prot · GS0976 · 2005-02-15 00:00:00 — kommer regeringen att få en skrivelse från och som samtliga partier i kommunstyrelsen har skrivit under. De här två kommunerna styrs av socialdemokrater. Det finns 16 krav på olika saker som man vill att regeringen ska göra för just det jag är ute efter, att ge förutsättningar för nya jobb. En hel del av kraven har jag tagit upp. Det handlar om dubbelspår till . Då säger att det görs stora infrastruktursatsningar i . Ja, men det är planerat att komma 2012. Då ska man dra i gång. Det ligger väl ganska långt fram i tiden? Södertörnsleden, porten till E 4, när kommer den? Ja, inte kommer den . Det är det jag pratar om: att tidigarelägga. tar upp en väldigt intressant fråga själv. Det gäller högskolan. Det är jättebra. Det har gjort att många fler söder om har börjat på högskolan. Men alla högskolor vill bli universitet. För nästan exakt lämnade in en ansökan om att få bli universitet. Det är , och de har fortfarande inte hört av regeringen. Det ligger väl i någon byrålåda någonstans hos regeringen. När tänker regeringen ta fram högskolas ansökan om att bli universitet och behandla den? Det kanske vore en positiv bit. Det är också ett av de krav som kommer från de två kommunerna. Jag tycker inte att jag fick något svar på vad regeringen tänker göra för . Man tänker inte göra någonting. Det man hänvisar till har man redan gjort. Det handlar om väg 73 som var med i svaret. Jag har inte frågat om väg 73. och jag har haft flera debatter om väg 73. Jag vet att den kommer. Jag bara förutsätter att man sätter spaden i jorden . Då skulle vi gå dit båda två och ropa: Äntligen! Jag har en konkret fråga. Det här handlar ju faktiskt om människor av kött och blod. I min kommun finns det folk som jobbar inom försvaret. En ubåtsofficer ska flytta till . Frun jobbar i statlig verksamhet. Hon ska, om allt stämmer, flytta till . Vilket råd ger denna familj? 20 Statsrådet (): Bakom alla strukturförändringar på svensk arbetsmarknad, oavsett om de sker inom det privata näringslivet eller inom det offentliga, kommunala eller statliga, finns det naturligtvis enskilda kvinnor och män. De berörs av besluten. De måste ibland söka sig en vidareutbildning, ibland välja att flytta med och ibland få ett liknande jobb hos en annan arbetsgivare. Det lever kvinnor och män med på , inom och inom andra företag. Vi får ha respekt för att det bakom de förslag till omlokaliseringar som har lämnat till regeringen och som vi just nu bereder finns enskilda kvinnor och män som berörs starkt av dem. Men det är ingen tvekan om att arbetsmarknaden på de olika orterna i vårt land ser väldigt olika ut. Jag tror inte att de vet hur livet ser ut i om hon låtsas jämföra den verkligheten med den i . Det är helt olika förutsättningar, helt olika möjligheter och självklart också helt olika problem. Det långa avståndet till andra större orter är ett stort problem i medan till exempel den sociala segregeringen är ett stort problem i . Båda de sakerna får vi försöka beakta och möta via politiken. Vi har inte haft någon stor statlig omlokaliseringsvåg i vårt land . Statskontoret har utvärderat det arbete som gjordes då och följt upp det. Vad hände , och vad hände ? Trots att den omlokaliseringsvåg som gick genom avsåg över 10 000 arbetstillfällen som då flyttades från och ut till många andra delar av vårt land hade den ingen märkbart dämpande effekt på tillväxten i . Det säger en del om den fantastiska kraft som finns i vår huvudstad och i vår huvudstadsregion. Den kraften kan vi stötta och bejaka på många olika sätt. Infrastrukturen är en viktig del av det. Det är lite anmärkningsvärt att det när jag , efter alla de debatter som de och jag har haft om väg 73 då de inte har trott mig, talar om att den kommer och bekräftar det som jag har berättat tidigare verkar som om det inte är något värt. Det är klart att det är. Jag har också precis talat om att vi har räknat upp länsramarna till för de infrastruktursatsningar som man där får göra med . Det är en jättetydlig markering om att också staten vill hjälpa till och skapa förutsättningar för tillväxt, som är så avgörande för att fler kvinnor och män ska kunna bo och verka i vår huvudstad. En stor del av de pengar vi nu har föreslagit till länsplanerna hänger tätt samman med de planer på att bygga fler bostäder inte minst hyreslägenheter som finns inom . Jag kan inte frågan om ansökan om att bli universitet. Den frågan får jag be de återkomma med till ansvarig minister. Jag kan bara notera att jag är glad om det finns moderata riksdagsledamöter som tycker att det är bra med den stora satsning på regionala högskolor som vi har gjort. Den har bland annat inneburit . Det faktum att det nu finns minst en högskola i varje län är också en viktig motor för tillväxt. Det är jag glad över. 21 (): Vi kan ta allra sist. I en region som , med i princip två miljoner människor, skulle det väl inte vara så konstigt om man hade två universitet. Jag tycker att ska gå tillbaka till sina kolleger i regeringen och be att man tar fram ansökan ur byrålådan och tittar på den. De har alla kvalifikationer för att kunna bli universitet. Det vet jag. De bara väntar på det. Det är faktiskt en mycket högre status. upprepar med en papegojas envishet att man gör stora infrastruktursatsningar i . Allt är ju relativt. Väg 73 tycker jag inte att vi behöver diskutera. Den hade vi klarat av , och jag. Jag bara förutsätter att den kommer. Jag har tagit upp nya infrastruktursatsningar som vi vet finns i planerna men väldigt långt fram i tiden. Jag hade hoppats få beskedet att ni, när ni nu rycker undan en del från speciellt i och den södra delen kommer att se till att tidigarelägga infrastruktursatsningen. Det gäller dubbelspår till . Jag frågar igen: När kommer det? Det gäller slutförandet av . När blir det av? När det gäller Södertörnsleden är vissa delar byggda, men ingen kedja är starkare än sin svagaste länk. Det fattas en liten bit som måste bli färdig. När jag lyssnar på tycker jag fortfarande att det låter väldigt cyniskt. Det är precis som om det inte handlar om människor av kött och blod. Jag gav ett konkret exempel på en familj i min kommun. Han ska till , och hon ska till . Då ska man omskola sig och göra det ena och det andra och greja det. Det låter som om vi i alltid klarar oss ändå på något sätt. Man kan mjölka oss hur mycket som helst. Man kan straffbeskatta och man kan göra det ena och det andra, och vi ska alltid klara oss. Jag tror att alla i hela vet att om inte och huvudstadsregionen fungerar så fungerar ingenting i . Vi är motorn för . Man kan inte mjölka oss hur mycket som helst. Vi ber inte om nya arbetstillfällen, men vi ber om förutsättningar att själva kunna greja de nya arbetstillfällena. Därför skulle jag vilja ha svar om när de nya infrastruktursatsningar som jag har tagit upp kommer. 22 Statsrådet (): de blir lite störd när jag påminner om det vi har levererat och tycker att vi har debatterat den frågan klart. de och jag har också debatterat till exempel räddningshelikoptrarna ett antal gånger. Dem tar hon ändå upp igen. Det handlar kanske om att välja det man själv vill. Jag har då också möjlighet att understryka att de prioriteringar vi har gjort i infrastrukturplanerna är en viktig markering om att vi ser vår huvudstad och tillväxtregionen runt som en oerhört viktig motor för utvecklingen i hela vårt land inte bara för enskilda kvinnor och män i utan för hela vårt land. Därför har vi lagt mycket mer pengar på länsramarna i än på de andra länen, sett till andelen av befolkningen. Det är också därför vi lägger de pengarna i närtid. I en del länsramar, som naturligtvis omfattar , får man mer pengar . I är det precis tvärtom. Vi lägger mest pengar i början av perioden. Vi gör det därför att vi ser att det här finns en växtvärk. Det finns behov av att göra stora investeringar i infrastrukturen som underlättar bostadsbyggandet och en fortsatt utveckling av högskolorna som underlättar företagandet, vilket då också naturligtvis underlättar för enskilda kvinnor och män att bo och verka här. Några ytterligare satsningar utöver de stora som vi har gjort på infrastrukturen, och som jag presenterade här i så sent som , planerar vi inte . Däremot är det självklart lika viktigt att ha en aktiv arbetsmarknadspolitik oavsett var i landet kvinnor och män berörs av en omställning och oavsett om det är i ett privat företag, inom eller inom staten. Lika självklart är det för mig att staten finns representerad runtom i vårt land. Där tror jag att de och jag skiljer oss åt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2004/05:350 om landsbygdens utveckling 23 Statsrådet (): har frågat statsministern vilket synsätt han har på landsbygdens framtid och möjligheter, om han ser något mönster i de ärenden som interpellanten nämner och vilka förslag han avser att lägga fram för att ge landsbygden rättvisa möjligheter att utvecklas. Eftersom flera av de exempel han tar upp berör mina ansvarsområden är det jag som svarar på frågorna. har fantastiska möjligheter men också stora olikheter, alltifrån storstäder till landsbygd, kust till inland och norr till söder. För att ge förutsättningar för lokal och regional utveckling är många aktörer och flera politikområden viktiga. En viktig förutsättning för utveckling är det lokala engagemang som finns runtom i vårt land. Bidraget till Hela ska leva! har minskats med sedan föregående budgetår, men den del av bidraget som går till länsbygderåden har inte minskat utan omfattar samma belopp som . Regeringen lägger alltså stor vikt vid länsbygderådens verksamhet men anser, som vi har sagt tidigare, att även andra intressenter ska bidra till utgifterna för rådets centrala kansli. ekonomi bör vila på flera ben, varav statens är ett. Det är riktigt att inte lyckades utnyttja EU:s miljö- och landsbygdsstöd fullt ut . Det ledde till en lägre tilldelning än vad vi hade hoppats på. Men när det gäller programperioden 20002006 är ett av de medlemsländer som har redovisat högst utnyttjandegrad när det gäller förbrukning av resurser. Till skillnad från ett stort antal andra medlemsländer har redovisat en något högre förbrukning än tilldelade resurser. räknar med att förbruka hela vår tilldelning för miljö- och landsbygdsutveckling för perioden 20002006. Senareläggningen av utbetalning av EU:s stöd till svenska jordbrukare till ingår i regeringens förslag till utgiftsbegränsande åtgärder, ett förslag som har godkänt. Bidraget till de enskilda vägarna är högre än . Bredbandsutbyggnaden är även fortsättningsvis ett prioriterat område för regeringen, och vi följer utvecklingen inom området noga. Det har bland annat lett till att regeringen förlängde det så kallade bredbandsstödet. Den temporära frysningen av stödet avser endast en del av statens samlade insatser för bredband till alla delar av . Stöd till områdesnät, stomnät och till nät i eftersatta områden, som finansieras genom krediteringar på kommunernas skattekonton, berörs inte. I motsats till uppfattning är jag och övriga regeringen mycket angelägna om goda förutsättningar för landsbygden och landsbygdens framtid. pågår till exempel ett intensivt arbete med att ta fram ett nytt landsbygdsprogram för EU:s nästa programperiod, och i det arbetet deltar många representanter för landsbygden och landsbygdens näringsliv. Dessutom arbetar man med en utredning med bred representation från riksdag och från landsbygden närstående organisationer för att utarbeta en långsiktig strategi för landsbygdens utveckling. De ska enligt direktiven dessutom samverka med , som har som deluppgift att lyfta fram kopplingar mellan skogsnäringen och landsbygdsutvecklingen. kommer regeringen också att lämna två viktiga propositioner till som i allra högsta grad är viktiga för utvecklingen i vårt land, och det är en proposition om post- och kassaservice och en om transportpolitiska åtgärder. 24 (): Jag ber att få tacka för svaret. Jag hade gärna sett att statsministern hade varit här i kammaren och debatterat och redovisat de här frågorna, men tar vi den debatt vi kan få. Bakgrunden är ett uttalande av statsministern i partiledardebatten som inte har blivit särskilt uppmärksammat men som i alla fall är anmärkningsvärt. Statsministern fick en fråga om att 28 000 företag har lagts ned eller flyttat ut ur landet under Socialdemokraternas senaste vid makten. På det svarade statsministern: Det är i huvudsak jordbruk och småbutiker Vi har den typen av förändring i vårt samhälle. Jag beklagar den i och för sig inte, även om landsbygden blir lite dystrare och fattigare. Statsministern beklagar inte att landsbygden blir lite dystrare och lite fattigare det är det han säger i praktiken. Det illustrerar väldigt tydligt det jag tycker mig se i regeringens hantering av frågor som är viktiga för landsbygden och servicen på landsbygden: Man har en retorik, särskilt här i kammaren, och en helt annan praktik i den politik man bedriver. I det svar jag nu fått av bekräftar hon delvis det jag säger. har fantastiska möjligheter, säger . Där är vi överens. Det brukar jag också ofta inleda mina anföranden med. Inte minst gäller det vårt eget och , som drabbas hårdast av den här politiken. Men när sedan redovisar punkt för punkt har hon egentligen inga nya signaler att sända ut. Hon talar om att får nöja sig med dessa reducerade pengar som dock inte aviserades i den regionalpolitiska propositionen; det har vi kollat upp. Det sade i ett debattsvar till , men det fanns inte alls någonting sagt om detta. Hon bekräftar att vi utnyttjar EU:s miljöstöd i lägre grad än vi kunde ha gjort. När det gäller de enskilda vägarna säger hon att de i alla fall får 2 miljoner mer än 2005. Det är möjligen riktigt, men det är i alla fall 40 miljoner mindre än det vi var överens om när vi tog beslut om detta här i 40 miljoner mindre. Bredbandsutbyggnaden fortsätter, hävdar . Det var länge sedan vi hörde om , men det är ingen tvekan om att de 400 miljoner man nu drar in från kommunerna är ett väldigt hårt slag mot de kommuner som gjort upp planer och förväntat sig att de utlovade pengarna faktiskt skulle komma. partikamrat har till och med sagt att detta är ett avtalsbrott. Han tar i hårdare än vad jag gör. I slutet av sitt svar pratar om att man har landsbygdsprogram och utredningar på gång. Det är ungefär som att säga ha det så bra till människorna på landsbygden som man rycker undan mattan för dem när det gäller förutsättningarna. Regeringen försämrar i praktiken systematiskt förutsättningarna för livskraft och utveckling på landsbygden, och så säger man: Ja, men vi har i alla fall satt i gång utredningar. är ju så kultiverad att hon inte spottar folk ansiktet bokstavligt. Men regeringens agerande är bildligt talat ett slag i ansiktet på alla de människor som jobbar energiskt för att få en ny start för landsbygden, få i gång utvecklingen och ha en likvärdig service. Statsministerns uttalande, som inte kommenterade, är egentligen en bekräftelse på just detta: Man bryr sig inte särskilt mycket. Man utreder och utreder, men i praktiken driver man en politik som försämrar förutsättningarna. Det är trist, tycker jag. 25 (): redovisar i sin interpellation hur landsbygden har drabbats hårt . Vi centerpartister har haft flera tillfällen att diskutera några av de här problemen med ministern . Jag antar att ministern ibland suckar över att vi så ofta återkommer, men vi gör det därför att vi vet att hela behövs och att landsbygdsutveckling befrämjar tillväxt och välfärd. noterar jag att vi också har fått sällskap från andra partier. Jag har i tidigare debatter försökt övertyga ministern om hur viktigt det är med bredband, stöd till och landsbygdsturism, så jag ska inte upprepa de argumenten. Jag vill i stället ge ett exempel från det som vi kallar , nämligen och kommuner. kommun har tappat nästan 1 000 invånare, och befolkningsprognosen tyder på att kommunen fortsätter att krympa. har myntat uttrycket kommun. Det låter ju drastiskt, men det ligger en del i detta. Jag undrar om ministern har något recept för de kommuner som drabbas av sådana stora befolkningsminskningar. har inte lika allvarliga siffror, men jag undrar hur det blir när de försämrade kommunikationerna slår igenom på allvar. Tågen susar förbi på väg mot och . Allt färre tåg stannar. Tycker inte ministern att det är rimligt att tågen ska stanna där människor vill gå på eller stiga av? Och här handlar det inte bara om enstaka resenärer utan om många arbetspendlare som behöver komma till och från sina arbeten. Ja, göingarna får verkligen lida av den dåliga infrastruktur som kännetecknar nordöstra . Jag förstår att ministern hade fullt upp vid sitt Skånebesök med att motivera varför E 22 inte ska rustas upp. Vid nästa besök rekommenderar jag dock en tur på vägarna i och kommuner. Jag instämmer i oro över hur de enskilda vägarna behandlas av regeringen. De socialdemokrater jag träffat under min uppväxt i och under min vuxentid i har alltid varit noga med att betona att deras parti är ett parti som verkligen lyssnar på rörelsen. undrar jag: Har de socialdemokratiska gräsrötterna på landsbygden slutat att ropa på hjälp? Har de kanske gett upp? Eller har regeringen slutat att lyssna på rörelsen när det gäller de viktiga överlevnadsfrågorna för landsbygden? Jag vill fråga ministern hur hon vill reparera de nådastötar mot landsbygden som har utdelats . Hur ska vi återigen kunna få livskraftiga jord- och skogsbruk och andra livskraftiga landsbygdsföretag? 26 (): Det är en viktig och aktuell interpellation som har ställt. Det är synd att inte statsministern besvarar den. Statsrådet har viktiga ansvarsområden, men landsbygdens utveckling berör ju många departement. Jag vill ta tillfället att inom ramen för frågeställningen bredda och aktualisera debatten. En utgångspunkt vi alla borde dela är att det är en angelägenhet för hela att det finns livskraft och utveckling både i och i , både i tätorter och på landsbygden. Det är bra att statsrådet uttalar detta. Det gör också de allra flesta. Vem gör inte det? Men det som pekar på är handling, och där har landsbygden anledning att känna sig bekymrad. Den allmänna bilden är att en hårdnande internationell konkurrens i i förening med vårt skattetryck och alla bördor på företagen gör att företag och arbetsplatser, inte bara på landsbygden, i ökande grad lämnar . Detta är en utomordentligt allvarlig utveckling som måste motverkas med krafttag. Grundlösningen är ett bättre företagsklimat i alla avseenden. En trött socialdemokrati pratar i stället mest om att höja skatterna, tycker jag, när man främst borde se till att kakan växer. Inom denna ram har vi då landsbygdens näringar, där det är viktigt att bredda företagsamheten på alla möjliga sätt. En basnäring på landsbygden är jordbruket med alla dess servicenäringar samt livsmedelsindustrin. De här näringarna drabbas om inte infrastruktur som till exempel vägar fungerar, om EU:s utbetalningar hålls inne och om svenska skatter och krångligheter är större än i omvärlden. Vi kan läsa om att lönsamheten i jordbruket är mycket pressad. En purfärsk rapport från visar att lönsamheten sjunker och har så gjort i följd. Den är mycket pressad. Den svenska livsmedelsproduktionen krymper också, vilket gör att industrin krymper, vilket ger en olycklig spiral. Jag brukar formulera det som att världens bästa matproduktion håller på att till dels flytta utomlands, vilket ger mycket negativa effekter på och inte minst landsbygdens ekonomi. Tyvärr är det också mycket negativt ur miljösynpunkt. Den import som ersätter den svenska maten är producerad under sämre betingelser för både miljö och djurvälfärd. Det här är självfallet en fråga inte främst för regeringen utan för näringen själv, som också verkligen försöker göra allt för att vässa sig och utvecklas. Jordbruksministern brukar vara bra på att ge näringen uppmuntrande dunkar i ryggen och önska lycka till i konkurrensen. Det är bra. Men bara ord räcker inte så långt. Det behövs också handling, verkliga insatser från samhällets sida, för att ge näringen möjlighet att konkurrera på jämbördiga villkor med omvärlden. Här brister tyvärr regeringen och nuvarande vänsterkartell . Det handlar om unika svenska särskatter och bortdribblade EU-pengar på miljöområdet. Det är bra att har skärpt sig, men vi hade en olycklig period när vi tappade en halv miljard som ligger med . Läget är alltså bekymmersamt för den svenska livsmedelsproduktionen. föreslår att ett program måste utarbetas tillsammans med näringen för att vända utvecklingen. Vi ser sådana tankar från regeringens sida vad gäller till exempel skogsindustrin och fordonsindustrin. Det känner statsrådet väl till, och det tycker jag är bra och goda initiativ. Livsmedelsproduktionen är en mycket pressad näring. Utvecklingen går åt fel håll. Ett sådant här handlingsprogram är nödvändigt även inom det här området. Jag hoppas att statsrådet tar med sig det förslaget och kan verka för att det händer något snabbt på det här området. 27 (): Tack för senast i ! Tack interpellanten för en bra fråga, och tack statsrådet för svaret. Sedan är vi som deltar i den här debatten förstås inte så nöjda, vilket inte är att begära. Det är många som har förundrats över uttalandet av statsministern . Han beklagar inte att det blir dystrare och fattigare på landsbygden. Hur man över huvud taget kan trilla dit och redovisa en sådan inställning är ju obegripligt. Det är ingen tacksam uppgift för statsrådet att komma efter ett sådant uttalande och försöka vara positiv och tala om livskraft på landsbygden och vad regeringen ska ta sig till, speciellt inte när det faktiskt är så att det här uttalandet egentligen bara är en illustration av vad som faktiskt händer, även om regeringen naturligtvis inte är ansvarig för allt som landsbygd och glesbygd blir utsatt för. Det som har listat i interpellationen är faktiskt verkligheten. Dessutom finns det ytterligare saker att foga till den här dystra listan. Det är regeringens sviktande åtagande för Tåg i Bergslagen, som jag har debatterat med statsrådet . Det är hur regeringen har strött löften omkring sig i byarna och bygderna om nya jobb efter regementsnedläggningar, löften som regeringen inte har någon som helst möjlighet att infria egentligen, vare sig från förra försvarsbeslutet eller från det aktuella försvarsbeslutet . Det skulle prövas ordentligt om nya myndigheter skulle hamna i glesbygd i stället för i , men de har ändå landat i , tvärtemot beslut. Vad ska statsrådet ta sig till i en sådan här debatt? Man kan som minister välja att låtsas att det fortfarande finns ett statligt engagemang för att hela ska leva, trots det hennes chef statsministern säger, eller försöka peka på verkligheten. Vi gör vad vi kan med allt sämre möjligheter, och därför måste vi överge ett antal löften och åtaganden. Det viktiga och avgörande är ändå vilken väg regeringen väljer nästa gång det här kommer upp till prövning. Blir det mer av vi ger upp då? Vi låter det gå som det går och hoppas att bygdens eget folk har sådan spänst, livskraft och stridsvilja att de gör bra saker ändå av allt sämre möjligheter. Eller blir det någon positiv åtgärd som leder till förbättrade möjligheter för glesbygd att utvecklas? Eller blir det mer direkt: Vi väljer att försämra villkoren för glesbygden. Det jag nu osökt tänker på som nästa svåra stötesten är ju det som har redovisat, förslaget Skatt på väg, om att totalt plocka ut 1,8 miljarder till i ökade transportkostnader genom ökad kilometerskatt och ökad dieselskatt. Instansen Skogforsk har visat att konsekvensen om förslagen i den utredningen blir verklighet är att en tredjedel av skogsvolymen blir olönsam att avverka och ta ut ur skogen. Det här kommer ju att slå otroligt kraftigt mot och glesbygden, som i hög grad, som vi alla vet, lever på skogsbruk, ofta i kombination med lantbruk. Vilket är regeringens besked nästa gång den här frågan om hur man ska hantera glesbygd och regionalpolitik kommer upp till prövning? Blir det förslag, eller kommer regeringen att sätta ned foten?