prot · GS0972 · 2005-02-09 00:00:00 — Vi i partierna kan sinsemellan ha olika uppfattningar om det är positivt eller negativt med EU. Var står är väldigt tydligt. Men det blir en demokratibrist om man inte för en öppen debatt och en öppen dialog om vad det här innebär för framtida utrikespolitik. Jag önskar att regeringen faktiskt börjar föra en offentlig debatt kring de här frågorna. Framför allt önskar jag att regeringen också ska ta ett demokratiskt steg och låta människor i få folkomrösta, som man gör i många andra länder. Jag ska beröra ytterligare några saker kring EU-frågan och det som tog upp, att den inte är aktiv nog, att är en för passiv medlem i EU. Jag delar inte den uppfattningen. De frågor som lyftes upp var att nu står utanför EMU, att vi säger nej till tjänstedirektivet, att vi säger nej till det ena och det andra. Men vad har i så fall för demokratisyn? Det är bara att lyssna på folkopinionen och höra vad det svenska folket vill att ska föra för politik. Demokrati måste också få råda när det gäller EU-frågan. Jag ska återigen ta upp några frågor om mänskliga rättigheter och folkrätten. Det står i deklarationen att vi har en nära värdegemenskap med . Många tycks vara helt blinda för de brott som begår. är det land i världen som avrättar mest människor. har Guantánamobasen där människor fängslas utan rättegång, utanför all internationell rätt och utanför all rättssäkerhet. Men det säger man ingenting om. Övergreppen i , som var systematiska, säger de borgerliga partierna heller inte någonting om från talarstolen, men också den svenska utrikesministern är alldeles för tyst. När man räknar upp de här brotten mot mänskliga rättigheter är faktiskt frågan om skulle kunna uppfylla EU:s krav inför ett medlemskap, något som vi så tydligt betonar när det gäller utvecklingen för mänskliga rättigheter och demokratier i vårt närområde och i våra nya medlemsstater. Det är viktigt att man faktiskt har samma standard och riktar samma kritik, oavsett vilket land det är. vill jag lyfta upp frågan om igen. Ingen nämner de förluster som har varit i . Ingen nämner , en stad av Malmös storlek som i stort sett är helt förödd. Ingen nämner att man säger att uppemot 100 000 människor kan ha mist livet i , och det ser inte ut att ta slut med det. För de här människorna blev det ingen demokrati, ingen frihet. De mötte bara död. Låt oss se till att det blir slut på ockupationen och att fler människor inte ska behöva dö i kampen för att få styra sitt eget land. 13 (): Jag vet inte vad räknar mig till, men jag tog faktiskt upp händelserna i i ett par omgångar i mitt förra anförande. Jag tror att ingen vet och tror annat än att har en hög röst i utrikespolitiken och driver en tydlig och aktiv utrikespolitik, säger utrikesministern och sträcker på sig lite extra. Men det går inte för den att leva på och lyskraft och röststyrka i världen hur länge som helst. Jag gav en rad exempel i mitt anförande där jag tycker att röststyrkan har försvagats och modigheten avtagit betydligt: Egyptierna, Kinaembargot, , och klanteriet vid tsunamikatastrofen, underlåtenheten att ta upp känsliga och kritiska frågor med . Jag vill ställa en fråga och hoppas att få svar på den. Jag fick inte svar på någon av mina frågor i mitt förra inlägg. Vad har den sagt till Bush om att inte har undertecknat Kyotoprotokollet? Är det regeringens mening att världens rikaste land ska få fortsätta att exploatera världens resurser på ett sätt som gör att de levande ekosystemen inte förmår att återskapa dem? Är det regeringens uppfattning, eller vad har man sagt i det fallet också till ? Tsunamikatastrofen, som flera har tagit upp här, var en fruktansvärd händelse med ohyggliga förluster och lidanden som drabbade hundratusentals människor, också många svenskar. Den har på ett dramatiskt sätt pekat på behovet av internationella insatser och ansträngningar som måste göras för att förutse och förebygga sådana olyckor . I utrikesdeklarationen pekar regeringen på att vissa insatser har satts i gång, och det är riktigt. Men fortfarande saknar jag en gemensam samordnande beredskapsenhet i . Jag tycker att katastrofen har lärt oss en sak till av mer långsiktig karaktär som påverkar vår självbild och vår syn på världen. Vi har fått en påminnelse om att begreppet säkerhet inte bara avser staters säkerhet utan också enskilda individers säkerhet. Med en ökad internationalisering ökar människors rörlighet. Det måste vara ett allmänt intresse att organisera för att kunna garantera en hög säkerhet också för enskilda individer, oavsett var i världen de befinner sig och oavsett nationalitet. Kort sagt: Vi måste bygga en säkrare värld också för individer. Jag är orolig för kärnvapenhotet i världen. ska nedrustningsavtalet om kärnvapen revideras. Utvecklingen tycks gå åt fel håll, mot upprustning och inte mot nedrustning. Såväl som har mer eller mindre öppet deklarerat att de ökar kärnvapenarsenalen. Det faktum att samtliga vetostater i förfogar över kärnvapen är ett observandum men inte desto mindre en realitet. Ett annat kärnvapenland är , ett av EU:s medlemsländer. Det är väl ingen vild gissning att kommer att utgöra en bromskloss för EU i arbetet för en reducering av kärnvapenarsenalen i världen. Det har hänt . Och här har , liksom av tidigare tradition, anledning till en hög svansföring. Kärnvapenstaternas åtaganden om nedrustning måste genomföras utan dröjsmål, säger regeringen i sin deklaration, och det är bra. Det är en hög och bra målsättning, men den är inte alldeles enkel. Min fråga är hur regeringen förbereder sig för den kommande nedrustningskonferensen i vår. Slutligen, herr talman, vill jag vara positiv i ett avseende. Jag tycker att regeringen förtjänar beröm för inställningen att närma de östliga grannländerna till . Det är viktigt för vår framtida säkerhet och för demokratiutvecklingen i vår del av världen. 14 (): Låt mig få gå igenom ett I i mitt inlägg: , och . Därefter kan jag kanske komma med lite kompletteringar. Den mur som jag i slutet av mitt förra inlägg menade måste förstöras var naturligtvis illegala och vidriga bygge tvärs igenom palestinska byar, fördömt av hela världen. Om nu menar allvar med sitt handslag med i i går måste inte bara utrymningen av genast verkställas. Murbygget måste också stoppas. Detsamma gäller de vägspärrar och vägrestriktioner som finns i detta apartheidland, där palestinier inte får åka på många av de fina, breda vägarna utan måste ta åsnestigarna i långa omvägar bredvid. Låt oss verkligen uppriktigt hoppas att de historiska beslut som slöts mellan och i går äntligen leder till den tvåstatslösning som vi alla hoppas på och att det till slut också blir ett slut på ockupationen av palestinskt territorium. Vi i måste också ge vårt beslutsamma stöd till den här fredsprocessen. Ett sätt hade varit att ge , mannen som avslöjade kärnvapenprogram och fängslades , asyl i . Men det vågade inte och . Kanske kan han i stället få upprättelse genom ett rättmätigt norskt fredspris. Det hoppas vi på som nominerade honom för hans stora mod. Sedan övergår jag till . Det är en förtryckarregim vars grymhet mot sina egna medborgare, även minderåriga och förståndshandikappade, är rent medeltida. Mullorna måste förmås att förstå inte genom militära ingripanden men väl genom öppna, direkta, diplomatiska metoder med smarta sanktioner och starka politiska påtryckningar vad som är acceptabel människorättsstandard . Vi frågar oss igen: Var är de svenska internationella markeringarna? har tagit initiativ till en fördömande FN-resolution om de grova brotten mot de mänskliga rättigheterna, och har sänt brev direkt till . Så vill vi också se vårt land agera mot övergrepp i världen. Så har vi . Det som förtryckets militärregim i tränade på i upprepas nu i och på Västpapua. Folkfördrivning med ytterst brutala metoder och storskalig plundring av naturtillgångar av en militärmakt som inte riktigt kontrolleras av staten är en bister verklighet. Det skildras inte i medierna trots att