prot · GS09126 · 2005-05-25 00:00:00 — Jag tycker att detta är viktigt. Det är bra att det har kommit så här långt. Men man borde ändå göra sig det besvärligt för sig själv genom att ta upp det problem som ändå finns. Det finns en stor mängd människor här i landet som faktiskt ser detta som ett hot mot sin existens. Det handlar om gruppen elöverkänsliga som, vilket har framkommit, drabbas av att vi på det här sättet fjärravläser mätare. Vi använder GSM-systemet med pulsande strålning. Detta gör att en del, de som är mest känsliga, tvingas från sina hus och lägenheter. Det finns möjligheter att avskärma strålningen, men det kostar naturligtvis en slant. Även om vissa elbolag har förstått problemet har de svårt att själva stå för kostnaderna. Kanske vore det dags att börja diskutera om det till exempel ska finnas en fond som gör att bolagen kan vidta de åtgärder som behövs så att människor inte ska drabbas. Jag är mycket glad att har tagit det här problemet på allvar. Man för en diskussion om leveranssäkerhet och stormen . Det är viktigt att man ställer krav på elbolagen. Om man framför krav på ersättning ganska tidigt efter att nätet har varit nedstängt leder det naturligtvis till snabbare åtgärder. Och det behövs åtgärder. Detta är ju en infrastruktur som vi har trott skulle hålla. kommer man förstås att göra stora förändringar. Men vi får inte tro att man kan bygga bort alla problem och få ett system som klarar vilken katastrof som helst. Jag har följt med olika intressenter elbolag, skogsbolag och så vidare och åkt runt i området. Man inser att det naturligtvis hettar till när en sådan här händelse inträffar. Människor kan bli utan el i en månad eller längre. Men man måste också förstå att det inte är möjligt att gräva ned varenda kabel. Man måste se vad som är viktigast och kanske vidta andra åtgärder så att människor ska kunna klara katastrofer bättre. En del tror kanske att om vi nu fattar beslut om hårdare regler kommer vi inte att behöva oroa oss ett dugg när nästa storm kommer. När skogen faller i hela området spelar det ingen roll vad man har vidtagit för åtgärder för el, tele och annat. Det framstår nu klart att tre borgerliga partier, m, fp och kd, ogillar certifikatssystemet. Det har kanske inte varit så stort stöd för detta tidigare heller, men det är ändå överraskande att det nu står helt klart att man vill få bort det med tanke på att certifikatssystemet har varit väldigt lyckat. Vi vet att bioenergibranschen verkligen utvecklas bra med stöd av certifikatssystemet. Vi vet att den skogsindustri som gör kemisk massa har nappat på detta med certifikat och har trimmat upp sina anläggningar. Man producerar el för sig själva och för nätet. Det måste man väl tycka är ett bra sätt att utnyttja de resurser som finns. Vindkraften skulle knappast ha en chans om man inte hade certifikatssystemet. Det går inte att säga att de olika energislagen fullt ut ska konkurrera med varandra. Det är klart att det måste till åtgärder om man vill ha en viss utveckling. Därför måste man fråga: Är de tre borgerliga partierna beredda att skrota certifikatssystemet om de skulle få den chansen? I betänkandet har vi en reservation om Euratomfördraget. Man kan tycka att den kanske inte skulle behövas, för regeringen tycks vara inne på samma linje som motionärerna. Vi anser att Euratomfördraget är gammalt och otidsenligt. Det gynnar en energikälla, nämligen kärnkraften, och det kritiseras av många länder, bland andra . Vi tror att det skulle vara bra om kunde ge regeringen stöd i det fortsatta arbetet med att revidera och skriva om fördraget. stänger vi den andra reaktorn i . Vi som har arbetat med energiomställningen tycker att detta är en bra utveckling. Det är nog många som tycker att det är bra, både i och utanför . Men vi måste naturligtvis gå vidare. Än så länge klarar vi leveranssäkerheten väldigt bra. Det är väl ingen som påstår att det stängda skulle innebära att vi skulle få några speciella problem med leveransen av el. Alla vet