prot · GS09120 · 2005-05-13 00:00:00 — Vad är dina förtjänster och dina kvaliteter? Då är jag övertygad om att man kan få ut väldigt mycket gott. Det är märkligt, tycker jag, av en så kallad arbetarregering att säga att människor är trötta och slut, men de är inte sjukskrivna eller så, så låt dem gå hem och känna sig överflödiga och inte behövda. Många är de poliser som har gått och som sedan säger: Det här var inte vad jag önskade. Men det förväntades av mig att jag borde sluta, för jag kanske inte riktigt hänger med i all teknikutveckling. Jag skulle vilja veta justitieministerns syn på det. 40 (): Justitieministern var lite oroad över hur den borgerliga alliansen ska kunna genomföra sin polispolitik. Det kom några konstiga saker om det här med ersättningsnivåer. har ju ett problem som faktiskt är ännu större. Han sitter med sina vice och vice-vice justitieministrar på departementet och ska försöka få ihop en politik. Det händer uppenbarligen väldigt lite, det har ju den här debatten visat, när det gäller kärnuppgifterna, verktygen och så vidare. Detta måste bromsas av någon, och jag utgår från, fru talman, att det inte är justitieministern som tycker att vi ska strunta i att utveckla verksamheten här. Det måste ju bromsas av hans vice och vice-vice justitieministrar. Om det vore så att regeringen i stället hade satsat på psykiatrin hade det varit bra, men det är ju tvärtom. Om man hade satsat på missbrukarvården hade det varit bra, men det är ju tvärtom. Om man inte hade infört detta totala moratorium på att genomföra några verkningsfulla insatser mot unga människor på glid in i allt grövre kriminalitet hade det varit bra. Det har vi inte sett. tillsatte under valrörelsen en utredning som har kommit med sitt resultat som handlar om att man ska byta namn på åtgärder. Vi ska ha mer åtalseftergifter, och man ska se till att polisen inte kan gripa in mot de ungdomar som springer runt på stan och slåss, vandaliserar och knarkar i den omfattning som de kan göra . Det är ju helt absurt! Och detta måste ju komma från den sammanblandade intelligentia som blir när man slår ihop Socialdemokraterna, . Det blir ju inte någon bra lösning. Jag vill bara att försöker svara på en fråga. Jag förstår att han inte kan svara på det här, för det går ju inte att svara på. Men tycker regeringen, tycker den svenska socialdemokratiska regeringen och justitieministern att svenska kommuner ska kunna ha en polischef, en polischef med befogenhet att just vara chef i den lilla eller den stora kommunen? Är det en rimlig åsikt? Delar i så fall regeringen uppfattningen att det ska finnas en lokal polischef, precis som det finns en turistchef i alla kommuner? 41 Justitieminister (): Om tycker att det är konstiga diskussioner om de kraftiga skillnaderna när det gäller ersättningsnivåer, kommer det nog snart att bli en plågsam realitet att upptäcka det. Visst har vi ibland slitsamma diskussioner med våra samarbetspartier. Men det finns en väldigt stor skillnad mellan oss och den borgerliga alliansen, och det är att vi kommer överens. Men det gör inte ni ens i opposition. Då är utsikterna väldigt dåliga att klara det om man tror att man ska regera landet. Det börjar alltmer likna ett sandslott. Jag hinner naturligtvis inte svara på alla dessa frågor. Men jag ska svara kortfattat. Nej, poliser ska inte pensioneras och så vidare av verksamhetsskäl. Det är inte riktigt samma sak att springa runt och kanske jaga inbrottstjuvar som att ha ett skrivbordsarbete i . Det tycker jag att man ska ha respekt för. Det är inte sagt på något sätt att det är 1 200 som ska pensioneras. svarade på en fråga om vad som kunde vara det maximala, och det var 300 som det fanns pengar avsatta för. Det var svaret. Låt oss därför höra själv svara på den frågan. Jag vill kortfattat säga att antalet civilanställda har ökat med 550 . När det gäller tillträdeslagen och polisverksamhetslagen får jag återkomma till polisverksamhetslagen. Men jag kan säga så mycket som att