prot · GS09134 · 2005-06-07 00:00:00 — Vi behöver den här typen av forskning och vi behöver den här typen av kunskap i för att höja säkerheten kring vår egen kärnkraftsteknik. Jag menar uppriktigt sagt att det är ganska ointressant om det står i ett konstitutionellt fördrag eller inte. Det enda viktiga är att vi alltid är beredda, för kärnkraften är inte säker. Den är säkrare än många andra former, men säker är den inte. Vi måste alltid arbeta på att förbättra säkerheten, såsom resultatet blev av den våldsamma säkerhetsdebatt som kom efter 1973 med inneslutning av reaktorer och så vidare. Det var en direkt följd av detta. Vi fick också tillskapandet av SKB och så vidare, som bedriver så mycket forskning. Jag menar att regeringen måste se till att ligger i topp när det gäller forskning och utveckling. Vi måste absolut se till att vi kan delta i Euratom när det gäller kärnkraft och så vidare så att vi inte kommer på efterkälken. Inga kunskapsformer får bli eftersatta när det handlar om hur man gör kärnkraften så säker som möjligt i och i andra länder. 75 AXEL DARVIK (fp): Den folkomröstning som har lagt en död hand över all diskussion om kärnkraft ägde rum för snart . Jag är yngre än vad resultatet av den här omröstningen är, men det är ändå det som till stora delar styr debatten kring kärnkraft och kärnkraftsforskning. Jag tycker att det är oerhört olyckligt att har tappat den kompetens som vi hade på kärnkraftsområdet. var ett tag ledande nation när det gällde kärnkraftsteknik. Vi har en basindustri som i stort är väldigt beroende av säker tillgång till energi. Många jobbar direkt i basindustrin, men basindustrin betyder också väldigt mycket indirekt för och för jobben här i . Det kärnkraftsmotstånd som bland annat finns i och hos en del andra politiker har gått från religion och mer och mer över i fanatism. Jag tycker att det är mycket olyckligt. Det har faktiskt hänt en hel del, och man kan se med öppna ögon på den utveckling som har varit. Vi har kommit långt när det gäller att skapa en säkrare, tryggare och effektivare kärnkraft. De tillväxtfientliga partier som regeringen samarbetar med vill helst inte se detta. En del av den kärnkraftsforskning som bedrivs är väldigt viktig och måste göras tillsammans med andra länder. Det finns exempel, precis som ministern lyfte upp, som jag vill betona och som är viktiga när det gäller säkerheten vid reaktorerna, omhändertagandet av avfallet, beredskapsfrågor med mera. Där har den gemensamma forskningen varit väldigt viktig. Men borde naturligtvis kunna göra mer för egen del. Att det är fanatism det handlar om blir uppenbart när man lyssnar på . Till och med nya tekniker som fusionskraft stämplas också ut som helt orimliga på samma sätt som kärnkraften, trots att det finns en hel del fysiska möjligheter med fusionskraften. Det är dyr forskning som kräver gemensamma resurser. Den här tekniken där väteisotoper slås samman till helium medför inte alls samma risker som de som finns inbyggda i dagens kärnkraft med härdsmältor och så vidare. Man skulle kunna ta ett stort steg framåt om man kunde få den här tekniken kommersiellt gångbar. Det är samma teknik som solen har använt när den under årmiljarder försörjt jorden med energi. Det är en typ av framtidens teknik. Men delar av vänsterkartellen föredrar att backa sig in . Det tycker jag är väldigt olyckligt. 76 Statsrådet (): Jag undrar vilka det är som backar in , de som vill använda de nya förnybara energikällorna eller de som ser tillbaka och vill använda de gamla. Jag tror att det finns skäl att påminna Axel Darvik om att det inte finns någon energikälla som rymmer sådana risker som kärnkraften gör. Det är inte någon slump att miljödomstolen överlämnade ärendet om till regeringen med ett yttrande där man konstaterade att det är mycket tveksamt när det gäller överensstämmelsen med . Det handlar om riskerna för olyckor, och det handlar om att vi ännu inte är färdiga med ett förvaringssystem för kärnkraftsavfallet. Vi har dock kommit längre än någon annat land när det gäller detta. Min uppfattning är att Axel Darvik på ett ganska oansvarigt sätt förringar de risker som finns med kärnkraften. Det finns alla skäl till att vi har den stora debatt som vi har haft om kärnkraften. Det finns ingen annan energikälla som kan förstöra hela detta land på en enda dag om vi misslyckas riktigt. Så är det, och det måste vi komma ihåg. Därmed vill jag komma in på säkerhetsfrågorna och forskningen. Vi har inget forskningsförbud i . Vi har en bestämmelse om att man inte får uppföra och förbereda uppförandet av kärnkraftverk. Denna paragraf har diskuterats mycket, och det kan finnas skäl att se över den, men det finns inget forskningsförbud. Jag anser att det är väldigt viktigt att vi bedriver forskning framför allt om säkerhet. Jag tycker inte att vi är beroende av andra länder, men vi samarbetar med andra länder, och så måste det vara i all forskning. Vi är alla beroende av varandra. I växande grad måste vi samarbeta för att kunna ligga i forskningsfronten. Jag anser att det är viktigt att vi kan stärka stödet till strålskyddsforskning i , men vi måste också se att vi är en del i ett större arbete. Det som är viktigt för oss i Europasamarbetet är framför allt att främja sådan forskning som vi anser är fortsatt angelägen. Det rör framför allt forskning om säkerhet. Med detta vill jag gå vidare till frågor om hur jag ser på stödet till kärnkraften i och hur har agerat i fördragsförhandlingarna. Jag menar, precis som jag sade i min inledning, att det är olyckligt att vi har kvar ett fördrag som sammanställdes och beslutades om då vi hade en helt annan syn på kärnkraften än vad vi har . Existensen av detta fördrag gör naturligtvis att kärnkraften har en särställning i EU jämfört med andra energislag. När det gäller stödet till kärnkraften är det i första hand forskning det handlar om. Jag inledde med att säga att vi anser att en stor del av den här forskningen är viktig och nödvändig, inte minst för ett land som som fortfarande har kärnkraftverk. Vi behöver den här forskningen. Lån är en annan del av den verksamhet som EU har inom ramen för Euratom. Det är viktigt att understryka att den här låneverksamheten inte handlar om att man subventionerar kärnkraftverk med EU-medel, utan det är en vidareförmedling av lån där EU med sin starkare ställning går i god för dessa lån. Det innebär naturligtvis ett åtagande för EU, men det är alltså inte fråga om att man skickar in direkta pengar i den här verksamheten. Det har förts diskussioner om en omförhandling av detta. Där har vi drivit på för att hitta en lösning, men vi har inte kunnat hitta en sådan, och därför kvarstår de gamla regelverken på det här området. När det gäller Euratom i fördraget kan jag bara än en gång säga att ansåg att det var olyckligt att det gamla Euratomfördraget kvarstod och lämnade därför förslaget om att det borde omförhandlas så att det också uppdaterades till ett modernt konstitutionellt fördrag. 77 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Jag har jobbat ganska mycket med kärnkraft och miljöfrågor och deltagit Barsebäcksmarscher och i debatten kring kärnkraften. Jag tror att den debatt vi har haft här i har bidragit till en säkrare kärnkraft. Det har hänt väldigt mycket därför att miljörörelsen har pressat på, annars hade vi kanske haft en stor olycka här i också. Debatt kan vara bra. Jag menar att fanatism också kan vara att man försvarar någonting som är uråldrigt, oekonomiskt och inte har någon framtid. Det tycker jag att Axel Darvik bör tänka på. Annars tycker jag att det är jättebra att vi har den här debatten. Men jag kan tyvärr inte ta hela energidebatten, och det kan inte miljöministern heller. Interpellationen handlar mer om Euratom. Jag tycker att det finns ett hyckleri i den europeiska energipolitiken. Det talas mycket om att förnybara energikällor är möjligheten att begränsa klimatförändringar till exempel. Men när det kommer till kritan och man ska finansiera en sådan utveckling saknas det ekonomiska resurser. Det gör det därför att de används till att fortsätta att subventionera icke bärkraftiga energikällor. Axel Darvik var inne på , och jag hade tänkt ta upp det också. Det innebär en jätteinvestering. Det kostar massor med pengar. Det är ingen ursäkt att många andra stater utanför EU också är med och kastar bort pengar på detta. Dessa pengar skulle egentligen behövas till forskning om trygga och långsiktigt hållbara energikällor som till exempel solkraft. Jag tror att vi skulle tjäna väldigt mycket mer om vi skulle satsa mer på det. Det är ju i energikällor som solkraften som framtiden ligger. Även om man kanske kan få fram säkrare kärnkraft innebär att vi satsar oerhört mycket pengar och att det blir väldigt mycket avfall, och det är en teknik som är oerhört svår. Det är jättedyra experiment som syftar till storskaliga energianläggningar, och de försenar bara omställningen till en vettig energipolitik. Det gäller här i , och det gäller också i utvecklingsländer, för där har man ju knappast någon chans att utnyttja någon fusionsteknik framöver. De energislagen som är lite enklare är inte så dumma. Alla länder kan ju använda sig av dem. Jag tror att det i så fall är betydligt bättre om vi globalt kan satsa på dem. Jag tycker att kärnkraften får och har fått mycket stöd, och förnybar energi har inte fått detta stöd. Det händer väldigt mycket inom EU. När det gäller förteckningar av elkonstruktioner eller konstruktioner över huvud taget räknar man med att kommer från vindkraften. Det är mer än vad som kommer från kol, el, vatten och kärnkraft när det gäller nya anläggningar. Störst är naturgasbaserad el som står för , och jag tycker det är positivt. Solkraften är större än oljan, och här spelar ju naturligtvis priset in. Miljöministern sade att hon uppfattar kommissionens förslag som ganska positivt. Jag hoppas ännu att regeringen kan arbeta för vissa förändringar. Visst ska vi arbeta för säkerhet, och vi måste ha regler omkring avfallshantering och så, men att subventionera det så mycket i stället för att använda mer pengar på de alternativa energikällorna tycker jag är fel. 78 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att det är EU och kärnkraft som vi ska debattera. Det här är inte en generell energidebatt. Det är menat till alla debattörer. 79 (): När det gäller kärnkraftsteknologin och EU spiller det över på många områden, bland annat klimatet. Låt mig säga till att jag tycker att hans inställning när det gäller den forskning som har bedrivits inom och i EU har varit väldigt positiv. Jag tror också att det var väldigt angeläget att vi fick ökad kunskap om avfallshanteringen och säkerheten i våra reaktorer. Där fanns det nog en viss naivism för . Jag delar också statsrådets uppfattning att vi ligger väldigt långt framme där, och det är det väldigt viktigt att vi gör. Även vi som är förespråkare för kärnkraft har alltid skäl att erinra oss att kärnkraften inte är en säker energikälla. Den säkraste enligt min mening är vattenkraften. Däremot tycker jag att den bildade andra fossila energibasers vänner tar väldigt stora risker på klimatsidan. Jag håller också med statsrådet om att den delen inte innebär någon fara , utan det är ju det långsiktiga hotet som är det stora där. Men efter talmannens ampra påpekande om att vi bör hålla oss till EU och kärnkraften vill jag återgå till den delen av svaret där statsrådet talar om att det finns en motsättning mellan interpellanten och svararen. Svararen är ändå i huvudsak positiv till att vi satsar mera inom ramen för detta, medan interpellanten ju inte vill att vi ska göra någonting alls på det här området. Där finns det en motsättning, och där står jag personligen närmare statsrådet. Hur detta sedan ska behandlas inom tillhör jag dem som inte har några särskilda synpunkter på. Jag ser mera till det substantiella innehållet. 80 AXEL DARVIK (fp): Jag vill först säga till miljöministern att jag ser stora risker även med andra energislag som vi har. nämnde olja och kol som förlitar sig på till större del . Även gas har naturligtvis effekter på klimatet med de växthusgaser som man släpper ut. Där konstitueras nu nya anläggningar i för att förse med energi. Bland annat i den stad jag kommer från, , anlägger man nu stora gaskraftverk. Det finns alltså stora risker med detta också. Men jag vill inte heller att man ska sprida några myter om att vi skulle kunna ha ett stort svampmoln över eller Forsmark. Det är ju inte de typerna av risker vi pratar om när vi pratar om kärnkraft heller. Man kunde ju nästan ana att det var något sådant som dolde sig i ministerns oro. Jag vill att vi arbetar vidare med att stärka forskningen, både nationellt och mellan EU-länderna, för ny teknik inom kärnkraftsområdet för att göra dagens teknik säkrare och morgondagens teknik möjlig att använda. Det är många med mig som är övertygade om att detta är nödvändigt för att kunna behålla jobben i och kunna säkra en god tillgång till energi. Det som är farligt är nog just att göra som , stämpla ut kärnkraften som uråldrig, omodern, oanvändbar och så vidare och slänga igen dörren fullständigt. I stället pratar sig varm om solenergin. Ja, fusionsenergi är faktiskt solteknik. Det är precis den tekniken som solen använder sig av. För att detta ska kunna utvecklas är EU verkligen nödvändigt, tillsammans med många andra länder. Jag hoppas att Vänstern kan tänka om och gå rakt in i stället för att backa in i den. 81 Statsrådet (): Låt mig först ta upp det fortsatta arbetet inom EU när det gäller forskning på det här området. Jag är enig med om att vi behöver forskning om kärnsäkerhet det är en viktig del men vi behöver också mer forskning om förnybar energi och de nya energikällorna. Vi kommer självklart, , att delta mycket aktivt i förhandlingarna om energisatsningarna i det sjunde ramprogrammet. Viktigt för oss är naturligtvis att det är balans. Det är balans, som vi preliminärt bedömer det, i kommissionens förslag, men självklart är satsningen på den förnybara energin en mycket högt prioriterad fråga för . I det förslag som kommissionen har lagt fram nu handlar det just om att omvandla dagens fossilbränslebaserade energisystem till ett som är mer hållbart och som bygger på många olika energikällor och energibärare i kombination med bättre energieffektivitet, som är väl så viktigt. Det här är väldigt viktigt för att vi ska kunna hantera både försörjningstryggheten och klimatförändringarna och självklart öka industrins konkurrenskraft i . Det här förslaget är alltså viktigt. Vi kommer att vara mycket aktiva i arbetet med att påverka det så att det verkligen blir ett förslag som stöder en energiomställning, som vi framför allt behöver för klimatpolitikens skull. Parallellt har vi kärnkraftsfrågorna, där olika länder har olika syn i . hör till de länder som har beslutat fasa ut kärnkraften. För oss innebär det att vi behöver forskning som handlar om säkerhet. Vi behöver upprätthålla en god kompetens på det här området. När det gäller framtiden för kärnkraften kan jag konstatera att är det enda partiet i som vill bygga ut kärnkraften. Jag tycker att det är märkligt, och jag tycker att det vore bra om Axel Darvik ändå funderade också på möjligheten att faktiskt ha ett modernt samhälle framöver som bygger på förnybara energikällor att vi klarar att fasa ut kärnkraften och att vi också klarar att göra en energiomställning. Detta är jag helt övertygad om. Det är inte så att vi använder mer olja och kol . Vi har till exempel i stort sett bytt ut oljan mot pellets eller annan biomassa i alla fjärrvärmeverk i . Vi har redan börjat omställningen, och jag tycker att det vore viktigt för Axel Darvik att också se detta. Vi klarar detta. Vill vi inte gå över till ett samhälle med förnybara energikällor så kommer vi inte att klara det, men vill vi, satsar vi på det och ser vi möjligheterna så kommer vi att klara det. Vi ska arbeta för detta i EU på forskningsfronten men också på alla andra områden där energipolitik och klimatpolitik är aktuella. 82 (): Precis som miljöministern tycker jag att det ska vara balans. Det är viktigt. Jag är också glad för att miljöministern säger att vi måste satsa mer och mer på förnybara energislag. Det tror jag behövs. Som jag har sagt tidigare tycker jag att kärnkraften har blivit subventionerad väldigt mycket. Jag tycker också att det är konstigt att vi har två folkpartister här som går ut och verkligen försvarar att man ska subventionera med så mycket pengar till kärnkraften. Om man är marknadsliberal eller står för marknadsekonomi brukar man säga att företag ska klara av sina kostnader själva. Det gör inte kärnkraften. I stället har samhället gått in och både stöttat mycket av forskningen och städat upp, så att säga, efter kärnkraften. Det är ju det som sker. Att Euroatom finns som ett fördrag innebär också att man har ett förhandlingsutrymme och att de frågorna blir prioriterade, av tjänstemän och på i stort sett alla nivåer. Det är därför vi menar att man måste arbeta för att få bort det. Det bör inte heller finnas med som en bilaga, utan vi ska i så fall förhandla fram andra regler för naturligtvis måste det finnas regler på området. Detta hoppas jag att miljöministern vill arbeta för. Det har inte riktigt framgått hur intensivt arbetar i förhandlingarna för att få bort Euroatomfördraget. Jag uppfattar det som att det knappt är uppe på dagordningen. När vi ställde frågan till statsministern här i kammaren fick vi inget svar. När det sedan gäller till exempel är riskerna oerhört stora. Det är höga temperaturer som krävs och oerhört mycket energi som ska tillföras för att detta projekt ska lyckas. Det är nog någonting som vi ska tänka på. Kanske skulle vi prioritera att använda pengarna på ett bättre sätt. 83 Statsrådet (): Låt mig då avslutningsvis poängtera att alltså anser att Euroatom är ett föråldrat fördrag. Detta var uppe redan i konventet. Det var omöjligt att få tid att inkludera Euroatom på det sätt som vi hade önskat i konventsförhandlingarna, och det var därför vi gick fram med ett antal andra länder och begärde en ny konferens kring Euroatom. Vi är inte tillräckligt många länder för att detta ska kunna bli verklighet. Vi måste alltså få ett ökat stöd för det initiativet. När det gäller de fortsatta förhandlingarna kommer vi självklart att vara mycket aktiva. Förhandlingarna om det sjunde ramprogrammet för forskning har precis påbörjats. I detta ingår ännu inte Euroatomförhandlingarna som en central del, men det kommer. Vi kommer att vara mycket aktiva och driva våra frågor. Vi ser att både forskning och andra åtgärder inom EU kommer att spela en central roll för omställningen av energisystemet. För regeringen är omställningen till ett förnybart energisystem det överordnade målet i dessa förhandlingar. Som ni vet siktar vi på att klara detta parallellt med att vi med förnuft fasar ut kärnkraften enligt det beslut som en gång har fattats. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellationerna 2004/05:592, 593, 600 och 612 om jaktlagstiftningen 84 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag avser att verka för en sådan ändring av 28 § jaktförordningen (1987:905) att det blir möjligt att fullt ut kunna skydda sina djur mot angrepp av rovdjur. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att dagens straffsatser för jaktbrott ska anpassas efter brottets natur och för att 28 § jaktförordningen ska ge tillräckligt utrymme för att freda husdjur mot rovdjur. har frågat mig om jag avser att infria tillkännagivande om en översyn av regelverket rörande möjligheterna att avvärja angrepp av stora rovdjur på tamdjur. har frågat mig vad jag avser att göra för att skapa en rovdjurspolitik som uppfyller kravet på förtroende och delaktighet för människor som bor nära vargen och för att få till stånd en ändring av 28 § jaktförordningen för att åstadkomma en ökad acceptans för rovdjur. Alla frågorna har ett samband med beslut om en sammanhållen rovdjurspolitik . Bestämmelser om när rovdjur som anfaller tamdjur får dödas finns i 28 § jaktförordningen. Bestämmelsen ger ägare eller vårdare av tamdjur rätt att döda björn, varg, järv eller lo utan tillstånd av myndighet om rovdjuret angripit eller skadat tamdjur och det finns skälig anledning att befara ett nytt angrepp. Då får rovdjuret dödas i omedelbar anslutning till angreppet. föreslog i betänkandet Sammanhållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) att 28 § jaktförordningen ändras så att ägaren eller vårdaren av ett tamdjur får döda björn, varg, järv eller lo som är under direkt angrepp på tamdjuret. Det skulle således inte längre krävas att rovdjuret först angripit och skadat eller dödat ett tamdjur. Regeringen gjorde emellertid i propositionen om sammanhållen rovdjurspolitik den bedömningen att det åtminstone var mindre lämpligt att ändra förutsättningarna för skyddsjakt enligt 28 § förordningen på det sätt utredningen föreslagit. Flera remissinstanser hade uttryckt farhågor för att en sådan ändring av förutsättningarna för skyddsjakt enligt 28 § förordningen skulle komma att medföra stora svårigheter att bevisa om ett jaktbrott begåtts eller om det varit fråga om tillåten skyddsjakt. Regeringen ansåg att dessa farhågor framstod som berättigade. delade den uppfattningen och fann det därför inte lämpligt att då ändra förutsättningarna för skyddsjakt i enlighet med utredningens förslag (bet. 2000/01:MJU9). Frågan om utvidgning av möjligheterna till skyddsjakt på enskilds initiativ utan tillstånd behandlades av . vidhöll då sin bedömning när det gällde eventuella bevissvårigheter men gav regeringen till känna att en samlad översyn borde göras av regelverket med beaktande av såväl rättssäkerhetsaspekten som de fastlagda målen för rovdjurspolitiken (bet. 2003/04:MJU18). En sådan översyn pågår inom . Som en del av beredningsunderlaget ingår remissbehandlade framställan om en ändring av 28 § jaktförordningen. Ändringen, som bland annat innebär att ett angripande rovdjur ska få dödas när det anfaller tamdjur om försök har gjorts att genom skrämselåtgärder avvärja angreppet, har fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Riksåklagaren uttalade i sitt remissvar att man borde avvakta Högsta domstolens ställningstagande i det så kallade Gräsömålet för att kunna bedöma om och i vilken utsträckning en författningsändring behövs. meddelade dom i målet . Genom Högsta domstolens dom har vi fått ytterligare underlag för ett ställningstagande till utformningen av bestämmelserna om rätt att ingripa mot rovdjur som anfaller tamdjur. Vi bereder nu frågan om en ändring av 28 § jaktförordningen vidare i . I propositionen om sammanhållen rovdjurspolitik föreslogs också att straffet för grovt jaktbrott skulle höjas från fängelse i högst till fängelse och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt skulle i fortsättningen särskilt beaktas om det avsåg ett hotat, sällsynt eller annars särskilt skyddsvärt vilt. och Hovrätten för har i två domar funnit att jakt på varg som inte uppfyller kraven på skyddsjakt enligt 28 § jaktförordningen ska bedömas som grovt brott eftersom vargen är ett hotat, sällsynt och särskilt skyddsvärt vilt. 85 (): Tack, jordbruksministern! Återigen har vi alltså en debatt kring jaktförordningen. Vi är många som kommer att delta i den här debatten, vilket visar att det finns en debatt ute i landet och också en berättigad oro för vad som sker på vår svenska landsbygd när det gäller möjligheten att försvara sina tamdjur mot rovdjur. Gång på gång har vi fått svaret från jordbruksministern att regeringen har fått uppdrag att se över jaktförordningen. Det svaret kan vi riksdagsledamöter. I alla fall jag hade sett fram emot ett svar från jordbruksministern om vad hon anser måste förändras. Kommer det svaret möjligen i den följande debatten? Ministern har ett gyllene tillfälle att ge ett klart besked till oss alla som undrar: När kommer regeringen att lägga fram ett förslag till som på ett tydligt sätt klargör att man enligt lag har rätt att skydda sina tamdjur mot rovdjursangrepp?