att omställningen är nödvändig. Men ändå är det väldigt svårt för vissa politiker att acceptera utvecklingen. Jag skulle vilja ta upp en sak som kanske var inne på lite. , och kd borde omformulera sin kritik lite grann. Jag kan tänka mig att ni inte kan utan stämmans hörande börja ändra er om kärnkraftens avveckling. Men ni borde åtminstone inte hålla på och hota och tala om ökade koldioxidutsläpp. Precis som sade kan vi inte säga att koldioxidutsläppen ökar på Europanivå. Om det är så att vi importerar el från smutsiga kolkraftverk i , och vi får hoppas att också de blir renare med tiden ökar koldioxidutsläppen inte. Man kan säga att det vore bra om vi slapp importera den elen. Då skulle antagligen CO2-utsläppen minska fortare. Så är det inte heller. Man har en utsläppshandel. Den reglerar hur mycket CO2 som släpps ut. Vad som har inträffat är att vi vet hur mycket koldioxid vi har i den handlade sektorn på Europanivå. Vi kan nu tänka oss en framtid där EU säger att det ska vara så och så mycket mindre i bubblan. Det kommer naturligtvis att påverka industri och el-priser. Vi kommer att få en annan diskussion. , om är kvar i det här huset då, kommer hon säkert att tycka att vinsterna börjar bli för stora i både kärnkraftsindustrin och vattenkraftsindustrin. Hon kanske kommer att tycka att det är dags att samhället försöker se till att övervinsterna plockas ned lite grann. Det är positivt att vi har kommit så här långt. Jag tycker ändå att vi har visat att vi klarar i varje fall början på omställningsarbetet. Jag tror att många länder tittar med intresse på vad gör. Vi klarar en bra elförsörjning. Vi har konkurrenskraftiga elpriser. Jag tror att vår industri och kanske också de socialdemokratiska kommunalråden kommer att acceptera detta så länge vi klarar samma balanserade utveckling som . Jag yrkar bifall till reservation 26. 5 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 19 och 30. Jag står naturligtvis bakom alla mina reservationer. Men det tar om vi ska votera om allting. Flera av debattörerna som har stått här i talarstolen har talat om effektproblemet, som ser ut att bli allt värre. Det är egentligen märkligt. Vi har ju en marknad, eller har vi inte? En marknad är till för att produktion och konsumtion ska matchas. Var ligger då problemet? Vi har ju en fri marknad, eller hur? hade vi i 2,6 gånger mer el per capita än i EU:s då 15 medlemsländer. Ändå är vi på väg att få en effektbrist i . Detta trots att vi har en så kallad fri marknad. Jag har ingenting emot omregleringar av marknader. Detta är ingen principsak för mig. Det viktiga för mig är att den marknad vi har står för en god allokering av resurser så att konsumenterna ska få så bra och billiga varor som möjligt. Det i sin tur gör också att miljön far väl. Jag är för omreglering av marknader för konsumenters och miljöns skull. Men dagens svenska elmarknad är en konstig marknad. Den karakteriseras av en stark dominans av ett fåtal aktörer och svaga för att inte säga obefintliga prisignaler till hushållskunderna. Syftet med dagens elmarknad och regelverket sägs vara att skapa konkurrens genom att konsumenterna ska byta mellan olika leverantörer av fysisk el. Det är naturligtvis inte möjligt i och med att elmarknaden är ledningsbunden. Den nuvarande marknaden med leverantörer och leverantörsbyten är ingenting annat än en administrativt skapad kuliss. Vid sidan av denna kulissmarknad har även en spotmarknad upprättats för handel med fysisk el. Det är på spotmarknaden som den faktiska konkurrensen uppstår på elmarknaden och inte i den handel som förekommer enligt regelverket. Elleverantörerna, vad är de för någonting? Vad står de för? Elleverantörerna producerar inte el, de är inte anslutna till nätet, och dessutom kan el inte lagras. De tre sakerna borde tala om för vem som helst att det är något skumt med det regelverk vi har gjort. Vilken funktion har då elleverantörerna i vår marknad? Jo, de är finansiella aktörer. De säljer prisförsäkringar. Det är vad