vissa delar kommer att kunna genomföras. Men framför allt har vi i analysen kunnat se att vissa av dessa saker faktiskt kanske inte ska läggas över även om vi tyckte att det lät bra från början. Exempelvis en hittegodsavdelning är viktig för polisen, och det har också polisen själv sagt. Det finns också andra delar som är viktiga för polisen att behålla. Men jag kan hålla med om att man till en början kan tycka att det inte är något som tillhör polisens kärnområden. Det finns också andra delar av det som helt enkelt inte är ekonomiskt försvarbara. Det är ju alltid så att det är en annan del av samhället som ska ta hand om det. När det gäller tillträdeslagen är det respekten för demokratin som har gjort att de två tidigare förslagen inte har kunnat genomföras. Det var en oerhört stark remisskritik mot det första förslaget. Jag hörde inte från något håll några andra förslag än det som kom fram, och det vore odemokratiskt att genomföra det. Den var det Lagrådet som hade kritik, vilket jag tycker att man också ska en stor respekt för. Den tredje gången gick förslaget igenom, och det ska vi vara väldigt glada för. Men med ett minimum av respekt för demokratin går det inte att köra över den kritik som remissinstanserna och Lagrådet hade. Vi försöker nu driva polisens arbete framåt på olika sätt och ge polisen redskap. Vi arbetar för en modernare och öppnare polis med poliser som arbetar under de tider då det behövs bäst. Man ska klara upp flera brott och ha en resultatmodell så att man ska kunna undersöka effektiviteten på ett betydligt bättre sätt. Vi är inte ute efter att detaljreglera huruvida det finns en polischef i varje kommun. Hur man ska organisera sig i varje län är ur demokratisk synvinkel en uppgift som ska tillfalla länen. Jag tycker att är alldeles för älskvärd och ger mig alldeles för stora komplimanger om han menar att jag ensam skulle vara den som kan ta ansvar för den största satsningen någonsin på polisen. Jag måste ödmjukt säga att det faktiskt inte är bara min förtjänst, det är många andra också som har hjälpt till med denna stora satsning. Men tack ska du ha i alla fall. 42 (): Justitieministern känner tydligen en djup oro för situationen inom den så kallade alliansen. Som kontrast till detta kan man ställa hans egen lilla kartell där kärleken sprudlar på ett sådant sätt att ingen i landet ens förväntar sig att man ska försöka bilda en gemensam regering. Det är väl skillnaden. Vi har ambitionen, och den finns inte på er sida. Jag har inte fått svar på min tredje fråga: Vad har justitieministern för målsättning när det gäller antalet verksamma poliser i ? Jag inser att detta kan låta tjatigt eftersom vi har diskuterat detta så . Man kan lätt avfärda det med att det inte bara är antalet som är viktigt. Jag skulle vilja ta ett litet exempel från den stad som jag kommer från, . Där finns en polis som heter och som arbetar med ungdomsbrottslighet. Hon konstaterar att polisen känner till ett oerhört stort antal ställen i kommunen där det säljs illegal sprit och cigaretter, och man misstänker även narkotika, till ungdomar och minderåriga. På ett föräldramöte där talade om dessa frågor frågade några föräldrar varför polisen inte gör något mer åt det. Då svarade hon lite uppgivet att eftersom man är för få poliser i stan är det inte så ofta som man har möjlighet att göra tillslag. Man vet att det säljs narkotika, och man vet att det säljs alkohol svart till ungdomar, vilket är ett stort problem. Men polisen svarar att det är få poliser i stan och att det inte är så ofta som man har möjlighet att göra något. Det är resultatet av att det saknas poliser, . Och det är väl på något sätt därför som vi tjatar om detta i kammaren. 43 (m): Det var justitieministern som fick mig att begära ordet eftersom justitieministern påstår att inte planerar att förtidspensionera 1 200 poliser som är äldre men fullt friska. Det stämmer inte. Jag sitter själv i . Jag har varit med om att behandla frågan. Jag har varit med om att fatta beslut, och jag har reserverat mig på den här punkten. Det står tydligt och klart i detta dokument, och det finns till och med en tabell, hur många man räknar med att man måste förtidspensionera för att ha råd att anställa de nyutbildade poliserna. Det är möjligt att har fått nya direktiv, men de har inte kommit till styrelsens kännedom än så . Jag tycker att detta är en väldigt allvarlig konsekvens. Jag får alltid höra från justitieministern att antalet poliser har ökat, och det är alldeles korrekt. Det är väldigt roligt att se att antalet poliser har ökat . Men om man går in i samma budgetunderlag från RPS kan man se att det ska vika under nästa mandatperiod, detta bland annat på grund av denna avveckling av friska poliser. Dessutom finns det redovisat tydligt och klart att anser att en konsekvens av regeringens ekonomiska politik är att man behöver halvera antalet poliser som utbildas. Min fråga till justitieministern är enkel: Anser justitieministern att nu ska börja planera för en minskning när det gäller utbildning av poliser, vilket innebär att vi måste diskutera strukturen på det hela också? Konsekvensen av de åtgärder som planeras med anledning av regeringens budget är att man ser att det totala antalet poliser minskar om . Det är en utveckling som vi moderater inte vill se, och förhoppningsvis inte heller justitieministern. Men då krävs det att justitieministern är beredd att berätta att regeringen avser att tillföra resurser eller möjligen komma med någon annan briljant idé om hur man ska kunna effektivisera på något sätt för att ha råd med den personal som jag tror är alldeles nödvändig för att klara uppgifterna. 44 Justitieminister (): När det gäller avtalspensionärerna nu har jag sagt det så har jag fått det klara beskedet från . Låt honom själv svara på detta, så tror jag att det blir ännu enklare. Vi kommer att fortsätta att satsa de pengar som behövs för att kunna utbilda de poliser som vi har sagt ska utbildas . Och vi kommer inte att acceptera en situation där poliser ska pensioneras av ekonomiska skäl, däremot av verksamhetsskäl. Vi kommer naturligtvis att behöva tillföra ytterligare resurser till polisen även framöver eftersom de blir fler och fler. kommer det att ske ökningar på sammanlagt . Vi har också sagt, vilket alla har kunnat konstatera, att när det har behövts ytterligare medel har vi också tillfört det. Det är därför som vi har haft en budget som trots allt har varit i balans och till och med haft ett visst överskott, även om det naturligtvis inte är något som man i första hand strävar efter som det viktigaste. Men vi har haft en budget i balans i rad. Vi kommer att fortsätta med denna satsning. Jag kan inte här och säga jag har inte heller mandat att göra det hur många poliser som det ska finnas 2007, 2008 och 2009. Men jag kan säga att det finns en mycket stor övertygelse om att antalet poliser naturligtvis även i fortsättningen kommer att behöva öka. Vi är helt överens om det. Men i vilken utsträckning det kommer att ske, kan jag inte svara på här och . Det ber jag att få återkomma till. 45 (m): Jag lovar justitieministern att jag ska fråga om detta ärende också och ta upp det eftersom jag har varit mot denna ättestupspolitik som bedrivs inom polisen. Jag tror nämligen att det är fel signal att skicka till medarbetare att man vid en viss ålder inte duger. Det är väldigt lätt att man får den signalen att gå igenom. Vi behöver all den kompetens vi kan få. Vi har inte horder av inkompetenta lata poliser som inte skulle kunna göra mer. Men de lider av ett bristande ledarskap, vilket inte minst avhandling, som diskuterades i tv i går, visar. Vi får igen beskedet att regeringen tänker utbilda de poliser som man har sagt ska utbildas. Det vet vi. Vi ska utbilda 4 000 nya poliser. Det är lysande, och jag är jätteglad över det. gällde det frågan hur det blir sedan. Är det justitieministerns mening, om regeringen mot förmodan skulle sitta kvar efter valet, att vi ska minska