och verksamheter i likhet med det som gäller för idrottsrörelsen. Vi ska återkomma till de punkterna. Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga motioner. har behandlat statsbudgeten och antagit de förslag till förändringar av socialavgifter som lagts fram i budgetpropositionen. Vi behandlade även regeringens förslag till särskild sjukförsäkringsavgift, eller det vi kallar ekonomiska drivkrafter för minskad sjukfrånvaro. Även i den frågan biföll regeringens förslag. Det kan kanske finnas skäl att påminna om att socialavgifterna tas ut för att finansiera system för social trygghet. Socialavgifterna består av en arbetsgivaravgift som betalas in av arbetsgivaren. Men det är löntagarna som avstått löneutrymme för att erhålla en ökad social trygghet. Avgiften uppgår till av avgiftsunderlaget och för arbetsgivarna , det vill säga något lägre. Vid beräkning av arbetsgivaravgiften gäller att arbetsgivaren får göra ett månatligt avdrag eller maximalt , vilket motsvarar en lönesumma på . Jag håller med om att det kommer de mindre företagen bättre till del än de stora. Där har det inte lika stor betydelse. Det är självklart viktigt. För egna företagare handlar det om ett avdrag på upp till en lönesumma på 180 000. Men infördes ytterligare en reducering på för företag inom stödområde A. Totalt sett blir det alltså . Det innebär att avdraget var maximerat till för ett företag och 18 000 för en egenföretagare. Men sedan, mina vänner, har vi också sänkt arbetsgivaravgiften vid det senaste årsskiftet . Dessutom avskaffade vi den tredje sjuklöneveckan, vilket också kommer företagen till del. Det finns nu ett antal motioner där det föreslås olika sänkningar för olika yrkesgrupper och verksamheter. Jag ska försöka att kort kommentera några motioner. Men först vill jag deklarera att utskottet anser att huvudprincipen måste vara att alla inkomster som ligger till grund för rätten till socialförsäkringsförmån bör innebära att socialavgifter erläggs. har i en motion påtalat att avgiften hämmar konkurrensmöjligheten. Jag har sagt tidigare i mitt anförande att löntagarna har avstått löneutrymme för att få den välfärd som vi har. Man kan säga så här i tankevärlden: Eftersom det är löneutrymme som är avstått som avgiften sänks med så ska det väl tillkomma löntagarna. Man kan ju fundera på det. har också tagit upp precis det som sade här om traktamente och reseersättningar.