de faktiskt gör. De säljer prisförsäkringar till konsumenterna. Prisförsäkringar borde egentligen skiljas från handeln. Detta är märkligt. Jag hävdar att elmarknadens regler och hur elmarknaden är skapad är en förolämpning mot utskottets ledamöters intellekt. Det är märkligt. Utredning på utredning säger att elmarknaden fungerar. Gör den det? Är det inte i så fall väldigt märkligt att man måste hålla på att utreda elmarknaden. Sanningen är att elmarknaden inte alls fungerar. Det är just därför man utreder den. Man upprepar sig som en utsliten stenkaka: Elmarknaden fungerar, elmarknaden fungerar. kan vi se att åtgärdspaketen bara ökar i omfattning för att försöka ställa saker och ting till rätta. Så blir det när man bara ägnar sig åt kosmetiska förändringar i ett system som i grunden är felkonstruerat. Men, okej, elmarknaden fungerar. Den fungerar för någon och i något syfte. Annars skulle den inte se ut som den gör. För vem fungerar den, och i vilket syfte? För mig är det ganska enkelt att se vad elmarknaden åstadkommer. Den driver upp priserna på el genom att den driver upp konsumtionen eftersom den inte har någon prissättning på effekt. Att det inte finns någon prissättning på effekt gör att effekttopparna drivs upp. Effekttopparna gör att priserna över hela linjen drivs upp. Det är inte gjort av misstag. Det gagnar någon. Det gagnar inte den lilla konsumenten med liten effektkonsumtion. Det är den lilla konsumenten med liten effektkonsumtion, till exempel en lägenhetskund ansluten till fjärrvärmen, som betalar ett mycket högt pris för dagens elmarknad. Det tycker jag att även de som försöker värna om dem som har det sämre ställt i samhället ska fundera på. Det är de som betalar dagens elmarknad. Ska man se på vilka som vinner är det snarare de som bor i villa och har hög elkonsumtion. Och ju högre effekttopparna blir, desto mer gagnas de som har den användningsprofilen. Därför anser jag att elmarknaden behöver reformeras, för det här är inte till nytta för samhället. Det är inte till nytta för konsumenterna utom för ett fåtal som har en för samhället väldigt skadlig konsumtionsprofil. Det är inte till nytta för miljön. Det är jätteskadligt för miljön. Det är hela ursprunget till att vi nu håller på att diskustera tillskott till elmarknaden: Hur ska vi få elen att räcka till? När ska den räcka till? Det är vid effekttopparna den behöver räcka till. Och varför behöver den räcka till vid effekttopparna? Det är för att vi inte prissätter effekt på dagens marknad. Ett grundläggande fel med dagens elmarknad är att konsumenterna kan teckna avtal med fast pris på leverans av el oavsett vad priset är på effekt vid ett visst tillfälle. Det här innebär i praktiken att konsumenterna har möjlighet att handla effekt gratis. Vi anser att marknaden måste utformas så att konsumenterna betalar för sitt effektuttag. Själva konstruktionen med elhandelsbolag är ett onödigt mellanled mellan elmarknaden och konsumenten. Genom att avskaffa den här kulissmarknaden öppnas elmarknaden för handel och prisbildning baserat på effekt i stället för energi. Elcertifikaten finns det mycket att säga om. De har inte fungerat optimalt, men det är ju också så att de håller på att reformeras. En del av svagheterna med elcertifikaten håller på att tas bort. Vi kommer till exempel att få en långsiktigare marknad, vilket möjligtvis kan göra att bankerna vågar låna ut pengar till dem som vill bygga vindkraft. Det finns många svagheter med elcertifikaten, men jag har bara en minuts talartid kvar, så jag ska inte dröja vid dem. Jag tycker inte att det ska medges undantag för vissa av naturgaslagstiftningens bestämmelser vid investeringar i större naturgasinfrastrukturprojekt. Det tycker jag är att statsmakterna uppmuntrar en storskalig utbyggnad av naturgasnätet i . Vi föredrar att kalla det fossilgasnätet, för det handlar ju om fossil gas. Det förslaget strider mot den tidigare svenska hållningen att fossilgasintroduktionen varken ska främjas eller hindras av