utbildningen av nya poliser? I så fall måste RPS börja planera för att avveckla någon typ av utbildning om vi inte ska få en fullständigt vettlös ekonomi på utbildningsverksamheten. Utbildningsfrågorna när det gäller polisen över huvud taget är under stöpsleven det närmaste året, kan man säga. Det är väldigt viktigt att få besked om vilken volym man åtminstone kan tänka sig. Jag tycker mot bakgrund av vad jag hör när jag träffar människor runtom i landet jag ska åka upp till och vet hur eländigt det är att det är väldigt svårt att försvara en politik eller ens att hålla med om det, och det är därför jag inte gör det, där det handlar om att vi nu ska minska utbildningen av nya poliser. Är det någonting man ropar efter i glesbygderna är det att få nya pigga utbildade poliser. Man har det väldigt svårt. Där har man verkligen många äldre poliser, inte trötta men sådana som kommer att gå i pension. De är rädda att om vi utbildar för få poliser, finns det ingen som kan komma till , eller vad vi nu ska prata om. 46 Justitieminister (): Som sagt: Jag får återkomma vad gäller 2008 och 2009, men jag kan redan nu säga att det inte finns någon avsikt att inte utbilda fler poliser. Det finns ingen avsikt att lägga ned någon av utbildningsplatserna. Jag skulle tro, utan att ge mandat på det, att det tvärtom kan behövas ytterligare framöver det vet vi inte. Låt oss i stället fortsätta med den utveckling som sker inom polisen. Också där finns det saker som naturligtvis kan bli bättre, men väldigt många bra saker kommer att göras. Låt oss fortsätta att debattera de här sakerna. Det var väldigt tråkigt att nu har dragit sig ur, men jag vet att det inte är själv som vill det. Det är beklagligt att partiledningen har förbjudit att ha den här debatten, men vi kanske får möjlighet att ha den . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:552 om anslag till domstolarna 47 Justitieminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att domstolarna rent faktiskt ska få ökade ekonomiska resurser för . Som jag redogjorde för vid interpellationsdebatten finns det behov av ytterligare resurser till domstolsväsendet med hänsyn till ökningen av antalet inkommande mål och det pågående reformarbetet. Regeringen har, i den av antagna budgetpropositionen, föreslagit en ramhöjning av domstolsväsendets anslag med . I budgetpropositionen aviserades också en ramhöjning med ytterligare 90 respektive 125 miljoner. Tillskottet och de aviserade tillskotten innebär att man kommer att ha en anslagsnivå som ligger nivå. En annan sak är att regeringen har tvingats vidta utgiftsbegränsande åtgärder för . Åtgärderna innebär att av anslagen samt det anslagssparande som fanns vid utgången av 2004 ställs till regeringens disposition samt att anslagskredit inte medges . Dessa åtgärder syftar till att undvika att överskrida utgiftstaket och gäller generellt för hela statsförvaltningen. De utgiftsbegränsande åtgärder som vidtagits innebär inte en omvärdering av tidigare ställningstagande av domstolsväsendets resursbehov. har fört en dialog med om resurserna till domstolsväsendet. Dessa har resulterat i att domstolsväsendets anslag i vårpropositionen tilldelades ytterligare engångsvisa medel på . Av dessa är avsedda för tidigare målökningar och avsedda för att finansiera domstolsväsendets förberedelser för de nya arbetsuppgifter som följer av den nya instans- och processordningen avseende utlännings- och medborgarskapsärenden. dialog med fortsätter för att klargöra vilket ytterligare behov som kan finnas . Väl fungerande domstolar handlar dock inte bara om ekonomi. Det är också viktigt att arbetet reformeras. har regeringen lämnat propositionen En modernare rättegång. Förslagen i propositionen kommer att leda till att domstolarnas dömande verksamhet kan bedrivas mer effektivt. Bland annat kan handläggningstiderna förkortas och risken för inställda förhandlingar minska. Moderna och mer flexibla rättegångsregler är bara en om än en betydelsefull del av det omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet som regeringen bedriver . Reformarbetet är även inriktat på att se över domstolarnas yttre och inre organisation samt att renodla domstolarnas verksamhet. Detta arbete kommer att fortsätta med kraft. 48 (): Jag ska börja med att tacka justitieministern för det svar som jag just nu har hört på min interpellation. Det är inte bara jag utan hela som känner stor oro för situationen i domstolarna. Vi kan inte se domstolarna som vilken statlig myndighet som helst. Jag skulle önska att vi i hade gått lite längre när det gällde Montesquieus maktfördelningslära och särat domstolarna från den verkställande makten. Men man kan gå en bit på vägen, och det skulle regeringen ha kunnat göra genom att göra ett undantag för domstolarna när regleringsbrevet utfärdades och anslagskrediten drogs in som innehöll en del av de 110 miljoner som vi beslutade om här i . Den allvarliga situationen i domstolarna känner justitieministern väl till, men jag ska ändå återge vad som sagts av ett par chefsdomare. Jag börjar med lagmannen i , , som har uttalat: Det som inträffat är mycket anmärkningsvärt. När jag fick del av regleringsbrevet trodde jag knappt mina ögon. Jag kan inte minnas en liknande svängning i de ekonomiska förutsättningarna inom rättsväsendet. Presidenten i har uttalat: Jag har inte varit med om något liknande tidigare. För hovrättens del räcker dessa pengar , inte tolv. Chefsrådmannen i talar om kaos på sin avdelning, och , i , säger att hon kan återbesätta bara två av åtta pensionsavgångar. Jag skulle kunna fortsätta och göra detta till en lång lista, men jag vet att justitieministern väl känner till detta. Det har förekommit debatter både muntligen och i tidningar om detta. Det tillskott på 55 nya miljoner som kom i tilläggsbudgeten skulle, angavs det i propositionen, göra att man skulle klara av överklaganden om färdtjänst och Riksfärdtjänsten. Det måste vara felskrivningar. Jag tror mera på vad justitieministern har sagt , att det är ett allmänt tillskott till domstolsväsendet. Vad som händer i domstolarna är att måltillströmningen har ökat . Den fortsätter att öka. Jag har ingen statistik mer än från den domstol som jag känner bäst till, nämligen den i . Där har man räknat fram att brottmålen har ökat under de här fyra månaderna och familjemålen . Det finns ingen anledning att tro annat än att det fortsätter. Justitieministern vill gärna tala om förändringar i domstolsväsendet. Vi har fått en proposition om ett modernare rättegångsförfarande. Det har vi från tacksamt tagit emot. Vi är överens med regeringen om de här förändringarna, även om det ska tillstås att vi hade många diskussioner och överläggningar om vi skulle acceptera prövningstillstånd till hovrätt vad gäller tvistemål. Men till slut kom vi fram till att vi skulle kunna acceptera det. Det skulle kunna vara en hjälp till att lösa en del av de problem som redan finns i domstolarna. Vi lade också särskilt märke till, och det har säkert justitieministern också gjort, att Lagrådet tog sig friheten att uttala att det inte bara är fråga om förändringar i systemen, här måste också pengar komma till domstolsväsendet. Jag vill avsluta detta inlägg med att fråga: Kan inte domstolscheferna i denna debatt få ett besked från justitieministern att man kan få använda anslagskrediten, att domstolarna säras från övrig statlig verksamhet? 49 (): Domstolarna har en unik roll att spela i samhället. Det är en myndighet som inte är riktigt som alla andra. Det är väldigt viktigt att våra domstolar är oberoende från den verkställande makten, från regeringen. Men såsom det ser ut är man väldigt beroende av regeringen på ett sätt som är olyckligt, inte minst när det gäller den ekonomiska styrningen som gör att domstolarna lämnas lite vind för våg, hävdar jag. Vi har hört redovisa hur ekonomiskt pressat läget är och vilka effekter det får för domstolarnas arbete. Man kan utveckla detta ytterligare och fundera över vilka effekter det kan få för rättssäkerheten. Allt större balanser tillsammans med en ökad måltillströmning gör att människor får vänta väldigt länge på att få sin sak prövad, och tid är också en del av rättssäkerheten. Vid sidan av det pressade ekonomiska läget är det också stora förändringar och reformer på gång som vi har diskuterat, men vi är inte helt överens som syftar till att spara in 110 miljoner , en besparing som nu har drivit igenom. Det pågår ett generationsskifte inom domstolarna som också tar kraft, tid och resurser, och man håller på med stora administrativa omställningar för att få domstolarna att fungera ännu bättre. Som lök på laxen har det nu tillkommit en diskussion om lönesättningen. Varken justitieministern, jag eller någon annan i ska blanda sig i denna lönedebatt, herr talman. Men principerna för att man nu ska införa mer individuella löner också i är minst sagt konstitutionellt tveksamt. Vissa domare hävdar att det är konstitutionellt oacceptabelt och ett brott mot domstolarnas oberoende. Jag är inte beredd att gå riktigt så långt, men jag är beredd att gå så långt som att säga att liberalerna har mycket svårt att acceptera att man håller på med så konstitutionellt tveksamma åtgärder. Det kan öppna upp för misstankar om att domare är lojala i en viss riktning och att de får belöningar om de avgör mål, kanske inte fel, men i alla fall fort. Detta ska betygsättas på något sätt. Det blir väldigt konstigt och är faktiskt unikt i västvärlden. Jag har några synpunkter på detta om justitieministern tycker att det här är ett sätt att gå vidare på när det finns så starka konstitutionella invändningar. Jag har mycket svårt att se det. Den borgerliga alliansens förslag är i stället att ska frigöras och att man ska markera att det är en unik myndighet som kanske inte alltid behöver drabbas av den enorma osthyvel eller snarare lie som regeringen tar fram när budgeten inte håller eftersom man har så konstiga samarbetspartner och konstig politik. Då skär man ned på . Är det en jättemyndighet, eller? Sprutar det ut pengar ur statsbudgeten via ? Så är det ju inte. Det är en relativt liten och mycket viktig myndighet och enligt grundlagen en helt avgörande myndighet som drabbas av regeringens besparingar. Stöder regeringen detta med individuell lönesättning också på det här området? Det finns på andra områden än rättsväsendet där det är mindre tveksamt. Beror det på att det är lättare och billigare att höja lönen för några få för att kunna rekrytera de skickligaste juristerna till domstolarna än vad det är att höja lönen för alla med ämbetet att vara ordinarie domare i domstolar? Har detta med ekonomi att göra? Eller ser regeringen över huvud taget inte att det finns några konstitutionella problem i den delen? Det är ju väldigt allvarligt om det beror på ekonomiska besparingar att regeringen så starkt stöttar någonting som är så allvarligt och tveksamt från konstitutionell synpunkt. 50 (): Jag tänkte ta upp en annan fråga som rör och dess ekonomi. kommer framför allt vi stockholmare att bli drabbade av ytterligare beskattning i form av biltullar eller trängselskatter trots ett väldigt massivt motstånd från kranskommunerna. För borgarrådet som lovade att inte införa biltullar kommer det här att bli verklighet . Denna försöksverksamhet kommer att kosta stockholmarna och skattebetalarna . Detta får också konsekvens för domstolarna. I har det diskuterats vad kostnaden kan komma att bli. Det finns ingen som vet det , men det finns en försiktig beräkning. Om så lite som en promille av bilisterna skulle överklaga sina trängselskattemål skulle det kosta domstolarna mer än . Jag undrar vilken beredskap regeringen har och vilka beräkningar justitieministern gör av kostnaden för trängselskatten. Hur många jurister och hur mycket personal kommer att behövas inom domstolsväsendet? Och vad blir prislappen för detta försök för domstolarna? Det är min fråga. 51 (m): Vi radar upp de problem som finns inom för ministern.