sökljuset just nu faller på detta det mest drabbade tsunamilandet. har stött militärt förut, och röster har höjts för att återuppta detta stöd efter katastrofen. , före detta amerikansk ambassadör i och vice försvarsminister, säger att ett sådant samarbete skulle förbättra landets MR-facit. Men de militärbevakade läger som sätts upp i katastrofområdena i för att eventuellt kontrollera frihetsrörelsen, liksom de brutala förföljelser som pågår mot ursprungsbefolkningen i , kommer sannolikt inte att minska av ett sådant stöd tvärtom menar flera människorättsorganisationer och även jag. Sedan kommer jag till det som har sagts förut i debatten. Det är inte så lätt att lyssna och höra allting. missade också att jag hade sagt saker om . Du efterlyste detta och sade att ingen hade sagt ett ord. missade att jag talade ganska mycket om stärkandet av FN. Jag tror faktiskt att det är en samfälld, gemensam ambition hos alla partier. Men du svarade egentligen inte på om UD är berett att agera också för att det inte blir en invasion av , alltså att man inte tillgriper militära medel för att kritisera kärnvapenupprustningen och MR-förtrycket utan att det sker just genom politiska och diplomatiska påtryckningar. Det är viktigt att UD gör den markeringen och att man vågar säga det till . Den andra saken som jag önskar att utrikesministern svarar bättre på är frågan om de utvidgade möjligheterna till finansiering av millenniemålen. Det gäller inte bara att de allmänt ska uppfyllas, för det tycker vi alla är så bra, så bra. Men hur ska det gå till? Hur ska vi få in pengarna? Det var ett mycket konkret initiativ som och kom med. Det handlar om att hitta globala former för avgifter och beskattning av till exempel flygbiljetter, koldioxidutsläpp, vapenhandel och valutatransaktioner. Jag vill veta om , för jag har nämligen hört rykten om det, är mer positiv och hittar en öppning för att stödja det här initiativet. 15 Utrikesminister (): Antalet svenskar i internationella uppdrag går givetvis upp och ned över tiden, . Vi deltar redan nu i alla EU:s och FN:s insatser, och enligt försvarsbeslutet ska de militära internationella insatserna öka ytterligare. Vi tar huvudansvaret för en militär snabbinsats i EU. Att då döma ut det här och kalla det för plottrigt tycker jag närmast är genant. Jag är annars överens med om att vi ska bedriva en aktiv utrikespolitik. Men vi kanske har lite olika syn på hur lätt det är att åstadkomma en påverkan och en förändring. Utrikesministern kunde inte ens få igenom sanktioner mot i EU, säger . Jag vet inte om det är naivitet eller vad det är som gör att hon tror att det är lätt att övertyga alla andra länder inom EU i varje fråga där vi har en egen uppfattning. Men tvivla inte på att vi driver frågan. lyckas vi, och ibland tar det tid innan vi lyckas. När det gäller var det ett enigt beslut. Det var viktigt för att det beslutet innebar att vi syftar till att öka kontakterna med dissidenterna och dessutom följa upp det så att vi ser att vi får effekt av de åtgärder vi vidtar. Så några ord om PSI, . Redan när jag träffade kunde jag meddela att vill ta aktiv del i den insatsen mot massförstörelsevapen. Det trodde jag faktiskt var allmänt känt. EU hänskjuter inte cyniskt ansvaret för och till AU. Det är faktiskt Afrikanska unionens uttryckliga vilja att det ska vara de som tar ansvaret för insatserna. Vår uppgift är att ge det stöd till Afrikanska unionen som de begär, finansiellt och materiellt på olika sätt. lever i en drömvärld. När det gäller EU-frågorna till exempel: Att göra Lissabonprocessen överstatlig! Det finns absolut inga förutsättningar för det bland medlemsstaterna i EU. Det är just genom att vi har gjort det mellanstatligt som vi över huvud taget har fått upp de här viktiga frågorna och gjort dem till en del av EU:s uppgifter. När det gäller finns det ingen efterfrågan från EU gällande soldatutbildning. Det är en uppgift som Nato hanterar. Nato tillgodoser de behov som finns. EU har därför riktat in sig