staten utan ska ske på marknadens villkor. När det gäller mätning tycker jag att det borde ha ställts krav på att de mätare som installeras även ska klara av minst timvis mätning. Risken är annars att de inte fungerar i ett framtida samhälle där vi kommer att ställa krav på timvis mätning eller där det kommer att bli praktiskt. Om vi skulle gå in på en ny elmarknad kommer de flesta konsumenter att vilja ha timvis mätning. Jag vill också säga något om värmepumpar. Det är ett problem med värmepumparna, och det är att många av dem kompletteras med elpatron för de allra kallaste dagarna. Detta driver upp effektkonsumtionen. Jag tycker att det vore rimligt att samhället studerar vad detta gör för vårt energisystem, vårt elsystem. Jag tycker också att det borde vara självklart att inte samhället betalar ut bidrag till dem som installerar värmepumpar. Med ROT-bidragen får man nu bidrag för det. Det är ju ett systemfel när det ökar på effektproblematiken. ska stängas före utgången av maj , och det tycker jag är bra. är min talartid slut, men det finns många skäl att stänga . Det handlar, när det gäller kärnkraften, över huvud taget om att det finns mycket stora risker av olika slag. Bland annat är detta med säkerheten vid svenska verk mycket överdrivet. Om utskottets ledamöter tittar på tillgängligheten vid svenska kärnkraftverk och jämför med internationella siffror över tillgängligheten i till exempel andra kommer ni att finna att den svenska tillgängligheten är relativt låg bra mycket lägre. Det är ett tecken på att säkerheten inte är särskilt hög. Man måste faktiskt ofta ställa av för revisioner. Säkerheten måste förbättras. Dessutom måste man naturligtvis hitta lösningar på avfallsproblemet, vilket man faktiskt inte har gjort . 6 (): Då jag har suttit och lyssnat på företrädarna för alliansen, de tre, har jag blivit lite beklämd över att de ägnar av sin tid åt att prata om stängningen av . Är det inte så att det är el- och gasmarknadsdirektivet vi debatterar ? Jag vill bara fästa er blick vid att det är det jag gör. Jag kommer avslutningsvis att säga något om , men i merparten av mitt anförande kommer jag att hålla mig till el- och gasmarknadsdirektivet. Enligt regeringens förslag ska det i den nya naturgaslagen med naturgas avses även biogas, gas från biomassa och andra gaser i den mån det är tekniskt möjligt att använda gasen i naturgassystemet. Med naturgas föreslås i lagen även flytande, kondenserad naturgas. I propositionen tas upp vilka som är berättigade att bli kunder. , alltså , ska samtliga icke hushållskunder vara berättigade kunder enligt naturgasmarknadsdirektivet. Med icke hushållskunder avses kunder som köper naturgas som inte är avsedd för egen hushållsförbrukning. Definitionen av berättigade kunder i naturgaslagstiftningen bör enligt vad som föreslås i propositionen därför ändras så att med berättigade kunder avses samtliga icke hushållskunder. Ändringen bör ske , vilket är det datum då den föreslagna naturgaslagen tidigast kan träda i kraft. ska samtliga kunder vara berättigade kunder enligt detta direktiv. Därför bör marknaden öppnas . Regeringen har i denna proposition föreslagit och meddelat sin avsikt att utse till systemansvarig myndighet. Detta har majoriteten i utskottet ansett vara ett bra förslag, och vi står bakom det. I betänkandet tas frågan om särredovisning av fjärrvärmeverksamhet upp. Det tas upp med anledning av ett antal motioner. När det gäller fjärrvärmeverksamheten återkommer regeringen med en proposition när slutbetänkande går ut på remiss. I propositionen föreslås när det gäller åtskillnaden mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet att elmarknadsdirektivets möjlighet att undanta vissa företag från bestämmelserna bör utnyttjas. Enligt förslaget i propositionen ska företag som ingår i en koncern vars samlade elnät har mindre än 100 000 uttagspunkter undantas från kravet. Utskottet är positivt till att denna möjlighet nyttjas. Som utskottet anförde : Detta talar enligt utskottets mening för att undantag som direktivet medger ska nyttjas. kan utskottet konstatera att det i direktivet stadgas att medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa kraven om åtskillnad på integrerade elföretag som har mindre än 100 000 anslutna kunder och inte, som föreslås i propositionen, på företag som har mindre än 100 000 uttagspunkter. Då en elkund kan ha flera uttagspunkter, exempelvis kommuner, innebär det att undantaget, enligt regeringens förslag, får en snävare tillämpning än vad elmarknadsdirektivet möjliggör. Detta innebär i sin tur att fler företag kommer att åläggas att separera sina ledningsfunktioner med ökade kostnader som resultat. Enligt utskottets uppfattning bör undantaget i denna svenska lagstiftning därför i större utsträckning formuleras utifrån vad elmarknadsdirektivet medger. Av detta skäl föreslår utskottet en ändring i förhållande till regeringens förslag innebärande att gränsen ska gå vid 100 000 elanvändare och inte, som regeringen föreslagit, 100 000 uttagspunkter. Då det gäller säker elförsörjning har utskottet haft en offentlig utfrågning. Denna fråga har aktualiserats på grund av stormen . Regeringen har gett i uppdrag att utreda och komma med förslag till ändringar. Myndigheten har överlämnat en rapport till ministern om tänkta åtgärder för säker elleverans. Ministern och departementet räknar med att proposition kommer då det gäller leveranssäkerhet och nivåer för ersättning vid elavbrott. Den frågan får vi komma tillbaka till och debattera . Då det gäller den fortsatta avvecklingen av kärnkraften redovisas i propositionen den strategi som socialdemokrater, centerpartister och skrivit under om hur vi ska basera hela energitillförseln på förnybar energi. Av strategin framgår att ska stängas . Det innebär att stängs , efter denna debatt. Till både och vill jag säga att då det gäller er diskussion om att vi kommer att öka utsläppen är det på det sättet om det inte har gått er förbi; ni kanske inte har noterat det att vi har infört utsläppsrätter. Precis som sade har vi en bubbla med ett antal ton utsläpp som får finnas. Det innebär att vi inte kan öka denna bubbla. Det är en EU-lagstiftning, och man måste vidta andra åtgärder för att se till att förbättra sina verk för att kunna producera mer el om så behövs. Du kanske skulle behöva gå en kurs för att lära dig förhandlingsteknik, . Du åsyftade att vi i vårpropositionen inte hade skrivit någonting om vilka kostnader skulle ha. Men man öppnar ju inte med att visa alla sina kort i en förhandling. Det kommer vi att redovisa. Det är förhandlingsteknik. kanske har en annan teknik, där hon öppnar med att lägga alla kort på bordet och säga: Välj från den här menyn. Så har jag aldrig lärt mig att förhandla, men i kd kanske man har en annan förhandlingsteknik. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till förslaget i utskottsbetänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 7 () replik: För mig är det en hederssak att man lyssnar på vad folk säger i debatten. Det måste ha gått förbi att jag talade länge om utsläppsrättigheterna. Det där påståendet från talarstolen var direkt felaktigt, och jag tycker att det var ganska oförskämt. Att vi tar upp och använder vår debattid till att tala om det beror inte på att bara vi är oroliga för vad som ska hända i det här landet. Det är vi tillsammans med svenska folket, som är oroliga just för att den elintensiva industrin riskerar att flytta ut ur landet, människor som är oroliga för vad de höjda elpriserna kan ställa till med. Det är därför det är så viktigt att vid varje debattillfälle avkräva svar, även om det brukar vara svårt att få dem. Därför skulle jag vilja rikta några frågor till , och jag hoppas att han lyssnar på vad jag frågar om. För det första: Vad är kostnaden för avvecklingen? Om vi undantar det som denne utmärkte förhandlingsman inte vill säga något om går det ändå att beräkna kostnader för att ersätta den här energin. För det andra: Vad ska bortfallet kompenseras med? För det tredje: Hur stor kommer prishöjningen av bli för den enskilda undersköterskan och industriarbetaren? Hur ser beräkningarna på detta ut, ? För det fjärde: Kan garantera effektbalansen en kall tioårsvinter? 8 () replik: Jag vill börja med att säga att det inte var utsläppsrättigheterna jag kommenterade, utan det var de andra frågorna, som jag tyckte att du inte höll dig till, alltså el- och gasmarknadsdirektivet. Då det gäller förhandlingen är det så, som jag sade avslutningsvis, att jag har ingen prislapp på vad förhandlingen kommer att innebära. Och om jag skulle veta det skulle jag inte tala om det här . En förhandling är en förhandling, och den dagen vi har skrivit under ett avtal kommer vi socialdemokrater, centerpartister och att redovisa för riksdag vad det kommer att kosta att avveckla . Du får ställa den frågan , men jag kommer inte att svara på den då jag inte har klart för mig vad den totala kostnaden för det här blir. Självklart kommer det att kosta ett antal kronor, men jag vet inte hur mycket det blir. Vi får komma tillbaka till den frågan , då vi ska behandla budgeten . Det kommer att redovisas där, även varifrån vi ska ta pengarna. Det är det vi kommer att göra. Den andra frågan var om jag kan garantera el eller effekt vid en kall vinter. Ja, det kan jag göra. Med den marknad vi har i har vi tillsammans ett ansvar för att se till att effekterna finns. Det har vi haft och har vi fortfarande. Vi har en marknad, och kan det vara marknadsbaserade effekter. Jag ser inte det som något stort bekymmer, utan jag ser att vi kommer att lösa det vid de tillfällena. 9 () replik: Jag får väl godta förklaringen, men jag tycker att ska läsa protokollet. Det han sade i talarstolen var precis motsatsen till vad han påstod i repliken. Gå hem och läs protokollet! Mycket till svar blev det inte heller. Den enskilde konsumenten får inte något besked om vilken prishöjning som kan förväntas. Branschen har själv gjort beräkningar: Kommer de att stämma ungefär? Det finns en chans att återkomma ytterligare till detta i replikskiftet. Det finns ingen prislapp vi kan inte veta vad det kostar. Hur ska bortfallet kompenseras? På den frågan blev det inget svar alls. Effektbalansen där har vi en fungerande marknad. Ja, den inkluderar ett avtal med att vissa stänger av sitt nyttjande av elkraft när det är riktigt kallt. Jag tycker inte att det är den bäst fungerande marknaden. är uppenbarligen nöjd med att köpa grisen i säcken eller att agera i blindo. Vi har olika visioner. Det kanske är där som skiljelinjen går. Jag tycker att borde sträva efter att bli en nettoexportör till , inte att vara en nettoimportör, med de möjligheter som vi har för att påskynda utvecklingen med att få ned koldioxidutsläppen. Det är min vision, och den går tvärtemot de beslut som regeringen nu fattar. Där skiljer vi oss åt, och det är därför som jag är angelägen om att få sätta en annan politik efter 2006. 10 () replik: Då det gäller vad vi ska kompensera med är det förnybar energi. Det innebär vindkraft. Vi ska se till att bygga ut mera biobaserade kraftverk. Vi föreslår också att vi ska använda kraftvärme i vårt system, för där finns det stora möjligheter att öka vårt uttag och på det viset också få mera el och kraft till våra hushåll. Jag kan inte här , och det sade jag tidigare, stå och säga vad effekterna blir av det här. Jag och de partier som står bakom uppgörelsen bedömer att det inte är på grund av att stängs som elpriset kommer att öka. Det är av andra skäl som att vi kommer att ha för lite vatten i vårt vattensystem så att vi inte kan producera tillräckligt mycket från vattenkraften. Det är det som driver priset, inte att vi stänger . Det är inte på det sättet. Då det gäller de sakerna tycker jag att vi är väl ute. Jag ser ingen oro i detta. Jag vill upprepa att jag inte har notan för vad kommer att kosta. Det kommer jag att redovisa då vi står här och ska debattera energipolitiken i samband med budgetbetänkandet. 11 () replik: