prot · GT0945 · 2005-12-06 00:00:00 — Den gemensamma nämnaren för dessa är att vi vill ha ännu mer av läsfrämjande insatser. För tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 19, Etablering av bokhandlar i kommuner som saknar sådana, punkt 22. I ett stort antal kommuner saknas fortfarande en bokhandel inom den egna kommungränsen. Det gagnar inte läsandet. Vi vill ha en analys av situationen för bokhandlarna och förslag på åtgärder som syftar till att möjliggöra ett mer vittförgrenat bokhandelsnät för att underlätta etablering av bokhandlar i de kommuner som saknar sådana. Betänkandet handlar i huvudsak om propositionen Bästa språket en samlad svensk språkpolitik. De borgerliga partierna anför i en gemensam reservation att svenska språkets ställning som majoritetsspråk bör lagfästas. anser också att den bör lagfästas, och vi har därför tagit initiativ till att svenska språket kan grundlagsfästas som vårt officiella språk. Vad jag förstår är det samma modell som man har i , det vill säga att man i grundlagen fastställer den officiella statusen av språk. Jag vill i detta sammanhang föreslå att de borgerliga partierna stöder uppfattning i . Jag har mötts av kritik om att det kommer att ta innan kommer med sin redovisning. Mot denna kritik vill jag säga att dagens betänkande gör tydliga markeringar till gagn för svenska språkets ställning. Det framgår i tre av de fyra målen i den föreslagna samlade språkpolitiken. Det har sagts, och jag ska återupprepa dem. För det första ska svenska språket vara huvudspråk i . För det andra ska svenskan vara ett komplett och samhällsbärande språk. För det tredje ska den offentliga svenskan vara vårdad, enkel och begriplig. Det fjärde målet handlar om att alla ska ha rätt till språk; att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Jag anser, herr talman, att det är missvisande att i argumentationen för att lagstifta om svenska språket ta upp att har lagskyddat fem nationella minoritetsspråk. Det är en missuppfattning om man tror att de nationella minoritetsspråken skulle vara de dominerande språken inom de förvaltningsområden som omfattas av den regionala lagstiftningen. Snarare ska man se lagskyddet som ett skydd mot att dessa språk inte ska försvinna. Den svenska språkpolitiken har varit så framgångsrik inom dessa områden att så långt som in förbjöds eleverna att tala sitt modersmål, om det inte var svenska, på rasterna. Det var först som elever i började erbjudas modersmålsundervisning. Jag har mina rötter i två av de erkända nationella minoriteterna, varav en till och med är erkänd som urbefolkning. Jag är en produkt av den hårda språkpolitiken som staten bedrivit. Jag behärskar inte mitt modersmål utan kan det bara på förståelsenivå. Jag är inte ensam, utan jag är nog en ganska typisk representant för min generation med samma bakgrund. Min föräldrageneration tvingades från till en annan när de började skolan att enbart tala ett för dem främmande språk, det vill säga svenska. Det resulterade i att de blev tysta i skolan, och de sade också i vuxen ålder att de behärskade varken svenska eller sitt eget modersmål. Det är ett sorgligt kapitel vi har bakom oss. gäller andra förutsättningar. Det var ett historiskt genombrott när antog de första stegen för en samlad nationell minoritetspolitik. Betänkandet Bästa språket en samlad svensk språkpolitik förhåller sig på ett bra sätt till besluten som gäller den nationella minoritetspolitiken. Det allra viktigaste är att se flerspråkighet som en tillgång. Att vara flerspråkig betyder inte att svenska språket utarmas. Det ena behöver inte utesluta det andra. vill att svenskan ska lagfästas i grundlagen. De mål som vi nu har möjligheten att besluta om för en samlad språkpolitik är viktiga för att stärka svenskans ställning i samhället. Dessutom behöver dessa mål följas upp med konkreta åtgärder på alla nivåer i samhället. En viktig åtgärd är därför att stärka språkvården genom att organisera den i myndighetsform och samordna den med myndigheten , . Basen för den nya språkvården kommer att förutom också att vara verksamheter som bedrivs av , och Klarspråksgruppen i . Samordningen är en förutsättning för att på ett bra sätt följa upp de språkpolitiska målen. Språkvården kommer att omfatta det svenska teckenspråket och de nationella minoritetsspråken. Det kommer att ingå resurser för att överblicka situationen för samtliga språk i . Vidare handlar det om resurser för terminologi- och språkteknologifrågor. Det handlar också om att motverka språkbruk som konserverar könsroller och osynliggör kvinnor. Den nya språkvårdsmyndigheten står alltså inför stora och spännande utmaningar. En organisationskommitté har fått i uppdrag att se till att den nya språkvårdsmyndigheten kan starta . En viktig uppföljningsuppgift för oss är att se till att den har tillräckliga resurser för att kunna genomföra de mål som regering och riksdag beslutar om. När det gäller svenska språkets ställning i EU finns en del som man kan känna oro inför. Det ena är systemet som innebär att om ett land inte fullt ut utnyttjar sin pott för tolkning, kan huvuddelen av återstående medel användas för att bidra till att täcka landets kostnader för resor till möten i rådet. Detta kan innebära, om man bara ser till de ekonomiska fördelarna, att man sparar på tolkningskostnaderna för att få lägre resekostnader. Det andra är att har tagit initiativ till en ny ordning i EU när det gäller tolkning i rådsarbetsgrupper. Den går ut på att tolkning mellan alla språk ska tillhandahållas vid möten på ministernivå och i ett begränsat antal arbetsgrupper på tjänstemannanivå där behovet är särskilt stort. innebär det farhågor för att svenska språkets ställning försvagas i EU. Det är viktigt att i detta sammanhang poängtera utskottets ställningstagande, att vi förutsätter att regelbundet ser över att tillräcklig tolk- och översättningshjälp faktiskt tillgodoses. Detta kräver ett konsekvent och målmedvetet agerande på alla nivåer för att leva upp till riktlinjerna att främja svenska språkets ställning i EU-samarbetet. 188 (): Svenska språket är det bästa språket för mig, eftersom det är mitt modersmål. Det känns därför viktigt att värna det, lika viktigt som det har varit för samer, judar, romer, tornedalsfinnar och sverigefinnar att värna sina språk, som de också med framgång har lyckats göra och därmed fått sina språk lagskyddade i . Genom invandringen talas det i vårt land även många andra språk, och jag är övertygad om att många av dem kommer att kämpa för att få lagskydda sina språk . När utredningen i mun skrevs visade det sig i en enkätundersökning att tyckte att det var viktigt att bevara invandrarspråken i . kämpar för att svenska språket ska lagskyddas. Men regeringen är negativ till detta och motiverar sin negativa hållning mot lagstiftning med följande: Svenska språket är av hävd det språk som används i och är ett mycket väl beskrivet och dokumenterat språk, såväl nutida svenska som språket under tidigare perioder. Svenska är också ett av EU:s officiella språk. Regeringen tycks anse att det räcker att markera att svenska språket är landets huvudspråk genom att föreslå språkpolitiska mål. Man kan läsa att det står bland annat så här: Svenska språket ska vara huvudspråk i . Hur ska det vara i övrigt då? Ska det inte vara ett huvudspråk i EU? Mål kan vara bra att ha, men hur når vi alla de mål som vi sätter upp i vårt land? Jag kan bara nämna skolans mål, arbetsmarknadsmål, rehabiliteringsmål jag skulle kunna fortsätta att räkna upp alla mål som vi inte når. Nej, det är faktiskt så, herr talman, att regeringen inte inser att engelskan är ett stort hot mot svenska språkets fortlevnad. Oroande tendenser finns att svenska språket överges i . På vissa utbildningar i landet sker undervisningen enbart på engelska. Det finns en del domäner där vi ser att engelskan tränger ut svenskan. Det allra tydligaste är inom datavärlden, men det finns även många andra områden jag kan nämna högskolestudier. skriver studenter sina uppsatser på engelska och presenterar dem på engelska. Det har ofta visat sig att de har svårigheter att presentera sin uppsats på svenska, för de har studerat ämnet på engelska och har inte vant sig vid att använda de svenska ord och förklaringar som finns. Svenska forskare inom flera ämnesområden publicerar mycket sällan sina resultat på annat språk än engelska. Speciellt tydligt är det inom medicin och naturvetenskap. Det finns också grundskolor som har gått över till engelska som enda undervisningsspråk. Det har setts som framåtsyftande att eleverna ska behärska ett världsspråk. Självklart är det bra att behärska många olika språk jag önskar också att jag skulle kunna prata tre fyra språk flytande men det får inte ske på bekostnad av modersmålet, för då känns det fel. Vi är väldigt noggranna med att invandrare ska få undervisning i sitt modersmål när de går i skolan, för att de lättare ska kunna ta till sig kunskaperna, men vi är inte lika noga med att påpeka att barn med svenska som modersmål ska behärska sitt eget språk till fullo. Det finns exempel på länder som har stiftat språklagar för att deras språk har varit hotade. Exempel på det är , och . I utredningen i mun den stora tjocka luntan var man också överens om att en språklag bör instiftas för att skydda svenska språket. Jag satt med i den utredningen och vet att alla partier där var överens om en lagstiftning. Precis som sade var det en majoritet på 33 remissinstanser som ville ha lagstiftning och bara 15 som avstyrkte. Regeringen litar inte till all sakkunskap som förordar lagstiftning utan tycks leva i den tron att en språklag inte skulle kunna ha någon effekt på språkutvecklingen. Varför trodde man då att det har effekt på de fem minoritetsspråk som vi lagskyddade? Är det någon som kan förklara det? I propositionen kan vi läsa en del märkliga argument från regeringen varför de avvisar förslaget. nämnde det också. Det är inte oproblematiskt att föreskriva att svenskan ska vara landets officiella språk i internationella sammanhang, och utgångspunkterna för en svensk språkpolitik bör vara att svenska språket bevaras som ett samhällsbärande och komplett språk i och att det förblir ett officiellt språk i EU. Menar regeringen att det är ett problem att svenska är ett officiellt språk i EU-sammanhang? Eller vad menar man med den skrivningen? Det stod i ett av målen att den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Men om man läser några av meningarna i Bästa språket får man verkligen fundera vad de menar det är obegripligt skrivet. ser det som väldigt viktigt att vi värnar om det här och lagstadgar, bland annat för att folkvalda politiker ska kunna ställa upp i EU-valet oavsett vilka språkkunskaper de har. Att få tala och läsa sitt eget språk vid förhandlingar är en självklar rättighet för att garantera att svenska intressen och åsikter inte tappas bort på grund av brist på kunskaper i främmande språk. Det kan vara många nyanser. Vi har också hört talas om hur svenskarna som pratar engelska ibland använder ord som man tror är det rätta engelska ordet men som kan ha helt fel innebörd. Det är också viktigt av demokratiska skäl, för att medborgare ska kunna följa den politiska debatten, att vi värnar om det svenska språket. Regeringens argumentation för att inte lagstifta ser jag som väldigt svag: En bestämmelse om att de som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet ska använda klar och begriplig svenska kan uppfattas som diskriminerande mot dem som inte har svenska som modersmål eller av annan anledning inte behärskar svenskan. Kort sagt säger man att eftersom det finns svenskar som inte behärskar svenska tillräckligt väl är diskvalificerat från att ha ett officiellt lagskyddat språk. Eller menar man någonting annat, som jag inte förstod därför att det inte var tillräckligt enkelt och tydligt skrivet? Språket är nyckeln till vår kultur och historia, bärare av vår identitet och grunden för social gemenskap på alla nivåer. Ett språk gör att vi växer som människor. Alla ska därför ha möjlighet att utveckla en god språkförmåga. Det enda som regeringen verkar säker på i sin proposition är att internationaliseringen ska fortsätta och att ännu färre avhandlingar ska skrivas på svenska, trots att av alla avhandlingar i landet redan skrivs på engelska. Men vi ska ha ännu färre avhandlingar på svenska. Regeringen ser inte heller hur medieutbudet på ganska få år har förändrats radikalt. Av alla de långfilmer som under en månad visas i tv är engelskspråkiga och svenskspråkiga. Eftersom jag har arbetat med frågan i den kommitté som har arbetat fram underlaget till Bästa språket, som blev regeringens proposition, är det många känslor med i den här debatten för mig. Det finns många bra frågor som regeringen har lyft fram, men den stora besvikelsen för mig och är att man inte har lyssnat till kommittén, där alla politiska partier står bakom lagstiftningen. Inte heller har man lyssnat till majoriteten av remissinstanserna som säger att man vill lagskydda vårt svenska språk. Jag är i alla fall tacksam över att alla i alliansen står bakom förslaget att lagskydda svenskan. Mitt hopp går till att de kommer att stödja vår reservation. Jag står bakom alla våra reservationer men yrkar bifall till reservation 1 och 5. I våra motioner kan man också läsa om många andra frågor som vi har lyft fram, bland annat vikten av ett nordiskt samarbete. Men om det kan man läsa mer i våra motioner. 189 () replik: Jag begärde replik för att jag gärna vill höra motivet till varför inte kan ställa upp på idén om att grundlagsfästa svenskan som officiellt språk. Vad är motivet? 190 () replik: Jag tackar för den frågan. Vi har väl egentligen aldrig diskuterat det riktigt. För oss har det känts viktigt att vi gör precis som med de fem minoritetsspråken när vi lagskyddar språket för att vi ska kunna ha rätt att ha svenska översatt och tolkat om man skulle behöva det inom lagar och så vidare. Jag kan inte säga den exakta skillnaden, men den kanske kan klargöra för mig. 191 () replik: Jag har uppfattat att har den modellen. De har ju två officiella språk som alla känner till. Det är finska och svenska. Det får en väldigt hög dignitet om man i grundlagen lagfäster att svenskan är det officiella språket i . 192 () replik: Jag hoppas att den lagstiftning som vi pratar om även ska bli väldigt stark. Det är den förutsättning som vi har . Om man ser att det som vi begär i vår motion inte skulle räcka får man väl gå vidare. Vi kan snabbare skydda det genom att vi nu på en gång kan lagfästa det än om vi ska vänta på att grundlagfästa, ytterligare utredningar och så vidare. Men jag är inte främmande för att om det inte fungerar man kan se över det . 193 (): Språket är en tydlig kultur- och identitetsbärare. Det definierar dig som person och är en del av din personlighet. Det är med språket som man kan visa sin humoristiska sida, sin sorg, sin glädje, sin ilska. Många är de som kan vittna om att när man hamnar i en situation där man inte delar det gemensamma språket kan bilden av en person faktiskt ändras. En person som är uttrycksfull och en glädjespridare på sitt modersmål kan på ett nytt språk uppfattas som allvarlig och inbunden enbart på grund av att personen i en ny språksituation inte behärskar språkets alla variationer och djup. Språk är konkret, viktigt och personligt för var och en av oss. Därför är det vi debatterar , en samlad svensk språkpolitik, mycket angeläget. Vi vet att språksituationen i har förändrats på olika sätt. Fem språk har fått ställning som nationella minoritetsspråk. I finns över en miljon personer med utländsk bakgrund, och för många av dem är svenskan ett andra språk. Framför allt ökar engelskans användning inom alltfler områden i . Därför behöver vi en samlad svensk språkpolitik. Vi har i debatten hört inlägg om att det svenska språket måste lagfästas som huvudspråk för att man ska kunna markera dess vikt. Också vi socialdemokrater anser att svenskan som huvudspråk behöver markeras men menar att det kan göras på annat sätt än genom lag. Vi vill ha en politik som gör skillnad. Vi menar att vi kan uppnå det här genom en nationell språkpolitik med fyra nationella mål, med en förstärkt språkvårdsorganisation och med den koppling som vi gör till läsfrämjande åtgärder. En lagstiftning av rent symbolvärde utan normerande verkan gör enligt vår mening varken till eller från. För oss socialdemokrater är det viktiga att våra beslut här i får en praktisk verkan. Som utgångspunkt för den samlade svenska språkpolitiken lägger vi fast ett språkpolitiskt mål om att svenskan är vårt huvudspråk i , samhällets gemensamma språk. Vi lägger också fast att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Vi fastställer ett tredje språkmål som innebär att den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Det fjärde språkmålet handlar om allas rätt till ett språk. Det handlar om att utveckla och tillägna sig det svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket, att få möjlighet att lära sig främmande språk. sade i ett tidigare inlägg att en lagfäst svenska skulle ha stor praktisk betydelse. Jag skulle vilja ha exempel på hur enbart en lagfästning får större praktisk betydelse än den nationella språkpolitik som vi nu föreslår med en förstärkt språkvårdsorganisation och med de läsfrämjande insatser som vi också kopplar på där. För oss socialdemokrater är det alltså viktigt att tillse att de språkpolitiska målen faktiskt får genomslag i vårt vardagliga samhällsliv. Det är också därför vi vill ha den gemensamma plattformen för språkfrågorna där vi samlar den centralt statligt finansierade språkvården i en språkvårdsorganisation, som vi har hört berättas om här tidigare i debatten. På det sättet kan vi stärka språkvården, samla kunskap och kompetens och använda resurserna effektivare. Samordningen underlättar naturligtvis också uppföljningen av de språkpolitiska målen. Den ges även ökade ekonomiska resurser och ett vidgat uppdrag till att omfatta frågor som rör villkoren för alla språk som talas i , naturligtvis svenskan som huvudspråk men också de nationella minoritetsspråken, teckenspråket, invandrarspråken och relationen till andra språk, terminologi och språkteknologifrågor samt andra övergripande språkpolitiska frågor. Det är viktigt att få ett mer samlat grepp. Det är också viktigt att poängtera att den här språkvården får resurser och förutsättningar att följa utvecklingen och också att delta i olika europeiska och internationella organ. Det gäller särskilt det mycket viktiga nordiska samarbetet. För oss socialdemokrater har det också varit viktigt att i den nationella språkpolitiken tydligt ge uppmärksamhet åt att tillgången till språk är ojämlikt fördelad, att det finns skillnader i språk mellan människor med olika familjebakgrund. Vi anser att samhället har ett ansvar att utjämna de skillnaderna. Därför finns kopplingen mellan läsfrämjande åtgärder och språket. För att barn ska kunna få ett rikt språk är det viktigt att de får ta del av böcker. Vuxnas högläsning för små barn är därför av mycket stor betydelse. Läsningen ökar ordförrådet och öppnar dörrar till nya tankar och idéer. Tillgången till barnböcker är oerhört viktig. Flera insatser görs för barnboken på svenska. Vi vill här komplettera med tillgången till barnboken på andra språk än svenska. är ett mångspråkigt land, och det är en tillgång. Läsning på det egna modersmålet behövs för begreppsbildningen på det egna språket såsom en väg in i att lära sig svenska. ges därför i uppdrag att samla in och publicera information om barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska. Vi lägger också ekonomiska resurser på en nyutgivning av världsklassiker i klassuppsättning. Många skolor har efterfrågat möjligheten att ge världslitteraturen en större plats i undervisningen, och det vill vi stödja. Det är viktigt att ta ansvar för att tillse att den litteratur som översätts till svenska inte enbart har sitt ursprung i och . Världen är mycket större än så. Vi socialdemokrater ser också vårt gemensamma ansvar för att stödja verksamheter som syftar till att nå ovana läsare. Vi vet att litteratur och läsning kopplat till arbetsplatsen öppnar nya vägar till boken och läsandet. Vi vet att läsvanor grundläggs i de tidiga barndomsåren och att familjebakgrund har betydelse. För att nå nya generationers läsare är det därför viktigt att också nå vuxna. ges därför i uppdrag att stödja långsiktigt läsfrämjande projekt såsom Läs för mig, pappa. Det är ett framgångsrikt projekt mellan LO, ABF, En bok för alla och som gett ovana läsare viktig inspiration att läsa för sina barn men också för sin egen skull. ges därutöver ett fortsatt uppdrag att i samarbete med En bok för alla undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna exempelvis via arbetsplatsbibliotek. Jag är medveten om att jag med detta inte berört alla, var för sig och tillsammans, mycket viktiga delar av detta betänkande. Jag har försökt att beskriva hur vi socialdemokrater ser på en samlad svensk språkpolitik. Jag utgår från att ytterligare klarhet kan komma vid det replikskifte som väntar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 194 () replik: Tack för alla de bra saker som räknade upp som ska göras för svenska språket. Jag sade också i mitt anförande att det finns många bra saker. Min fråga återkommer. Vi har lagskyddat minoritetsspråk. Varför kan vi inte lagskydda vårt eget? Regeringen säger att det inte är oproblematiskt att föreskriva att svenskan ska vara landets officiella språk i internationella sammanhang. Vad är problemet? Vad är det som gör att det inte blir bättre om vi lagskyddar? En annan fråga som jag också funderar över är att man säger att de svenskar som inte behärskar svenskan tillräckligt väl gör att vi inte ska lagstifta eftersom man diskrimineras. Det är skrivningar som är helt främmande för mig. Vi måste väl alla vara tydliga. Även om man inte behärskar språket till fullo måste man ju i alla offentliga sammanhang försöka vara så tydlig att man kan göra sig förstådd. Om jag har ett sämre språk än vad du har skulle jag då vara diskriminerad om vi hade skyddat språket? Jag förstår inte. Det är en gåta. Som jag sade tidigare står det i målen att svenska språket ska vara huvudspråk i . Varför står det specifikt i ? 195 () replik: Det var många frågor. Jag börjar med den sista eftersom det är den jag har i huvudet. Det är nationell språkpolitik som vi tar beslut om här i . Det är anledningen till att vi har ett språkpolitiskt mål som säger att svenskan ska vara huvudspråk i . När det gäller EU, som var lite fundersam över, är svenskan redan ett officiellt språk och ett arbetsspråk i EU. Det krävs alltså en fördragsändring för att ändra det faktumet. En fördragsändring kräver att alla medlemsländer är överens. Vi ser det som helt självklart att svenskan också kommer att vara officiellt språk och arbetsspråk i EU. Jag har stor respekt för kunskaper i de här frågorna. Jag vet att hon satt med i den utredning som ligger till grund för propositionen och betänkandet. Det är ju alltid så att vi gör utredningar och samlar på oss kunskap och sedan gör en politisk bedömning när det gäller hur vi vill gå vidare. Vi tycker också att svenskan behöver markeras. Vi menar att vi klarar det genom att lägga fram en nationell språkpolitik och fyra språkpolitiska mål och kopplar på en förstärkt språkvårdsmyndighet och läsfrämjande insatser. Det gör att vi i praktiken kan få en god ordning när det gäller både svenska språket, minoritetsspråken, invandrarspråken, teckenspråket och så vidare. Jag tycker inte att det är något konstigt att man kan göra olika politiska bedömningar. 196 () replik: