prot · GS0986 · 2005-03-08 00:00:00 — Detta är faktiskt en utrotad gammal fattigdomssjukdom i . Vi pratar här om 420 nya fall , varav 300 är sådana som redan är smittade när de kommer till . Men eftersom vi inte får tag på alla jag tänker nu på anknytningsfallen ställer jag mig frågan: Hur många går och är smittbärare som vi inte har en aning om? Det här hoppas jag att hälsominister tar till sig och tar in i utredningen och förslaget. Min fråga är naturligtvis också: När kan man tänka sig att de här förslagen läggs på bord? 40 Statsrådet (): Vi planerar i att propositionen ska komma till . Vi har precis börjat med beredningen och faktiskt haft ett möte med en referensgrupp av frivilligorganisationer. Så är tanken att vi ska göra. Sedan är det några olika pusselbitar. Först och främst ska vi klara av att erbjuda alla asylsökande hälsoundersökning i första steget, men inte ens dit orkar vi i systemet utan bara fyra av tio. Men om vi kan börja med att göra det får vi i alla fall bort en stor del av det man tror kan vara ett mörkertal. Det är som sagt var viktigt för den enskilde men också för samhället i övrigt. Ett sådant förslag finns från en utredning under där man vill skärpa och lagfästa den överenskommelse som finns mellan staten och . Sedan har vi de rent praktiska svårigheterna. har svårt att hitta de människor det faktiskt rör sig om. Det är ju ett bekymmer i sig och egentligen ett bekymmer som uppstod från det att för bestämde att man skulle inrätta ett eget-boende-bidrag så att asylsökande kunde flytta ut till exempel till släktingar . Det visade sig att det var ett bekymmer i sig. Vi har lyckligtvis precis tagit bort eget-boende-bidraget, för det bidrog till segregeringen på ett mycket tråkigt sätt. Men det bidrog faktiskt också till att det blev väldigt svårt att hitta individerna när man skulle genomföra de här hälsoundersökningarna. Också på den punkten tror jag att måste se till att skärpa sig. Det är klart att om vi skärper kraven på att hälsoundersökning ska erbjudas måste vi också se till att man hittar de människor som till exempel bor i ett sådant här eget boende. Den andra delen är anhöriginvandringen. Där ska faktiskt ansvara för att anhöriginvandrarna får tillgång till hälsoundersökning från det att den person som de har anknytning till fått uppehållstillstånd. Det finns en bestämmelse om det. Jag är inte helt säker på att den heller följs och att det fungerar riktigt. Det här är sådana frågor som vi tittar på i beredningen av den proposition som jag kommer att lägga fram. Jag tycker inte att vi ska rygga för detta heller. Tvärtom, det är viktigt att klara ut hälsotillståndet, framför allt kanske för den enskildes egen skull. Det handlar om medicinering. Bara att som hivsmittad få tillgång till bromsmediciner är enormt viktigt, både för att man inte ska utveckla aids och dö av sin sjukdom och för att smittbarheten minskar i förhållande till andra. Så blir det ju när virushalten reduceras i blodet. Vi lever också i en värld som kommer alltmer samman. Jag vet inte om jag missförstod när hon pratade om dem som kom till , om det var asylsökande, anhöriginvandrare eller bara folk som var på besök. Så kan man ju inte göra. Man kan inte hälsotesta folk som kommer till som turister eller bara kommer på besök. Det vore alldeles absurt och absolut ingenting som man ens ska tänka på. I så fall ska man ju hälsotesta folk vid gränsen. Ett sådant samhälle vill i alla fall inte jag leva i. 41 (): Jag kan börja med det sista. Vad jag menade var att jag har blivit informerad om att det gäller asylsökande som över huvud taget inte är motiverade att komma. Man får inte tag i vissa grupper. Jag behöver inte peka ut gruppen här kanske. Känner man sig ung och frisk och tror sig vara frisk kan man kanske ändå vara bärare av andra könssjukdomar som också kan föranleda ytterligare smittor, som hiv, som man inte vet om. Det är ju alltid så. Det är så i vårt svenska samhälle också. De som behöver komma till barnavårdscentralen kommer inte, och de som behöver komma till något annat och få hjälp kommer inte. Det är precis samma mönster här. Men här är det så uppenbart smittsamma sjukdomar vi pratar om. Det är det vi måste komma åt, eftersom hade utrotat till exempel tuberkulosen. Det är tråkigt att känna att vi har så många fall . När det gäller bromsmedicinerna är det viktiga ju att man ska kunna behandla dem som är sjuka. Då tycker jag att anhöriginvandrarna ska erbjudas hälsokontroller. Vad som har sagts mig är att landstingen inte gör det något vidare. De som är anhöriga kommer inte dit. Hälsoundersökningen ska göras . Det är ju också väldigt olyckligt att sätta upp den tvåårsgränsen. Är man smittbärare hinner det hända rätt mycket. Man hinner vara ute i samhället rätt mycket och sprida olika smittor. Därför kanske tidpunkten också är viktig. Man ska göra hälsoundersökningen så snabbt som möjligt när man har fått tillståndet för anhöriganknytning. Jag vill tacka folkhälsominister för den här debatten. Jag tror att det var viktigt att få lyfta fram det här eftersom ärendet bereds i . 42 Statsrådet (): Först och främst är vårt grundläggande problem att vi erbjuder hälsoundersökning till alldeles för få. Av de asylsökande är det som sagt inte ens som får det här erbjudandet. Vi vet att när man väl får erbjudandet är nästan alla med. Det vi vill försöka se till att göra är att skärpa detta så att alla verkligen blir erbjudna. Då kommer man en god bit på väg. Sedan får vi konstatera att det också finns ett bekymmer som vi kan se när vi tittar ut över våra grannländer. Vi har ganska snabb ökning av problemen på vissa håll, vilket innebär att vi också den vägen, bara genom våra grannländer, kan riskera att hamna i en ännu större problematisk situation än . Jag var i och öppnade en utställning. Då fick jag mig till livs att man bara i har ungefär 30 000 hivsmittade på en befolkning på fyra och en halv miljon. Vi har nio miljoner här och ungefär tre och ett halvt tusen som är hivsmittade. Det talar lite om proportionerna. är bara om hörnet. Då tror jag att det gäller för oss att se till att de som kommer hit som anhöriginvandrare eller asylsökande får tillgång till hälsoundersökning. Det är det första, så att de får mediciner och behandling. Det andra är att vi jobbar väldigt aktivt med det som vi är väldigt bra på, nämligen det förebyggande arbetet när det gäller sexuellt överförbara sjukdomar. Jag tror att vi har mycket att göra. Det visar inte minst utvecklingen när det gäller exempelvis klamydia. Vi återkommer till detta när vi ska landa i förslagen i hivpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § Svar på interpellation 2004/05:348 om och det nya biståndsinstitutet 43 Statsrådet (): har frågat statsrådet dels vilka bedömningar som gjorts när den planerade utvärderingsmyndigheten för biståndet blev en del av förslaget om omlokalisering av statlig verksamhet, dels vilka åtgärder som avses att vidtas för att garantera att den nya myndigheten får tillgång till den nödvändiga forskningsmiljön. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. höga ambitionsnivå i utvecklingssamarbetet ska självklart motsvaras av en lika hög ambitionsnivå i utvärderingsverksamheten. Regeringen har fattat beslut om att inrätta en ny självständig myndighet med ansvar för att utvärdera det svenska biståndet, internationellt utvecklingssamarbete. Beslutet grundas på regeringens förslag om inrättande av en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet i propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling som godkände . Utifrån detta lät jag utreda former för utvärderingsfunktionen. I utredningen presenteras huvuddragen i det föreslagna organets utformning. Det ska vara producerande, verksamheten ska inriktas mot såväl samarbetsländerna och utvecklingssamarbetet som policybildningen i , multinationella organ och andra givarländer. I utredningen understryks också kravet på hög kvalitet i analysarbetet för att bli en ledande aktör i den internationella policyutvecklingen. Utredningen understryker också att självständigheten behöver garanteras på olika sätt, bland annat genom att organet blir en självständig myndighet och genom att det knyts till en universitetsmiljö. Tre lokaliseringsorter lyfts också fram av utredningen som särskilt lämpliga: , och . Regeringen redovisade verksamhetens närmare inriktning i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, Utgiftsområde 7). Huvudinriktningen för institutets verksamhet är att studera de två största svenska aktörerna inom biståndet, UD och Sida, samt att genomföra utvärderingar på plats i samarbetsländerna. Arbetet ska komplettera den utvärderingsverksamhet som redan bedrivs inom biståndet bland annat vid Sida. Samarbete ska ske med andra biståndsgivare och samarbetsländer. bereder olika frågor inför inrättandet av den nya myndigheten. Beträffande lokaliseringsort sker en bedömning utifrån en rad kriterier, bland annat närhet till forskningsmiljö inom relevanta ämnesområden och med internationella kontakter och nätverk, lokal arbetsmarknad och närhet till svenska granskningsobjekt. Ytterligare ett viktigt kriterium är möjligheten till oberoende. Att utvärderingsmyndigheten inkluderades i den delrapport som (N2004:15) presenterat var utredarens initiativ och beslut. I delrapporten föreslås att myndigheten placeras i . När det gäller förslaget om placering av utvärderingsmyndigheten och övriga förslag kan jag enbart konstatera att dessa bereds i och att jag inte kan föregripa regeringens ställningstaganden. 44 (): Tack så mycket för svaret. För del lägger vi stor vikt vid biståndet. Vi tyckte att det var positivt när hela i enighet beslutade att inrätta ett biståndsutvärderingsinstitut. Utredningen som biståndsministern tillsatte, utredning, kom . Man förordade då tre olika huvudalternativ för lokalisering. Som göteborgare såg jag genast möjligheten att jobba för skull. är ju andra stad, men vi har bara sex huvudkontor. Det är få statliga arbetstillfällen, och det gör att samhällsvetare tvingas flytta från . Dessutom har vi mycket relevant forskning på området, och det tänkte jag återkomma till . Jag jobbar för . Men jag blev lite orolig när kom med en annan utredning och föreslog att institutet skulle hamna i . Då blev jag orolig inte bara för del utan för kvaliteten för biståndsinstitutet som är så viktig. Jag tror att jag inte är ensam om den oron. Det är viktigt att institutet, som utredaren och ministern säger, placeras i en miljö nära högkvalitativ forskning, som har kontakter utåt internationellt och som kan bidra med input och idéer till utredningsarbetet så att vi får en bättre biståndspolitik. Jag har varit inne på hemsidan för för att se vad det är för ett universitet institutet ska hamna på. Jag blir oroad. Av hemsida framgår att det finns sex prioriterade kunskapsområden. Det är skog, miljö och material. Det är kommunikation och tjänstesamhälle. Det är lärande i skola och arbetsliv, regional identitet och välfärd, genusrelationer i samhället samt kultur och gestaltning. Ingenstans bland de sex prioriterade kunskapsområdena nämns någonting som har fokus på bistånd eller internationella frågor. Jag har vidare tittat på de disputationer som har ägt rum vid fram till . Det har varit 22 disputationer vid universitet från alla fakulteter. Ingen av titlarna indikerar på något sätt att någon av doktoranderna har sysslat med ämnen som har relevans för biståndsverksamhet. Därför blir jag orolig. har god forskning på området. Vi har en freds- och utvecklingsinstitution. Vi har en nationalekonomisk institution som är främst i landet när det gäller utvecklingsforskning. Vi har den bästa statsvetenskapliga institutionen i landet. Vi har en förvaltningshögskola. Vi har en socialantropologisk institution. Vi har också sektorsövergripande centrumbildningar som arbetar med , , och mänskliga rättigheter. 26 disputationer har ägt rum vid , och hela sju av dem berör biståndsfrågor. De gäller , , islamiska partier, krigsjournalistik, och kurdisk identitet. Det är av den här anledningen jag blir oroad. Med en placering i undergrävs institutets arbete. Jag vill höra en kommentar från biståndsministern, som är ansvarig för frågorna. Hur reagerar du över informationen om universitets arbete? Ämnar ministern att arbeta för att biståndsinstitutet tas bort från lista på olika myndigheter som ska placeras ut i landet? 45 (): Vi kristdemokrater har krävt ett oberoende internationellt institut som ska kunna granska biståndet. Vi tycker att det här är bra. När förslaget från Per kom läste jag det. Jag tyckte att det var väl grundat. Det han skriver är lätt att förstå. Jag är här för att tala för, inte emot, något. Det är utifrån den kultur vi har på när det gäller synen på bistånd. Men just i fråga om ett utvärderingsinstitut tror jag att det hade varit bra för synen på biståndet att det hade förlagts utanför . Vi kristdemokrater säger att vi är emot att flytta på olika departement och utlokalisera. Vi tycker att nya institut och så vidare ska placeras ut i samband med att de startas. Ett argument för att placera institutet i är att det är på samma sätt. Det framkommer i utredningen att det vid IFAU i finns en god intellektuell miljö och ett stort kunnande på området, men jag ska inte upprepa det har tagit fram om vilka kriterier som talar för . Jag har en undran. Ministern säger så här i sitt svar: Beträffande lokaliseringsort sker en bedömning utifrån en rad kriterier: bland annat närhet till forskningsmiljö inom relevanta ämnesområden och med internationella kontakter och nätverk, lokal arbetsmarknad och närhet till svenska granskningsobjekt. Ytterligare ett viktigt kriterium är möjligheten till oberoende. Då är min fråga: Vad innefattar lokal arbetsmarknad? Vad innebär det när ministern säger närhet till svenska granskningsobjekt? Ytterligare ett viktigt kriterium är möjligheten till oberoende. Finns det någonting som talar emot av det som framkommer i utredningen? Är det det förhållande som har till Sida ? Ligger det någonting i det? Vi vet att det i Per utredning konstateras att det av universitetsorterna bara är , , och som har den bredden att de utgör tänkbara miljöer för det aktuella utvärderingsorganet. De fyra universiteten ska jämföras vad gäller aktuell position och utvecklingsmöjlighet i forskarsamhället. Det Per tar upp är i synnerhet kärnämnena ekonomi och statsvetenskap. Jag skulle utifrån ditt svar på den frågan vilja veta vad som menas med det. 46 Statsrådet (): Jag ska börja med att återigen säga det som jag sade i svaret, att har lagt sitt förslag. Jag ska försöka kommentera frågor utan att föregripa regeringens beslut. De diskussionerna pågår självfallet just , och jag ska inte och tänker inte föregripa beslutet och därmed inte heller sätta ned foten. Vi tittar på helheten i lokaliseringsfrågorna just . Vad gäller utvärderingsfunktionen delar jag synen på vikten av att den blir bra. Det är oerhört viktigt att vi kan utvärdera den bra biståndsverksamhet som vi bedriver i och byta erfarenheter mellan svenska projekt och med andra delar av världen. De kriterier som har lagts fast för utvärderingskompetensen är de kriterier som tog fram i sin utredning. Regeringen och jag finner dem alla högst relevanta. Men vid beslutet om lokaliseringsort blir det självfallet en sammanvägning av de kriterierna, och något av dem kommer att bli starkare än de andra vilket är för tidigt att säga. En sak som jag vill stryka under är att bistånd handlar om ett stort antal sakämnessektorer. Några av dem är man duktig på vid i en svensk miljö. Det är till exempel det område som tog upp, om genuskunskap. Det är ett område som är viktigt i biståndet. Därmed kan man se att olika universitet , och andra har kompetenser som är relevanta i en utvärdering av biståndet. En kompetens som också måste finnas i utvärderingsmyndigheten är utvärderingskompetens som sådan. Det är också en kompetens som kanske inte alltid är kopplad till internationella kontakter. Den är det ibland, men den är det . har byggt upp en väldigt bra och spännande verksamhet, men det man möjligen brister i är just de internationella kontakterna. Möjligen kan man samarbeta med eller någon annan. I har man en fantastisk internationell verksamhet. Man deltar på olika sätt i forskning, i utbyte och så vidare på det internationella området inom olika sektorer. Jag har både i mitt nuvarande och i mitt tidigare jobb haft glädje av erfarenheterna därifrån inom olika sektorer och inom olika ämnen som biståndet fungerar i. Det är jag fullt medveten om. Kriterierna handlar om olika saker. Närhet till forskningsmiljö inom relevanta ämnesområden blir ett väldigt brett kriterium, eftersom biståndet handlar om så breda sektorer. Det handlar om genuskunskap, som jag sade förut, men det handlar också om utbildningspolitik. Internationella kontakter är viktiga, liksom lokal arbetsmarknad, att kompetensen finns, att ha den arbetsmarknaden. Det blir en sammanvägning av de olika kriterierna, vilket blir viktigast när vi väl beslutar om lokaliseringsort. Oberoendet handlar om att för att kunna göra utvärderingar måste man vara oberoende från dem som man ska utvärdera. Det var en väldigt viktig del av beslutet det gäller både från UD och från Sida möjligen också oberoende från finansiering av biståndsmedel. 47 (): Det är glädjande att höra att biståndsministern verkligen värnar det här institutet och vill att det ska bli ett bra institut. Det är det jag också vill. Det är sant att man har genuskunskap vid , och det är en väldigt viktig del av biståndet. Men vi kan inte komma ifrån att det är en större bredd i forskningen både i , i och i , som Per i sin utredning kom fram till var de bästa alternativen. Det var inte någon av de 22 doktorsavhandlingarna vid som handlade om genuskunskap. Det finns säkert en institution, men de har nog inte så många doktorander i och med att det är ett nytt universitet. Institutet kan behöva en stor bredd av olika forskare för att kunna träffas och äta lunch, få idéer och kontakter, inte bara utomlands, när det gäller intressant forskning. En annan fördel med , som jag ser det, är just oberoendet. Man har hört om konsulter i som verkligen månar om att ligga geografiskt placerade så nära Sida som möjligt, gärna gatan intill. Kontakter spelar ofta roll, och om man ska vara oberoende kan distans vara bra. Det talar också till fördel. Jag frågade när institutet blev en del av utredning, och jag tolkar ditt svar som att han själv tog sig friheten att plocka in institutet i omlokaliseringsutredningen. Det innebär att det inte kommer från regeringen, att det inte kommer som ett initiativ från ditt håll. Jag ställde frågan om du var villig att verka inom regeringen för att ta bort det här institutet från regeringens slutliga förslag. Det rör sig ändå bara om ungefär 16 arbetstillfällen, och det kommer inte att påverka arbetsmarknaden i nämnvärt. Däremot skulle det kunna vara oerhört positivt för institutet att placeras i . Jag skulle vilja upprepa den frågan. Jag skulle också vilja fråga: När kommer regeringen att ta det slutliga beslutet om lokaliseringarna? Vet ministern det? Finns det en möjlighet att påverka, eller är det här förslaget från ganska fast? Eller bedömer biståndsministern att det kommer att finnas utrymme för att regeringen tar andra beslut än enligt hans förslag? Det var de tre frågorna. 48 (): Jag tycker att på ett väldigt förtjänstfullt sätt har tagit upp de kriterier som talar för , eftersom jag fortfarande envisas med att det skulle vara bra för , för biståndet och för om vi fick detta lokaliserat till . Jag tror att det är oerhört nyttigt. Om man ser på Per utredning kommer det också fram att man hade gjort en översikt över den statsvetenskapliga forskningen i landet som publicerade 2002. Jag sade att jag inte ska tala emot någonting, men man noterade en viss ovilja mot formella modeller och statistisk analys och en fokusering på interna svenska problem, karakteristika som innebär att förutsättningarna för samarbete över disciplingränserna med framför allt ekonomer inte är de bästa och att en inriktning mot utvecklingssamarbetets problem kräver en viss omorientering. Utan att gå in på hur institutionerna i arbetar har vi ju en anda av samarbete som är väldigt unik för . Vi har lärt oss det. Det är viktigt i det här skedet. För ett oberoende institut är det viktigt att man kan hitta former. Jag kan inte gå upp för ytterligare en replik, men det hela talar för också när det gäller miljöfrågor. Där är man ju stark. Genusperspektivet togs upp tidigare, men även miljöfrågorna inom biståndet är viktiga. 49 Statsrådet (): Miljöfrågorna är också jätteviktiga i biståndet. Det är det som är utmaningen, att hitta en avvägning av kriterier och kompetenser som täcker de frågor som vi tycker ska genomsyra en utvärdering. Det handlar om ett institut och en myndighet som har förmågan att själv utvärdera och upphandla personer som gör utvärderingar av det breda och stora biståndet som kommer att bli större eftersom vi gemensamt står bakom enprocentsmålet som vi kommer att uppnå . förslag är intressant och bra ur alla möjliga perspektiv. Det är en väl genomarbetad produkt. Den har vägt olika kriterier mot varandra. Den har dock fått en kritik. Det är att den kanske är för inriktad på kompetens kring ekonomi. Man måste se helheten i biståndet. Det handlar om frågor som vi har pratat om här men också sociala sektorer på annat sätt. Det är några av de faktorer som vi också tittar på , det vill säga ämneskunskaper. Det har han tagit upp även om han har definierat ekonomkunskap som en större del än vad det kanske måste vara i det här sammanhanget. Utvärderingskunskap är ju självklart ett absolut krav. Vi håller på och väger de här kriterierna mot varandra. Det finns kompetens på olika universitet runtom i . Det gäller , och jag var i går i och på som också har alldeles utmärkt kompetens på de här områdena. Jag vet att är en fantastisk stad och har mycket kompetens på olika områden, även om jag som åttonde generationen stockholmare tycker mycket om . Vi håller på och väger alla de här kriterierna mot varandra. frågar mig om jag ämnar arbeta för att institutet ska tas bort från lista. Det pågår en diskussion , och jag tänker inte föregripa den. Vad som händer med den diskussionen är nästa omöjligt att säga just , men att det pågår en diskussion är helt klart. Det betyder att jag egentligen har svarat på den sista frågan om huruvida det finns andra förslag. Ja, det gör det, men var det kommer att landa någonstans vet inte jag. Jag kan inte föregripa den diskussionen. I samband med vårpropositionen kommer regeringen att presentera sitt förslag till . Det blir vid ungefär samma tillfälle som utvärderingsinstitutets lokalisering kommer att presenteras. Vi hade från början en plan om att sätta utvärderingsinstitutet i sjön . Det kommer vi troligen inte att hinna. Det finns en kortlista med förslag på namn på chefer. Vi har med hjälp av en rekryteringsfirma satt i gång med att ta fram namn på chefer. De har börjat intervjua, men lokaliseringsorten kommer att vara avgörande för flera av de personer som står på listan. Det är bara att sätta i gång så fort som lokaliseringsorten är beslutad. 50 (): Jag tackar för svaren. Jag tycker att det är viktigt att ta den här möjligheten att lägga till lite mer för del. Det stämmer när jag träffade företrädare för olika institutioner tyckte vi att det var lite väl mycket betoning på nationalekonomi i utredning. Bland annat är demokratifrågor jätteviktiga för biståndet. Vi har i en väldigt duktig statsvetenskaplig institution. Jag vet att har skickat in brev till dig och den remissomgång som har varit och fört fram bredden. är bra på att arbeta tvärvetenskapligt i de olika centrumbildningarna. Vi har också en magisterexamen i utvärdering vid . Det är en viktig bit i detta.