prot · GS09118 · 2005-05-11 00:00:00 — När det varit fråga om att konkret lösa de frågor som uppstår har man tydligen upplevt att uppgiften var övermäktig. Därför är det bättre att gå pragmatiskt till väga om man ska nå önskat resultat. För alla studerandegenerationer i till exempel min hemstad, , som byggt upp nationsväsendet är det av allra största betydelse att inte skattesituationen förändras. Det handlar om vård av fastigheter som är ganska kostnadskrävande och som en slopad skattesituation skulle innebära oerhört stora svårigheter för. Den skatterättsliga statusen är helt uppbyggd kring den offentligrättsliga statusen. Ett avskaffande av det formella obligatoriet leder då automatiskt till en ändring. Man kan då inte i förväg ge några garantier om vad som händer. Därför går det inte att genom ett beslut säga att nu avskaffar vi obligatoriet och sedan gör vi utredningar och hoppas att det ska kunna gå bra att lösa alla frågor. Visst kan man tillsätta utredningar och titta på olika konsekvenser. Men man kan ju inte i förväg säga att man då kommer fram till en lösning som ska kunna innebära att man just avskaffar obligatoriet. Jag beklagar att utskottsminoriteten även detta år valt en sådan lösning, som ju är prövad tidigare 1991 och som man också prövade med föregående år. Den lösningen är ju prövad utan att önskat resultat nåtts. En mer förutsättningslös utredning, en konsekvensredovisning av ett avskaffande som till exempel efterlyses i motion, tycker jag möjligen hade kunnat vara en grund för en bredare kompromiss i utskottet. I stället är det mycket tillfredsställande att också regeringen, när utskottet nu har redovisat frågan i enlighet med den motion som jag har talat om, tydligt har skrivit att den expertutredare som ska gå igenom ärendet inte ska föreslå några ändringar beträffande den skatterättsliga statusen, det vill säga att man inte inom ramen för kårers och nationers offentligrättsliga ställning ska driva någon fråga som skulle försämra den skatterättsliga statusen. Det är ett område som utredaren inte ska gå in på. Det är självfallet inte helt enkelt för mig att rösta i det här ärendet och än en gång påverka utgången mot vad mina partivänner i utskottet anger. Jag beklagar verkligen att man inte har försökt att skriva ihop sig i utskottet om en linje att kunna gå fram stegvis. Slutligen något om detta med obligatorium och föreningsrätt, även om det i viss mån är ett obligatorium med citattecken eftersom exit-möjligheter nu är på väg. Man kan fråga sig: Är detta så oerhört märkvärdigt? Några har gjort jämförelsen med en kommun och sagt att en studentkår sysslar väldigt mycket med rent studentkommunala frågor studentbostadsbyggande, hälsovård, studiesocial bevakning och så vidare vid sidan av att man är det organ som också väljer representation i universitetsorgan. Och det är klart att en kommun har ett obligatoriskt medlemskap. En studentkår har det också. Man ska vara registrerad vid och därmed ingå i en kår. Men vilka fler ställen finns det där man obligatoriskt måste vara med? I bostadsrättsföreningar är detta reglerat. Köper man en lägenhet på ett visst sätt är det obligatoriskt att tillhöra bostadsrättsföreningen. Jag är obligatoriskt ansluten till en samfällighetsförening som berör ett antal radhus. Jag kan inte gå ur den så länge jag bor i området. De personer, bland annat i den här kammaren, som arbetar som advokater har obligatorisk tillhörighet till . Och jag tror faktiskt, fru talman, att det här i finns en obligatorisk anslutning till idrottsklubb. När det finns sådana obligatoriska medlemskap är det viktigt att man inte kan kränka den enskilde genom att den typen av till exempel föreningar sysslar med andra saker än det som de ska syssla med. Därför är det så oerhört väsentligt att man får en reglerad kompetens så att till exempel studentkårer inte kan ägna sig åt att göra uttalanden om saker som inte hör hemma i studentkårer. Den garantin har inte funnits tidigare. Men uppenbarligen kommer man nu genom denna utredare att lösa dessa frågor. Det är då viktigt att man har en reglerad kompetens och att man har en reell besvärsrätt. Med utgångspunkt från det som jag har sagt är jag nöjd med utskottsmajoritetens skrivning. Jag har en kollega från , , som också har skrivit under motionen och som är lika nöjd som jag att den här utredningen har kommit till stånd. är sjuk, inte alltför allvarligt hoppas jag. Men hon är sjukskriven ett tid framåt. Hon kommer alltså av den anledningen att vara utkvittad vid morgondagens votering. Det är alltså inte fråga om någon självvald utkvittning. Det har verkligen bett mig att framföra, utan det är fråga om en kvittning på grund av sjukdom. Men det är ingen tvekan om att om skulle vara här skulle hon också rösta med utskottsmajoriteten i detta ärende. 172 (): Högre utbildning är viktig. Högre utbildning är mycket viktig. Ja, högre utbildning är till och med enligt alltfler så viktig att den egentligen är grunden för den framtida välfärden och den ekonomiska tillväxten. Men likväl, fru talman, är högre utbildning i det kanske sista statliga planmonopolfästet. Staten bestämmer vilken utbildning som ska ges, var utbildningen ska ges, vem som ska ge utbildningen och hur mycket utbildningen ska kosta. Självklart behöver jag inte också påpeka att vi befinner oss långt ifrån etableringsfrihet. Det är regeringen som bestämmer om nya institutioner ska få ge högre utbildning. Den här hårdhänta styrningen har naturligtvis satt sina tydliga spår. På vissa ställen och för vissa utbildningar är det mycket långa köer. Och på andra orter gapar stolarna tomma. Och så blir det av naturliga och ganska lätt begripliga skäl i det statliga eller över huvud taget i det planeringsekonomiska tänkandet. Men studenter låter sig alltså inte så lätt styras. De väljer att plugga de ämnen som de vill och på de platser som de vill. För vissa går det snabbt att förverkliga sina önskemål. För andra tar det . Dåliga betyg i skolan gör att de inte kommer in på de utbildningar som de vill. Men dörren är inte stängd för den sakens skull. Då återstår sådant som komvux. Man läser på komvux i månader och för att få bättre betyg. Denna strategi är förenad med stora både privatekonomiska och statsekonomiska kostnader. Andra studenter kan av olika skäl som sjukdom eller någonting annat ha missat sina studier så till den milda grad att de inte längre får studiemedel. Då återstår egentligen bara att arbeta och försöka tenta ihop de poäng som man behöver för att på nytt få studiemedel. Även detta är förenat med stora kostnader i form av att man missar tempo och tid. Det finns bättre vägar, eller rättare sagt, det fanns bättre vägar fram till . Då fanns möjligheter att eller läsa akademiska kurser som gavs av andra institutioner än de etablerade universiteten. Det var Kursverksamheten, , Sommaruniversitetet kalla dem vad ni vill. Det kostade några tusenlappar. Men dessa kurser var oerhört populära, och de var en fantastisk möjlighet för de studenter som hade missat sina ordinarie studier att på den vägen komplettera och läsa i fatt. De var en fantastisk möjlighet för de studenter som av olika skäl hade ett dåligt studentbetyg att komma igenom de flaskhalsar som finns för att sedan kunna gå vidare. De utgjorde också en bra avlastning för de befintliga universiteten. Och de kunde därmed använda sina resurser på de kurser som var mer resurskrävande. Men dessa möjligheter är alltså borta. Man får inte lov att sälja poänggivande utbildning. Det är förbjudet. Och så blir det i ett statligt planekonomiskt tänkande. Staten bestämmer allt. Jag förordar etableringsfrihet också när det gäller den högre utbildningen. Jag tycker att det är en självklarhet i ett fritt samhälle att även andra aktörer än ett statligt universitet och en statlig högskola ska kunna få sälja poänggivande kurser. Det ska vara en rättighet för individer att om de så vill kunna få köpa en sådan kurs, naturligtvis förutsatt att examination och liknande sker på sådana villkor att det inte är enklare att klara den typen av utbildning än annan utbildning. Det fanns en motion, Ub417, vilken utskottet enhälligt avstyrkte. Men jag yrkar bifall till motion Ub417. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2004/05:145 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus 2004/05:So33 av m.fl. (m, fp, kd, c) 2004/05:So34 av m.fl. (m, fp, kd, c) 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:579 av ()till utrikesminister nya MR-lagstiftningen i /05:580 av ()till statsrådet skyddsbehov 2004/05:581 av ()till försvarsminister inflytande och 2004/05:582 av ()till statsrådet psykiatriska vården och rättspsykiatri Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1594 av ()till justitieminister ideella sektorns självständighet 2004/05:1595 av ()till justitieminister övergrepp mot djur 2004/05:1596 av ()till samhällsbyggnadsminister tillståndsprocess vid byggande /05:1597 av () till samhällsbyggnadsminister i flerbostadshus 2004/05:1598 av ()till samhällsbyggnadsminister av fastigheter 2004/05:1599 av ()till statsrådet Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:1515 av ()till justitieminister av smittobärande husdjur 2004/05:1554 av ()till statsrådet barn i asylprocessen 2004/05:1555 av ()till statsrådet av sjuka flyktingar 2004/05:1557 av ()till utbildnings- och kulturminister för symfoniorkestrar 2004/05:1560 av ()till statsrådet för invånare 2004/05:1561 av ()till statsrådet arbete mot tobaksbruk 2004/05:1562 av ()till statsrådet miljöer 2004/05:1563 av ()till statsrådet till skolelever 2004/05:1564 av ()till statsrådet 2004/05:1565 av ()till statsrådet i skolan 2004/05:1566 av ()till statsrådet och utsläppen /05:1568 av ()till statsrådet luft i 2004/05:1569 av ()till statsrådet konsekvenser 2004/05:1570 av ()till statsrådet av stopplagen 2004/05:1571 av ()till statsrådet 2004/05:1576 av ()till näringsminister till små företag och organisationer 2004/05:1577 av ()till finansminister /05:1578 av ()till statsrådet på grund av sexuell läggning eller könstillhörighet som asylskäl 2004/05:1579 av ()till statsrådet situation efter avslag på asylansökan 2004/05:1581 av ()till statsrådet för synskadade 2004/05:1586 av ()till utbildnings- och kulturminister hyra Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 36 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 77 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 118 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 148 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.