prot · GT0938 · 2005-11-25 00:00:00 — Så här står det i bolagsordningen: Bolaget skall driva detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och alkoholfria drycker, bedriva sådan partihandel som avses i 5 kap. 1 § tredje stycket alkohollagen (1994:1738), informera om de risker som är förenade med konsumtion av alkoholdrycker samt bedriva i samband därmed stående verksamhet. Jag kan inte se hur det senaste årets inhemska kampanj för att sänka alkoholskatten stämmer överens med detta uppdrag. Lika lite kan jag se hur en politisk kampanj som riktar sig till ordförande kan anses tillhöra Systembolagets uppdrag. Det är en åsikt som torde delas av många i EU-kommissionärernas korridorer. Vi kunde i gårdagens tidning läsa om hur kommissionen trodde att det hela var ett skämt från 50-årskalaset. Nej, de statliga bolagen bör lämna politiken åt politikerna. Eller är det så att statsminister är så rädd för att ta upp alkoholpolitiken med kommissionär att han måste gömma sig bakom sin frus kjolar? riksdag har gett i uppdrag att vara en viktig del i omställningen till en ekologiskt hållbar energiproduktion. Trots det har regeringen låtit bolaget springa i väg och på egen hand göra stora investeringar i smutsig brunkol i östra och i . sägs det att regeringen, efter kraftig kritik från , har tagit ett grepp om . Bolaget skryter gärna på sin hemsida om de 8 miljarder som de nu planerar att investera i en vindkraftspark och de 6 miljarder de satsar på vattenkraften. Men man får leta betydligt längre på hemsidan för att hitta de som de investerar i kärnkraft eller de 38 miljarder som de planerar att nu investera i kolkraft i och . Det är sanningen! Jag vet inte hur det är ställt med matematikkunskaperna hos näringsministern. Men för mig verkar den övervägande delen av investeringar fortfarande handla om icke förnybara energislag. Staten är största företagsägare. En fjärdedel av det svenska näringslivet ägs av staten och styrs direkt från . Bristen på enskilt ägande verkar hämmande på samhällsutvecklingen genom att enskilda människors vilja att engagera sig i och ta ansvar för samhällsgemenskapen inte tillvaratas. När människan på olika sätt hindras från att ta initiativ inom näringslivet kommer hon snart också att upphöra att ta initiativ inom det civila samhällets ram. Från att lita på sin egen förmåga och jaga sina egna drömmar förvandlas människan successivt till att lita till det offentliga och följa den strömfåra som gröpts ur av alla dem som har tvingats in på kollektivismens väg. Lösningen på dilemmat är att utöka det enskilda ägandet inte för att de som redan har ska få mer utan för att de som inget har ska ges möjlighet att äga något. Och om de som inte äger någon förmögenhet får möjlighet att bli delägande i alla de företag som är statliga, så skulle det bidra till att vidga ägandet. Det kommer också att öka intresset för näringslivet och kan förhoppningsvis uppmuntra till bildande av aktieföreningar och liknande organisationer, och på så sätt också stödja det civila samhället. finns ett antal statligt ägda företag som helt eller delvis bedriver verksamhet som motiveras av särskilda samhällsintressen. Det är ingen självklarhet att dessa samhällsintressen bäst tas till vara av statligt helägda bolag. och ägs tillsammans med andra aktörer och kan tjäna som exempel på företag där det civila samhället har getts ett inflytande i förvaltningen av viktiga samhällsintressen. Det finns mycket att vinna på en ökad aktivitet i det civila samhället. Att finna olika sätt för att involvera olika organisationer och engagerade enskilda personer i de företag som staten driver för det gemensamma bästa kan vara ett sätt att uppnå en sådan ökad aktivitet. Vi kristdemokrater är övertygade om att en sådan reform också leder till att många beslut om verksamhetens inriktning kan fattas närmare dem som direkt berörs. Jag har i en reservation begärt att vi ska tillsätta en utredning för att belysa just dessa frågor, hur staten på ett bättre sätt kan utöva sin subsidiära stödjande roll vad gäller de samhällsintressen som tillvaratas av statligt helägda bolag och hur det civila samhällets engagemang i dessa bolag kan öka. Jag vill yrka bifall till reservation 5 och 6. 4 (): Jag vill yrka bifall till reservation 6. Som vi har hört i flera inlägg är staten en mycket viktig ägare av svenskt näringsliv, med över 200 000 anställda och ett värde som kanske uppgår till mer än . Det är naturligtvis tillgångar som man måste sköta och vårda väl för framtiden. I en del fall finns det utan tvivel klara skäl för statligt ägande. Det gäller den grundläggande infrastrukturen, inte minst vägar och järnvägar, eftersom infrastruktur är ett strategiskt nationellt intresse. Även när det gäller företag som förvaltar stora naturresurser finns det skäl att behålla ett statligt ägande. Även här finns det strategiska nationella intressen att ta hänsyn till, liksom ibland också regionala hänsyn. Jag kan exempelvis inte se några fördelar med att sälja företag som och till internationella storbolag, kanske med utländskt statligt ägande. Det är naturligtvis bättre att kontrollen över dessa företag finns kvar i landet. Detsamma gäller , men i det fallet finns det möjligheter att sälja mark i mindre enheter så att fler starka lokala skogsföretag kan bildas, inte minst i inlandet i norr. På så sätt kan bygder som är i stort behov av fler företag och fler jobb bli starkare. Men det finns andra statliga företag som med fördel kan avyttras. Det handlar främst om företag som verkar på kommersiella marknader med konkurrens. Där kan en försäljning innebära förbättrad konkurrens och att fler får del i ägandet, så att ägandet sprids i samhället. Det stärker också samhället. Naturligtvis är det viktigt att en försäljning sker när marknadsläget är fördelaktigt, så att skattebetalarna blir vinnare på affären. Vad jag främst vill ta upp i det här anförandet är emellertid regeringens ovilja att ta hänsyn till de synpunkter som har lämnat på den statliga ägarförvaltningen. Om man vill ha väl fungerande statliga företag borde man hälsa konkreta förslag och råd från revisorerna välkomna och ta fasta på dem. Det ligger i allas intresse att de gemensamt ägda företagen fungerar så bra och så effektivt som möjligt och att verksamheten kan kontrolleras och granskas. Att bara gå i försvarsposition och nöja sig med att tala om regeringens höga ambitioner är inte särskilt progressivt. Såvitt jag kan se i betänkandet förnekar majoriteten över huvud taget existensen av så kallad formlös styrning, trots att har funnit exempel på det och till och med hävdar att sådan styrning inte är ovanlig. Vi har i de tidigare anförandena i debatten hört en rad exempel på detta. Varför fastställs inte ägardirektiv och riktlinjer på bolagsstämmorna? Det är ju bolagsstämman som är ett bolags högsta beslutande organ. Man kan också fundera på varför det verkar vara omöjligt att fastställa gemensamma föreskrifter för ägarförvaltningen över departementsgränserna. Enligt regeringspartiet fungerar uppenbarligen allting så väl när det gäller den statliga ägarstyrningen att inga förändringar behövs. Hur kan det komma sig att man från majoritetens sida slår dövörat till när ett organ , som faktiskt har till uppgift att granska verksamheten kommer med konstruktiva och konkreta förslag? Det borde ligga såväl i regeringens som i de statliga företagens intresse att undvika metoder som kan kritiseras för att den demokratiska kontrollen, och därmed möjligheten att utkräva ansvar, sätts ur spel. Frågan om öppenhet kring de statliga företagen är i grunden en väldigt viktig demokratifråga. Mot den bakgrunden är jag förvånad över att regeringspartiet inte ser synpunkterna som en hjälp för att förbättra ägarstyrningen utan i stället tydligt anstränger sig för att komma med bortförklaringar och undanflykter. Det är faktiskt inte särskilt välbetänkt om man vill slå vakt om väl fungerande statliga företag! 5 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner och reservationer. Sedan vill jag ge en kort översikt över hur vi ser på detta med statligt ägande. Det blir kanske lite tjatigt, men det måste ändå sägas varje gång dessa frågor är uppe, så att inte vi själva eller väljarna ska glömma bort det. Den statliga bolagsverksamheten är en stor tillgång för och dess medborgare. Bolagen skapar jobb och nyttigheter som alla är betjänta av. Till skillnad från en del andra tycker jag att de gör detta på ett professionellt och effektivt sätt. Bolagens resultat ger också ett bra bidrag till statskassan. Pengarna är viktiga, och de bidrar till att säkra välståndet i landet och betalar för verksamheter som vi alla har glädje av: en bra skola, en god äldreomsorg och en allt bättre sjukvård. Några av de statliga bolagen kan sägas vara särskilt värdefulla. Jag menar de som förvaltar viktiga nationella tillgångar som skogen, malmen och vattenkraften: , och . Jag blir glad när jag hör mäla ut sig från alliansen på den här punkten. Vi kommer tillbaka till detta med de förmodade listorna för utförsäljning. De statliga företagen skapar många jobb, och de finns i hela landet. En del företag är företrädda i alla svenska län. Många av jobben i de statliga företagen finns i , där det annars är bekymmersamt med sysselsättningen. I den statliga bolagssfären finns det också företag som vi är hyggligt överens om inte kan eller bör skötas av andra än staten. Det är de som har samhällsviktiga intressen att beakta. har vi hört av att man vacklar lite på den punkten och tror att privata företag skulle kunna ta hand om det. Det tror inte vi. De statliga företagen går som sagt bra. De sköts på ett bra och kompetent sätt. De har kompetenta styrelser. De har duktiga anställda och vi tjänar faktiskt rätt hyggligt med pengar på dem. Resultatet var efter skatt. Tillsammans skickar de 17 miljarder till statskassan. Det är någonting att betänka. Den kommuniké som kommer kommer att visa att även tredje kvartalet visar på mycket bra resultat i de statliga företagen. Vidare menar jag att staten tar ett långsiktigt ansvar för ägandet. En stor del av resultatet används för investeringar för framtiden. I och , för att ta några exempel, investerar man mångmiljardbelopp i sina verksamheter. Det betyder också väldigt mycket för övrigt näringsliv. Optimismen bland företagen till exempel i , som kommer ifrån, är slående. En stor del av optimismen tror jag beror på planer på stora investeringar. Det är sällsynt att någon företrädare för de borgerliga partierna säger att de sköts på ett bra sätt. Jag skulle gärna vilja höra att ni kunde erkänna att det fungerar. Men så fungerar det inte. Nej, det handlar om att klaga, klanka och leta fel och brister och dessutom allmänt hävda att staten inte får driva företag. Det är helt enkelt inte acceptabelt att svenska folkets företag går bra och att dessa bidrar till både tillväxt och välstånd. Det är en ganska trist inställning som ni som företrädare för de borgerliga partierna ger uttryck för. Staten som företagsägare tar långsiktigt ansvar för sina företag. Det har vi sagt , och det står vi för fortfarande. Jag skulle vilja ställa en fråga till er i alliansen. Vad vill ni egentligen med de statliga företagen? Ni har sagt att de ska säljas ut. Det har vi hört . står och berättar här i talarstolen att man har ändrat sig. fanns det mycket klart uttalade önskemål och ambitioner att sälja företag. Det är bara att gå tillbaka till de tidigare motionerna och listorna så ser man ungefär hur det kommer att se ut. Man måste sälja företag om man ska få in 150 miljarder i statsbudgeten. Det gäller att få in pengar för att de hål som de skattesänkningar som föreslår leder till ska täppas igen. Det vore väldigt roligt att höra hur listan ser ut. Vi har ganska klart för oss vad vi ska göra med våra statliga företag. Det ska gå före i energiomställning och gå i bräschen för förnybar energi. Andra exempel är kundvänliga lån, inträde på inlåningsmarknaden och miljardsatsningar i Malmfältet för att öka produktion och sysselsättning i bland annat . Vi har mycket mer fantasifulla uppdrag för de statliga företagen än vad ni någonsin kommer att kunna presentera. Jag ska göra några kommentarer om . Vi har all respekt för . Det ska vi ha. Vi ska ta vara på de rapporter och undersökningar som gör. Jag vet inte om ni har läst regeringens redovisning av vad man gör i fråga om de rapporter som är lämnade om de statliga företagen. Det finns redovisat i budgetpropositionen. Dessutom har vi fått en väldigt noggrann genomgång av detta i utskottet av statssekreterare . Vad jag minns av de frågor som kom var det inte särskilt mycket kommentarer. Där har regeringen ändå deklarerat och redovisat att man i huvudsak följer de regelverk som finns. På några punkter har regeringen sagt: Vi är beredda att gå vidare. Man ska se över förvaltarmodellen och dokumentationen när det gäller ägarstyrningsfrågorna. Det är tydligt att man måste bli bättre på vissa punkter. Det har regeringen sagt. Vi tycker också att det är viktigt att man tar till sig sådant som uppenbart inte skulle fungera. Jag vill återigen erinra om de frågor som vi tidigare ställt och som jag ställer . Var är listan? Hur ser listan ut, , på de försäljningar som ni planerar? Det är tydligen så att det är som kommer att sätta upp listan, och så får de andra haka på. Jag vill i anslutning till det också ställa en fråga till . Hur tänker sig kunna sitta i alliansen och acceptera att de viktiga företagen säljs ut? Kapitalet rinner bokstavligen ut ur och på en internationell marknad. Vilket ansvar tar alliansen för svenskt välstånd och svenskt näringsliv? 6 () replik: Det börjar bli lite tjatigt, sade K G Abramsson som inledning till anförandet. Ja, det börjar lite tjatigt. Det börjar lite tjatigt att man aldrig tar till sig av kritiken mot den formlösa styrningen. Vi var på samma möte när redogjorde för det. Man hävdar med bestämdhet att det inte finns någon formlös styrning. Tycker K G Abramsson att det är något problem att dokumentationen är så bristfällig? Jag tog exemplet med . Det finns inte ett enda papper som säger någonting som Telias intrång på marknaden i . Det finns inte ett enda papper. Är detta ett problem? Kan svenska folket med sina företag få en insyn och kontroll om dokumentation sker på det sättet? Det är min ena fråga. Den andra frågan är följande. Ni ska sälja ut bolag för 15 miljarder. Hur ser er lista ut? 7 () replik: Dokumentationen som åberopas för att kunna säga att staten formlöst styr sina företag är en sak som regeringen har tagit upp och kommenterat i budgetpropositionen. har inte läst det omfattande svaromålet från regeringen. Däri ingår bland annat att man är beredd att se över hur man hanterar rutinerna i . Det är det ena. Det andra är att man ska se över förvaltarmodellen. Det pågår ett översynsarbete. Jag tror att kan vara trygg. Det är bra , men det kan naturligtvis bli bättre. frågade om listan på 15 miljarder. Vi har en budgetpost där vi har sagt att vi genom företagsförsäljningar, omstruktureringar eller återköpsprogram ska ta in de pengarna. nollades det ut, och det gick ihop ändå. Vi har hört från den debatt som hade med att det bland annat kan vara så att man med uppköpsprogram och återköpsprogram kan ta in en del pengar. Vi har ingen lista på några försäljningar. Men tala om hur er lista ser ut, . Av motionerna inte bara nu under allmänna motionstiden att döma finns det tydligen en ambition att sälja svenska statligt ägda företag. Vilka är det som kommer på första plats? Är det eller , som tydligen gillar väldigt bra och skulle kunna tänka sig att undanta? Berätta för oss socialdemokrater hur listan ser ut. 8 () replik: Valstrategin är uppenbar. ska väljarna skrämmas in i det socialdemokratiska valbåset igen. Jag har läst mycket noga vad som står om den formlösa styrningen. Vad som är slutsatsen av hela resonemanget är att det inte finns någon formlös styrning. K G Abramsson är alltså nöjd med att det inte finns ett enda dokument som talar om något om Telias affärer i . Det finns inte ett enda dokument, och K G Abramsson säger: Det fungerar bra . Det tycker jag är att sticka huvudet i sanden och inte tillerkänna svenska folket att kunna få en insyn i de företag som det är delägare i men som det inte har ett dugg insyn i. Det är en stor brist. Det är allvarligt att vi har en regering som så uppenbart struntar i vad säger. Det tror jag att en stor del av svenska folket också är upprört över. Det är märkligt. Här befinner man sig i regeringsställning och säger att man ska sälja ut för 15 miljarder och har inte en susning om vad det ska vara. Vi är i opposition. Vi är inte regeringsparti . Men vi har angett en tydlig lista. Den står i betänkandet som behandlas . Det kan inte råda några tvivel. Det gäller de pengar som vi har budgeterat för försäljning av statliga bolag. Förmodligen skulle det räcka med att man sålde och Nordea som befinner sig på en konkurrensutsatt marknad. Det skulle kunna vara två exempel. K G Abramsson kan inte prestera ett enda namn. Det beror naturligtvis på rädsla. Man vill inte binda upp sig. Faktum är att man har avsatt 15 miljarder i sin budget för utförsäljning av statliga bolag. Men man mörkar så mycket man kan. Man hymlar med den sanningen, för man vill köra en angreppspolitik på det här området i kommande valrörelse. Så ser det ut, K G Abramsson! 9 () replik: Detta är sant. Jag försöker inte mörka. Vi har ingen lista, och de försäljningsmedgivanden som har gett regeringen räcker till fullo för att komma åt både 15 och 30 och 50 miljarder om det skulle vara så. Vi har ett beslut när det gäller Sonera och vi har ett beslut när det gäller Nordea. Vi måste laga efter läge. Det är fullständigt klart. Det är som jag säger: Den budgetposten har vi haft de senaste två tre åren och vi har inte behövt utnyttja den. Ni säger ju själva att man ska sälja företag när det är läge. Det är klart att regeringen måste bedöma när till exempel något återköpsprogram i ska användas. Ska vi vara med på det? Ska vi sälja ut ytterligare ur Nordea, eller hur ska vi ha det? Vi bestämmer det när det är läge. Det är ju regeringen som förvaltar bolagen, det är inte . Vi kan inte sitta och bedöma om vi ska sälja ut Nordea eller Sonera. Finns på er lista? Det tycker jag att ni ska redovisa. fanns både och på er försäljningslista. Det är konstigt hur snabbt det går att ändra fokus och att byta fot! Det kanske är någon annan som kan kommentera det, om inte kan göra det. 10 () replik: Jag hade tänkt ställa en fråga till K G Abramsson om hans syn på , men han förekom mig. Lite fascinerande kan jag tycka att det är att han inleder sitt anförande med att säga att när vi recenserar och egentligen vidarebefordrar kritik så är det beklämmande. Då klagar vi och klankar, tydligen. respekterar han dem som har framfört samma kritik, nämligen . Du får bestämma dig för vilket ben du ska stå på! Sedan har vi det där med listor. Ska vi ta en löntagarfondsdebatt? Det går inte att hänvisa till gamla motioner och sedan försöka ge sken av att det skulle vara en politik som förs i den här kammaren. Vill du införa löntagarfonder, K G Abramsson? Ni har ju tidigare föreslagit det. Är det det som är er nuvarande politik? Blanda inte siffror. Du har ju själv angett att det räcker mer än väl med de bemyndiganden som finns redan här . Finns det , K G Abramsson, som du kan se att det finns ett problem mellan myndighetsuppgiften och de dotterbolag som myndigheter knoppar av? Kan det finnas ett konkurrensproblem? Stör det här över huvud taget? Ser K G Abramsson ett problem med de hemsidor som myndigheterna sätter upp där man som medborgare söker uppgifter från myndigheter och får en liten frame där man länkas till den verksamhet som är konkurrensutsatt? På något sätt luras man då som konsument in i att man kanske får en annan behandling om man utnyttjar myndighetens dotterbolag. Ser K G Abramsson något problem med det här? Det är klart att vi ska lyfta upp det som är positivt. K G Abramsson har tidigare hört mig nämna som ett bra exempel på ett välskött företag. Jag säger det igen. Men vår uppgift är att granska det som inte fungerar. Ser K G Abramsson något problem med det här? Jag kommer att ställa ytterligare någon fråga . 11 () replik: Jag tar frågan om först. Jag tror att det är sjunde gången som jag är med och debatterar statligt företagande. , 2000, 2001, 2002, 2003 och 2004 fanns inte . Men det var samma visa då från er sida. Ni klagar och klankar och säger att staten inte ska driva företag. Man är inte professionell, man snedvrider konkurrens och man blandar ihop saker och ting, säger ni. Men det finns ingen som på ett hedervärt sätt har kunnat redovisa att det skulle finnas problem av den karaktären och av den arten som ni nu tycks vara överens om i alliansen. Jag har redan sagt att jag och vi har full respekt för . Det är ju fattat beslut om i riksdag att vi ska ha en riksrevision. Den ska granska bland annat regeringens verksamhet. Vi tar till oss av den kritik som kommer. Det har ni ju själva kunnat läsa om i kommentarerna till betänkandet från sida och ni har kunnat läsa om det i budgetpropositionen. Men ni väljer att mörka den information där man säger att man ska bli bättre. Jag tycker att det är ganska ohederligt av att påstå att man blandar ihop myndighetsuppgifter och professionella företagsuppgifter i kommersiella företag. Det finns en redovisning av att de här frågorna hanteras på helt olika ställen i . Men det tror inte på. Jag tycker att det är fult att misstänkliggöra regeringen på den punkten. Jag tycker att den sköter det här på ett bra sätt. 12 () replik: Så får vi återigen höra att när vi bara nämner den kritik som kommer med är det inte hedervärt. Jag finner det anmärkningsvärt. Det är faktiskt direkt kritik mot . När jag tar upp de punkter med dubbla roller som nu påstår är ett misstänkliggörande så handlar det faktiskt om . Är inte det verket heller hedervärt i ögon? Eller är det bara regeringen och den socialdemokratiska riksdagsgruppen som har rätt? Lyssnar ni inte ens en gång på era egna myndigheter? Du har inte svarat på våra frågor. Du har inte svarat på eller min fråga. Vilka företag ska ni sälja? Ni har ju budgeterat försäljningar. Om man ska var ärlig i debatten så får man nog ställa samma krav på sig själv som man försöker ställa på andra. Men det lever ni inte upp till. Jag tycker att det är fascinerande. Jag hakade upp mig lite grann på ett uttalande som K G Abramsson gjorde. Det gällde de fantasifulla idéerna om vilket nytt statligt företagande han skulle kunna tänka sig och hur han skulle kunna utveckla verksamheten. Skulle riksdagsledamoten och tillika kanske även affärsmannen kunna redogöra för vilka fantasifulla idéer han har för att kunna utveckla svenskt företagande med skattebetalarnas medel? Och hur ska det finansieras? Är det skattebetalarnas pengar eller är det en socialisering av svenskt näringsliv som ska finansiera det hela? Är vi tillbaka hos löntagarfonderna nu? 13 () replik: Jag har egentligen svårt att förstå frågor. Vi har ingen lista på försäljning av statliga företag. Jag har förklarat vad som ligger i budgetposten. Vi har redan genomfört en del av det här. Återköpsprogrammet för har till exempel inbringat . Det måste väl räknas av i så fall, tycker jag. Det kan komma mer av den typen av aktiviteter som staten kan dra nytta av. Det är inte säkert att vi behöver utnyttja den budgetposten. Men det vore bra ändå att få se den lista som nu förnekar finns, men som alliansen väldigt tydligt har redovisat inte bara i gamla motioner utan även i nya. är tydligt när det gäller hur man ska hantera det här. Ni säger att fyra fem företag ska privatiseras. Någonting måste ju finnas på listan! Finns där och finns där? I fall finns väl inte där, men till de andra kanske man skulle kunna ställa den frågan. Försöker ni föra svenska folket bakom ljuset före valet för att sedan efter det att ni har vunnit valet som ni tror komma med den här listan?