på, och utlovat, ett omfattande stöd när det gäller utbildning av civilpoliser, rättsväsende och institutionsbyggande. Vi har delat upp ansvaret mellan olika internationella aktörer. Då är det inte särskilt meningsfullt att någon i riksdag försöker tala om för alla aktiva länder hur de egentligen borde göra. , du påstår att intresset för utrikespolitik har sinat. Det är fel. Vi efterfrågas faktiskt mer än någonsin i alla olika sammanhang i de olika internationella forum som vi verkar i men också bilateralt i länder som söker stöd och medverkan i ambitioner som man själv har. vill ha en ny regering. Men då skulle jag vilja veta hur den viktiga frågan om alliansfriheten ska hanteras. I den borgerliga alliansen är det två som är för medlemskap i och två som är mot. Hur ska den frågan lösas i en borgerlig regering? Jag är rädd att det kan få katastrofala följder för svensk utrikespolitik, så för min del hoppas jag verkligen att vi kan fortsätta ha en socialdemokratisk regering. , vi är inte blinda för brott mot internationell rätt. Vi var inte tysta om till exempel , vi är fortfarande inte tysta om , och vi trycker på för förändringar av synen på internationell rätt och respekten för den. Detta var bara två exempel. Jag hann inte med några kommentarer till och . 16 i (m): Vi lever i en drömvärld. Vi är naiva. Vi borgerliga har väl inte fattat allt fantastiskt som Socialdemokraterna försöker fixa åt oss ute i världen. Men kring språkbruket kan man ha synpunkter. Och detta med kvinnor i konfliktlösning kanske kan få nya dimensioner efter dagens debatt. Jag kallade den utrikespolitiska deklarationen för färglös. Jag tycker att den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken saknar en viljeinriktning. Det finns en oförmåga att beskriva hur man ska genomföra den och också en oförmåga att bilda allianser. Här hemma hos oss har regeringen det inte så lätt. Det är en minoritetsregering, och allra svårast tror jag att utrikesminister har det, inte minst om man tittar på regeringsunderlaget. Vi har hört en attack på EU och EU-samarbetet igen. Vi saknar fortfarande EU-flaggan i vår vackra kammare. Men vi ser att man har en oförmåga att även inom landet försöka få till stånd någonting som skulle kunna liknas vid mer av en gemensam svensk linje. Man är attackerad från samtliga håll. Jag har tyvärr inte fått svar på så många av mina frågor. FN:s generalsekreterare har kallat för världens allvarligaste humanitära katastrof. Han har föreslagit en omfattande FN-operation för att säkra situationen i södra . Om får frågan, har vi då resurser att ställa upp med internationella insatser? Faktum kvarstår ju, och alldeles oavsett om det går lite upp och ned ibland har vi sällan haft så få ute i internationella operationer som vi har . Vi har mindre än hälften av våra nordiska grannländer. Och jag tror tyvärr att om FN:s generalsekreterare ställer frågan till oss blir svaret: Ja, vi vill, men vi kan inte. Jag vill tacka för årets utrikespolitiska debatt. Vi har inte hunnit med allt vi hade velat tala om. Det finns mycket mer att säga om . Vi har inte fått svar på varför blev en av de gynnade nationerna från den kubanska regimen. Omkring PSI kvarstår faktum att inte är med i den inre kärnan. Tack snälla för dagens debatt. Min kollega i utrikesutskottet kommer att tala om moderat globalt utvecklingssamarbete. 17 (): Dagens debatt har visat att utrikesdeklarationens viktiga ord inte fylls med handling och engagemang de resterande . Enprocentsmålet i biståndet når vi inte, men det säger man att vi når. När det gäller att sätta mänskliga rättigheter i centrum, som man också hävdar att man gör, är det ett faktum att inte gör det längre i utrikespolitiken. Det är inte trovärdigt att tillmötesgå diktaturerna och och hävda att man gör det för att man vill stödja demokratiska reformer. Det är ganska uppenbart att det inte är trovärdigt eftersom jag fortfarande inte har fått svar på min fråga om varför demokratistödet till som regeringen utlovade har dröjt. Hade det varit sant att man ville stödja demokratikrafterna hade detta program varit på plats . Man anar att ande dröjer sig kvar borta vid Arvfurstens palats. Vi ser detta också när det gäller . Det finns ett behov av att utbilda soldater. Det kanske inte görs via EU, men Nato gör det, och det räcker inte till. Vi som samarbetar så nära med Nato kan väl ställa upp? Det finns ett behov. Ställ därför upp och utbilda trupperna i . Lämna inte folk i sticket. Till slut när det gäller : Vad har utrikesministern lärt sig? Jo, tydligen att skriva i utrikespolitiska deklarationer att det internationella samfundet måste agera. Men hon har inte lärt sig att man inte kan fortsätta att gömma sig bakom FN och AU. Vi har en skyldighet att agera. Men utrikesministern svarar nej på min fråga om kan bidra med trupp för att stoppa dödandet. 18 (): Utrikesministern bekymrar sig för en kommande borgerlig regering. Jag kan påminna om att Socialdemokraterna sade att samarbetet med Vänstern och inte skulle omfatta vare sig säkerhetspolitik eller Europapolitik. Men sitter regeringen med dem båda i sitt knä. Vi kommer med svar på den borgerliga utrikespolitiken. Och jag kan säkerligen garantera att den doktrin som vilar på kommer att gälla också i fortsättningen. Sedan får vi återkomma till den utrikespolitiken i övrigt . Det är säkert intressant för många fler än att lyssna på den framöver. Men den kommer. Avslutningsvis skulle jag vilja säga några ord om de kristna minoriteternas situation i och lyfta fram den svenske kristdemokratiske ledaren som har kidnappats i . Både före och efter fall har kristna i utsatts för trakasserier, övergrepp och död. Förövarna finns i praktiskt taget samtliga av de större etniska grupperna i landet. Kristna irakier är hårt pressade att konvertera till islam. Deras kyrkor attackeras, och de utmålas ibland som medlöpare till den kristna ockupationsmakten och mycket annat. Misshandel och mord är inte ovanligt. är mycket oroad över situationen, och det borde den också vara. Jag har fortfarande en fråga i detta sammanhang. Vad tänker utrikesministern göra i relevanta sammanhang för att lyfta fram de kristna minoriteternas utsatta tillvaro i ? Vi kristdemokrater noterar gång efter annan att dessa minoritetsgrupper i nästan aldrig nämns när man i svenska och internationella sammanhang diskuterar säkerheten för olika etniska grupper i . Vad tänker regeringen göra för att ändra på detta? Situationen är akut. Akut är också situationen för den svenske medborgaren . Han är partiledare för det kristdemokratiska i . Enligt uppgift hålls han fången av beväpnade män. Jag kan inte utesluta att han är tillfångatagen på grund av sin kristna tro. Det är högst troligt, givet den allmänna fientligheten mot kristna i . Vad gör regeringen för att Minas ska frisläppas? Jag kan inte få dessa svar , men de behöver komma till allmän kännedom. Utrikesministern, låt oss inte behöva se ett nytt fall liknande det med i . Svenska medborgares väl och ve är regeringens ansvar. 19 (): Inför dagens debatt funderade jag ganska mycket. Och jag tittade på vår partiordförande tal i den förra utrikespolitiska debatten som var helt inriktat på kvinnors situation i världen, kvinnors mänskliga rättigheter. Tyvärr, herr talman, hade jag kunna ta hela det talet och läst upp det igen och kunnat konstatera att ingenting har skett. Kvinnors situation och kvinnors mänskliga rättigheter är frågor som lätt glöms bort men som vi alla har ett ansvar för att lyfta fram. Och det är väldigt viktigt att man betonar FN:s resolution . Och jag är glad över att utrikesministern också betonar den i deklarationen. Det behövs om vi också ska kunna stärka kvinnors rättigheter runtom i världen. Jag vill också lyfta upp en organisation som regeringen nästan aldrig nämner. Regeringen talar mycket om EU. Däremot verkar man vara näst intill ointresserad av . Det är djupt beklagligt att den inte nämns över huvud taget i de här sammanhangen. Det är en alleuropeisk organisation med lång erfarenhet bakom sig och stora strategiska arbetsuppgifter framför sig demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Det är fortfarande inte några självklarheter. När tredje toppmöte äger rum, som kommer att vara , hoppas jag att ledare har insett vilken betydelse kan ha och att den också tar till vara viktiga roll och är en stark stöttepelare i dess arbete. 20 (): Den här utrikespolitiska debatten har kunnat föras mot en bakgrund där vissa ljuspunkter i världsläget kan skönjas. Det gäller bland annat det som händer i . Det gäller vad som kan förväntas hända i efter ett framgångsrikt val och efter utgången av det ukrainska presidentvalet och möjligheten till ett närmande mot väst. Men det krävs mer av internationella insatser för att demokrati, fred och mänskliga rättigheter ska få fullt spelrum. Samarbetet i vårt närområde och närmandet till är viktigt för fred, stabilitet och demokrati. Men vi står också inför stora utmaningar och allvarliga hot. Miljön håller på att förödas. Infasningen av förnybara energikällor som minskar sårbarheten, minimerar utsläppen och skapar utveckling är det tvingande vägvalet för en bestående värld. Orättvisorna i världen är många. Mänskliga rättigheter kränks . Starka stater tar för sig och vill diktera en utveckling som passar dem själva bäst. Det finns anledning att arbeta för en värld byggd på mångfald med starka institutioner som FN, grundad på respekt för folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter. Det behövs ett högt röstläge i utrikespolitiken. Från sida vill vi se ett som fortsatt talar med hög och ljudlig stämma i utrikespolitiken, mot orättvisor i världen och för mänskliga rättigheter, för en hållbar utveckling, för fred och nedrustning och för värnet av demokrati. från kommer i fortsättningen av debatten att ta upp fattigdomsbekämpningen i världen, kvinnornas roll och jämställdheten i världen. 21 (): Som sist ut i den första debattvändan kan jag göra ett litet försök till en pedagogisk sammanfattning av positionerna i svensk utrikespolitik. Enighet råder om allvaret i situationen i , men oenighet råder eventuellt om vilken roll Afrikanska unionen ska spela. Mitt svar är: Ge den ledningsansvaret för FN-trupper från hela världen. Enighet råder om värdet av valen som varit i , och . Enighet råder också om behovet att fördöma alla MR-brott i världen, och kanske även i , och förhoppningsvis också om att fördöma både och vad gäller dödsstraff. Djup oenighet råder om värdet av , om den kan medföra en stärkt svensk position i världen och om vi kan vara fortsatt alliansfria i denna megastatsbildning. Mitt svar är där: Nej, och nej. Enighet råder om stärkandet av FN, och oenighet råder om det fortsättningsvis pågår en ockupation av . Vi säger: Ja. Till slut råder det nog en rätt stor enighet. I varje fall sex partier av sju tycker att det finns en stor förbättringspotential för ökad aktivitet och tydlighet i världspolitiken från . Jag hoppas att hörde vad jag sade . 22 (): Efter en lång utrikespolitisk debatt kan det kännas som att det finns väldigt få ytterligare saker att tillägga i denna debatt. Jag ska ändock göra ett försök att under mina redovisa tre olika områden som jag tror är väsentliga att ha diskuterat. Det första är . Handslaget mellan och i går var ett viktigt steg framåt i den fredsprocess som måste ta tag i hela . Tyvärr finns det och det måste vi vara ärliga nog att säga många krafter på både den palestinska sidan och den israeliska sidan som vill att dessa fredsansträngningar ska misslyckas. I hopplöshetens , i den fattigdom och arbetslöshet som råder där, är det lätt för olika terroristorganisationer att rekrytera såväl självmordsbombare som terrorister. Vi kan vara klara över att det just nu sitter många och funderar på hur man ska få denna vapenvila att spräckas. Vårt ansvar från och från Europeiska unionens sida måste vara att stödja de demokratiska krafter som finns både på den israeliska och på den palestinska sidan.