prot · GT0919 · 2005-10-21 00:00:00 — Däremot ökar smittan bland fåglar, från fågel till fågel, och det är en fråga som EU, och med flera tillsammans övervakar. Det är vårt gemensamma ansvar att ge korrekt information och inte skräckbilder. var det en större fågelinfluensaepidemi bland fåglar i , och har det här pågått till och från . Det har funnits miljarder smittillfällen, och trots detta kan vi inte se att det smittar från människa till människa . Enligt WHO:s senaste rapport som kom har 120 människor blivit smittade och 60 av dessa avlidit. Alla dessa människor har varit i kontakt med fåglar. Det handlar alltså om 120 personer, när miljontals människor har varit i kontakt med fåglar. Det skräckscenario som skapats är orimligt, anser jag, och jag måste få tillägga att just , varje minut, smittas nya människor med hiv. Nio av tio av dem lever i , och sammanlagt är det ungefär 15 000 nya hivinfekterade , , världen över. Malaria, de fattigas, de afrikanska kvinnornas och barnens sjukdom, där mellan en miljon och tre miljoner människor dör , är en annan pandemi. Båda dessa är viktiga pandemier som vi borde uppmärksamma mera medan återigen smittorisken för fågelinfluensa bland människor är oerhört liten. Själva hotet mot människan är ju inte fågelinfluensan i sig utan om jag säger om den skulle ge upphov till en ny influensavariant med en snabb spridning över världen. Jag upprepar: Full respekt ska visas för att man är orolig för olika sjukdomar, men det är oerhört viktigt med en seriös inställning i medierna och bland oss andra i de här frågorna. Om en stor human influensaepidemi bryter ut, en så kallad pandemi, är det däremot mycket viktigt att vaccinera olika riskgrupper, därför att vaccin är det enda som långsiktigt kan förhindra smittspridning av virus. Vad vi då måste göra är att säkerställa att myndigheterna gör det de ska. Sanningen är tyvärr att den beredskapen inte existerar fullt ut . Nästa sanning är att , lyckligtvis, aldrig har behövt testa beredskapen för smitta i någon större skala. satsar förhållandevis små resurser på adekvat långsiktigt smittskydd. I årets budget finns en extra satsning på för att utveckla akutberedskap för smittskydd. Jämför det med ett land som varit tvunget att pröva sin smittskyddsberedskap och insett att den var otillräcklig. Jag tänker på sarsepidemin och . Där har man satsat i svenska kronor räknat närmare 2 miljarder. har då en befolkning på ungefär 30 miljoner, ungefär . Där kräver man bättre kontroll av sjukdomar och bygger upp ett effektivt långsiktigt system som fungerar. Utan det långsiktiga systemet kommer vi heller aldrig att ha en bra akutberedskap. Nästa bekymmer är att både , , och vaccinerar dåligt, bland annat beroende på att man ibland i någon mån har vikingainställningen: Det här drabbar inte oss. Vi har också en stor variation, som sade, när det gäller vaccintäckning. I det ena länet är siffran det är och i nästa län är den det är . Det handlar alltså om två grannlän men olika landsting. Landstingen har eget ansvar med en egen smittskyddsläkare som ska genomdriva en egen kampanj för vaccin. Sedan ska man upphandla egna doser, politikerna ska påverkas och priser ska förhandlas. Även riskgrupper kan variera lite grann. Det här gagnar inte den enskilde individens säkerhet vid ett smittoutbrott. I andra länder tänker man mer nationellt i den här frågan. Ett exempel är , där man har nationell vaccinering och gratis vaccin. Läkaren ser där hur många som vaccineras direkt i sitt dataprogram, beställer erforderligt antal doser med vaccin och ser till att få sina patienter vaccinerade, och därefter får han betalt av staten. Det är, tycker jag, oerhört viktigt att regeringen inser allvaret i det här. har vi förstått att talar om det här med en mer effektiv vaccinering och en ökad frekvens av vaccintäckning, men jag tror inte att det går att lösa via landstingen. Jag skulle vilja ställa frågan till : Har man funderat på att göra det här nationellt i stället? Det handlar ju om hela den svenska befolkningen. Det får inte skilja beroende på var man bor. 21 (): Hvar plåga har sitt skri för sig, Men hälsan tiger still Så skrev 1811, och han skrev det i dysenterins tidevarv. har andra farsoter som kolera, difteri och smittkoppor härjat i världen. är det hiv/aids som är en världsomfattande epidemi som berövade 3,1 miljoner människor livet . tes är sann också . När tillvaron flyter på som vanligt utan att orosmoln tornar upp sig för oss tiger vi och hoppas att allt ska förbli som det är lugnt och stilla. Men egentligen, fru talman, är det ju när allting flyter på som vanligt som beredskapen att agera måste säkerställas genom planering, strategier och övning. Detta har vi blivit varse på ett mycket tydligt sätt, nämligen hur det ser ut när så inte är fallet. Det gäller att planera för det värsta. Det goda tar hand om sig självt, som jag hörde en klok person säga . Jag vill också tacka för inbjudan till ett gemensamt arbete i den här mycket viktiga och angelägna frågan för vårt land, men inte bara för vårt land och folk utan för världen. Jag erinrar mig att den senaste pandemin som plågade hela världen i den här magnituden var spanska sjukan, som bröt ut i samband med slutskede 191819. Den krävde mer än 20 miljoner offer, fler än antalet personer som dog under . I insjuknade då över 700 000 personer. Nästan 40 000 av dem dog merparten mycket unga människor. Det virus som orsakade spanska sjukan var mycket likt fågelinfluensaviruset H5N1, kunde man läsa i en rapport från for Disease Control, motsvarigheten till vårt smittskyddsinstitut, publicerad i den ansedda tidskriften . har hotet om en pandemisk fågelinfluensa kommit närmare. Det är inte överhängande, men risken har blivit större. I går rapporterades att viruset, som har konstaterats i , och , nu har drabbat trakten av och kan vara på väg till . Det som sades i den här frågan gäller inte längre. Så sade , professor i infektionssjukdomar, i går i Rapport. gäller det för oss att utarbeta och finslipa de strategier vi har inför ett förfärande scenario, som kan bli verklighet , eller . Men vi måste ha verktygen, verktygslådan, för att hantera också det värsta av scenarier. Hotet måste tas på största allvar. Vår uppgift måste vara att säkerställa att katastrofplaner upprättas, fungerar och följs och att läkemedelsförsörjningen är tillräcklig för människor, både i vårt land och i länder som redan är drabbade. Experterna diskuterar, hälso- och sjukvården planerar och här i debatterar vi den här frågan. Men en sak kan vi vara överens om allihopa, och det är att om pandemin utbryter, nu eller långt in , så kommer världens samlade vaccinproduktion inte att räcka till. Det gäller att se till, som mycket riktigt påpekade, att befintliga vaccinationsrutiner och program fungerar och följs. Det är skrämmande att höra att det i exempelvis bara är som vaccinerar sina barn mot difteri när vi vet att siffran måste vara för att det ska fungera. Vi måste på nytt bli ett vaccinerande folk, och vi måste poängtera nödvändigheten av detta. I har vi ingen egen tillverkning av vaccin, trots att riskerna för en pandemi har varit kända . har betonat att varje land nu har till uppgift att se till att det finns antivirala läkemedel för motsvarande en fjärdedel av befolkningen, för att täcka in utsatta grupper som barn, gamla, gravida och personer med nedsatt immunförsvar. Det spelar då ingen roll att statsrådet säger att vi är duktiga och är bland de fem eller tio i topp i . Vi är inte uppe i en siffra som motsvarar en fjärdedel av befolkningen. Det gäller inte att ha beredskap för att trycka på startknappen. Vi borde ha tryckt på den för länge sedan, både när det gäller vaccination och när det gäller antivirala läkemedel. Det tillhör vårt liv att vi aldrig helt kan skydda oss mot yttre fara och hot. Livet lämnar inga sådana garantier, men allas vår uppgift är nu att mobilisera. Vi står inför en hotbild som ingen av oss, vare sig här eller utomlands, har erfarenhet av. Hotet om en pandemi är nytt, diffust och skrämmande. Det år som har gått har präglats av tragiska katastrofer som har lett till ond, bråd död för många runtom i världen. Terrorattentaten, tsunamikatastrofen, stormar och orkaner har orsakat sår hos människor som fortfarande inte är läkta. Vi bär dem med oss. handlar det om att vi måste inse att världen är en, och den är allas vårt ansvar. Det uppdrag vi har är att hjälpa de länder som redan nu är drabbade av katastrofen, och vi måste se till att vi, när eller om den drabbar , bistår på alla sätt vi kan. 22 (): När jag skulle förbereda mig inför denna debatt sökte jag på Internet efter ordet pandemier. Då fick jag 40 000 träffar. Sedan skrev jag ordet fågelinfluensa, och då fick jag 690 000 träffar. Med detta vill jag säga att ämnet för dagens särskilda debatt är synnerligen aktuellt. Jag tror också att det är viktigt att vi i uppmärksammar frågor som orsakar oro och rädsla hos allmänheten. Risken för en eventuell pandemi diskuterades här i kammaren . Det sammansatta utrikes- och socialutskottets betänkande om globala smittsamma sjukdomar debatterades då. Några av oss deltog i den debatten också. Vi som arbetade med betänkandet fick tillfälle till såväl kunskaps- som erfarenhetsutbyte genom studiebesök och seminarier. Hela svenska folket har ju inte samma möjligheter som vi riksdagsledamöter har, men efter att studerat några av hemsidorna kan jag rekommendera , där man kan läsa frågor och svar om fågelinfluensan, till exempel när det gäller vaccinet, som det har skrivits så mycket om i tidningarna. Självklart ska vi ha beredskap inför en influensaepidemi. Pandemier är inget nytt. Pandemier återkommer i mer eller mindre grad. Det nya är att vi nu har kunnat identifiera ett virus i fåglar långt innan pandemin har brutit ut. Jag vill inte på något sätt förneka eller förminska frågan om fågelinfluensan, men jag önskar en nyanserad debatt eftersom risken finns att vi just nu skapar en irrationalitet som kan leda till att vi inte effektivt fördelar resurser på ett rättvist sätt. Jag vill också tacka för ett sakkunnigt och balanserat inlägg. Låt oss se hur världens sjukdomspanorama ser ut just nu och ställa det i relation till fågelinfluensan. Just nu smittas en person av tuberkulos. Cirka två miljarder människor är redan bärare av smittan. insjuknar 9 miljoner människor, varav två miljoner dör. Tuberkulos är därmed en av de mest spridda infektionerna i världen. insjuknar 300500 miljoner människor i malaria varav 12 miljoner människor dör . De flesta är barn. smittas någon i världen av hiv. 38 miljoner människor är redan drabbade. har 20 miljoner människor dött i aids. Spetälska och lepra existerar fortfarande, och fler än 10 miljoner är drabbade i världen . Detta är ett axplock av några kända infektionssjukdomar. Och vi vet att många fler dör i så kallade enkla infektioner beroende på orent vatten, bristande hygien, fattigdom och avsaknad av läkarvård och vaccinering. Jag tror nämligen att det är viktigt att vi ställer dessa siffror i relation till de ca 100 personer som har drabbats av fågelinfluensan. Men det handlar inte om att vi ska negligera det, utan vi ska se att vi nu har alla möjligheter att hindra en utveckling motsvarande de tidigare nämnda infektionerna. De möjligheterna ligger inte i att vi som befinner oss långt från de utsatta områdena ska börja hamstra läkemedel och inta en sluten hållning. Vi ska ge resurser för att motverka uppkomst och spridning av infektioner i uppkomstområdena. Vi ska ha en god beredskap nationellt men också fördela resurser klokt, så att inte en medieexponerad fågelinfluensa förskjuter fokus från de faktiskt nu redan reella hoten mot vår hälsa. Vi glömmer fort när vi är rädda och solidariteten urholkas det ska också motverkas. Vi ska agera långsiktigt. Då syftar jag på människans intrång på naturen. Experter menar att människans påverkan i naturen har sidoeffekter som får direkta följder för vår hälsa. FN:s miljöprogram fruktar att skogsskövling, väg- och dammbyggen, utbredning av städer, röjning av naturen för jordbruks- och skogsdrift och föroreningar av vatten orsakar tillstånd under vilka nya och gamla sjukdomsalstrande organismer frodas. En förstörd och förändrad miljö tenderar att ändra den naturliga balansen och leder till att både nya och befintliga sjukdomar kan spridas till människor. Genom att minska miljöpåfrestningarna kan vi också förebygga sjukdomar och smittospridning. 23 (): Även vi i säger ja tack till överläggningar. Ett hundratal fall av fågelinfluensan har konstaterats hos människan. Det är inte många. Det gäller inte oss här hemma i , men händelseutvecklingen oroar i alla fall. Det är ett farligt virus. Fler än hälften av de smittade personerna har avlidit av sjukdomen. Viruset sprider sig för som går inte mellan människor, än så länge, men väl mellan fåglar. I och finns fågelviruset bland tama och vilda fåglar. har viruset nått : , och kanske också . EU har infört förbud för införsel av levande fåglar och fjäderfä från och . höjer beredskapen efter rapporter om utbrott bland tamhöns söder om . Oron sprider sig. har uppmanat sina bönder i riskområden att isolera sina fågelbesättningar. ECDC har utfärdat rekommendationer för personer som kommer i kontakt med sjuka fåglar i de områden som drabbats av fågelsmitta. I går kom så ett TT-telegram om en misstanke om smitta mellan en far och en son i . , , skrev jag en interpellation till statsrådet om fågelinfluensan. Det gjorde jag av exakt samma anledning som den som har motiverat dagens debatt, nämligen regeringens ansvar i nationella beredskapsplan inför en pandemi. I planen står följande: Regeringens överordnade roll i myndighetsstyrningen, såväl före som under en pandemi, beskrivs heller inte närmare här. Det är det enda som jag kan utläsa om regeringens roll. Vad är egentligen regeringens roll? Beredskapsplanen beskriver krishantering i termer av planering och övervakning, men inte en nationell beslutsordning i händelse av en reell kris. Med en sådan beslutsordning avser jag direktiv för vem som beslutar över nationella resurser i krissituationer som vi inte kan förutse. Det är nämligen kärnan i krisplanering och -hantering, att kunna fatta beslut i situationer som vi inte har planerat för. Jag lät kontakta för närmare information. , enhetschef på smittskyddsenhet, uppgav att deras nationella handlingsplan inte behandlar regeringens roll eftersom regeringen inte har gett dem i uppdrag att behandla det. Han kände inte heller till någon dokumentation som beskrev frågan närmare. Det oroar mig verkligen. Därför kräver jag nu ett besked, lite tillspetsat: Har regeringen någon roll över huvud taget i händelse av en pandemi? Regeringens ansvar i händelse av pandemi är en viktig fråga. Det är därför jag spetsar den. I det ansvaret lägger jag också regeringens information till allmänheten såväl innan som under en pandemi. För över , , uppgav i morgonsoffan i tv och till TT att alla svenskar ska vaccineras i händelse av en pandemi. För drygt sedan uppgav att vaccinering mot influensan inte är en kostnadsfråga, utan en sak som medborgarna har rätt att kräva att staten tar ansvar för. Men det kommer att dröja innan en eventuell fabrik kommer att kunna producera vaccin. Det kommer inte att kunna finnas vaccin till alla under åtminstone en inledande influensaperiod . Andra länder kommer med all sannolikhet att i första hand hjälpa sina egna medborgare, inte . Jag undrar om statsrådet kan klargöra sina vaccinlöften. Jag uppfattar dem som slarviga och med tanke på medborgarnas oro också som oansvariga. Kan statsrådet, eller kan han inte, garantera vaccin åt alla? har regeringen vad jag har kunnat se avsatt 129 miljoner för nationell upphandling av antivirala läkemedel för beredskapslagring. Dessa pengar har tillskjutits av . menar att vaccinfrågan inte är en kostnadsfråga. Jag undrar om det också gäller för andra kostnader i beredskapsplaneringen, och i så fall om regeringen har några planer på att skjuta till extra resurser på några områden, och i så fall på vilka områden. 24 (): Jag läste i i går en artikel av en konsumentreporter som heter . Han är väldigt kritisk till vår mathantering. Han skriver: flygs mat och människor kors och tvärs mellan kontinenterna på ett sätt som inneburit att en vanlig influensa sprider sig runt klotet dubbelt så snabbt som . Det är vår tids problem. Det är inte nytt, och det är inte första gången det diskuteras i . Inför den här debatten tyckte jag att det kunde vara intressant att ta del av betänkande 2004/05:USoU1 som nämnde i sitt anförande, det vill säga det gemensamma utrikes- och socialutskottets betänkande Globala smittsamma sjukdomar. Det är en mycket intressant läsning. Det tar upp hiv/aids, tuberkulos, sars och fågelinfluensan. Man beskriver också och EU:s beredskap mot pandemier. Utskottet konstaterar att influensa är en av de sjukdomar som utgör ett uppenbart hot mot folkhälsan både globalt och i . En pandemi skulle globalt kunna medföra stora humanitära påfrestningar med problem att upprätthålla fungerande utbildning, hälsovård och säkerhet. delar uppfattningen om hotbilden. Det är sådana och liknande faror som vi behöver skydda oss mot. Hoten mot vår säkerhet är inte längre av militär natur och kan inte heller bekämpas med u-båtar och stridsvagnar. Alla resurser behöver ställas till förfogande för bekämpandet av globala epidemier av olika slag likaväl som för att förhindra naturkatastrofer. Som jämförelse räcker ett Jasplan till bromsmedicin till 11 800 aidspatienter. Det sammansatta utskottet hade också i sitt betänkande synpunkter på rapporteringen i medierna. Det menade att det i den svenska nyhetsrapporteringen fanns tendenser till överdrifter och onyanserade resonemang om hotets omfattning. Det menade att det är en ansvarsfull uppgift att förmedla saklig och korrekt information om utvecklingen i syfte att öka medborgarnas kunskap och trygghet. I det avseendet tror jag att medierna har bättrat sig betydligt. Det har funnits mycket saklig och informativ beskrivning av fågelinfluensans utbredning och konsekvenserna för människor och djur. har begärt den här debatten. Det är bra att vi får ta upp frågan igen i riksdagsdebatten. Betänkandet som jag nämnde debatterades i kammaren . Det handlade mycket om hiv/aids och mindre om influensa, även om den också omnämndes. Kan vi bidra till att sprida saklig information är det bra. Det jag vill vidarebefordra via detta forum är det som , chef för smittskyddsmyndighet i , ECDC, uttalat. Risken för att människor kommer att drabbas här är liten, nästan icke existerande. Det är det viktiga. Enligt , chef för samma institutions vetenskapliga råd, är deras uppgift dock att vara bredd på det värsta. Men hotet är främst ett problem för fåglarna. Därför kan det behövas skärpta regler för fågeluppfödning, importförbud från med mera. I har till exempel den gröna jordbruksministern just beslutat om utegångsförbud för tyska hönor. Det ska gälla tills flyttfåglarna passerat. Flyttfåglarna kan föra med sig sjukdomen. Men inte heller där är risken så stor, eftersom sjuka fåglar inte orkar färdas särskilt långt. I morse kunde vi också se ett tv-reportage från hur man fångade in en and och tog träckprov. Vi kan se hur beredskapen höjs. Det bästa är naturligtvis att förebygga pandemin. Det sker effektivast genom att smittan stoppas vid källan. Det rör sig om sådant som nödslakt, kontroll och vaccination av tamfåglar. Man avråder människor från att ta influensavaccin i onödan. Smittan kan leta sig in på nya vägar för att komma runt skyddet. Människor som handskas direkt med smittade fåglar behöver däremot vaccineras. EU:s smittskyddsmyndighet rekommenderar vanligt influensavaccin till alla som hanterar fåglar. Anledningen till det är att risken för att viruset som orsakar fågelinfluensan kan mutera om den drabbade smittas av vanlig influensa och får fågelinfluensa från ett djur. En pandemi är alltså en spridning över hela världen till en stor del av befolkningen som bryter ut först när viruset smittar från människa till människa. Det finns medicin för att lindra sjukdomsförloppet när man väl har drabbats. Det enda kända läkemedlet heter Tamiflu och produceras både i , och . Det är verksamt mot fågelinfluensaviruset H5N1, men eftersom influensavirus förändras, muterar, vet man inte riktigt om det hjälper i alla fall när det behövs. Viruset kan utveckla resistens, motståndskraft, mot läkemedlet. Fast det är receptbelagt säljs Tamiflu på Internet. Osäkerheten är stor om kvaliteten. Det kan visa sig vara förfalskningar som saluförs på nätet. Den som köper kan invaggas i en falsk trygghet. Sådant måste man naturligtvis gå ut och varna för. är annars att undvika fågelfarmer och marknader där det säljs levande fjäderfä. Man varnar också för att röra döda fåglar. Det ska man inte göra. Även om risken för smitta bedöms vara liten ska den som äter exempelvis kyckling i drabbade länder se till att maten är väl upphettad och genomstekt. 25 Statsrådet (): Jag tackar för inläggen som har gjorts från talarstolen i den här debatten. Jag tycker att de tyder på en mycket konstruktiv anda. Min ingång i detta var att det inte finns någon anledning för mig att försöka göra något slags partipolitik av detta. Tvärtom tycker jag att det här är en sådan fråga att medborgarna har rätt att kräva att vi samlas kring lösningar. Jag tycker i likhet med , vars inlägg jag lyssnade till med stort intresse eftersom jag tyckte att det var väldigt bra, att man bör mana till lugn och än en gång understryka att det inte finns någon pandemi . Det smittar inte mellan människor. Däremot har vi möjligen ett stort bekymmer för våra fågelbesättningar om vi skulle få det till . Det är inte så att människor löper en stor risk att drabbas av den här sjukdomen. var väldigt klargörande på den punkten i ett konstruktivt och balanserat inlägg. Hon lyfte upp vaccinfrågan under normalår, i likhet med vad jag gjorde, alltså hur våra landsting klarar av det. Jag berörde i mitt inledningsinlägg våra bekymmer, dels att det skiljer så mycket mellan landstingen, dels att vi inte når upp till de rekommendationer som finns om att vi ska upp av riskgruppen, det vill säga de som är , när vi vaccinerar. Varför vill vi få upp vaccinationsgraden? Jo, för att då får vi upp vaccinproduktionskapaciteten över hela världen. Det är för att bygga upp den kapaciteten som vi över hela världen måste vaccinera mer. frågar mig om jag är beredd att ta ett större nationellt ansvar för detta. Självklart är det så. Det är precis därför som vi nu har inlett ett nära samarbete med och staten. Sedan får vi se var vi landar i detalj, om det blir centrala upphandlingar, om vi ska göra särskilda marknadsföringsinsatser för att se till att folk verkligen går och vaccinerar sig, etcetera. Detaljerna kan vi återkomma till, men ett större nationellt ansvar är självklart. vill att vi gör mer. Jag har redovisat vad vi har gjort och vad vi gör. I själva verket har nog ingen regering gjort mer för pandemiberedskapen än vad den här regeringen har gjort. Vi har en ny lagstiftning om extraordinära smittskyddsåtgärder. Vi har köpt in antivirala läkemedel och beredskapslagrat det. Vi har gjort en pandemiplanering. Vi bereder nu vaccinfrågan vidare. Jag vill inte polemisera för hårt. Jag tycker inte att saken tjänar på det, men jag kan ändå konstatera när jag läser budgetmotion att pandemifrågorna inte nämns över huvud taget. Smittskyddsfrågorna nämns inte heller utom på ett ställe. Det är där ni skär ned på med . I nästa andetag skär ni ned på med . Det är våra centrala myndigheter för pandemiberedskap. Jag skulle vilja fråga om hon står fast vid de nedskärningarna på våra centrala myndigheter när det gäller pandemi. frågar också om vi har kontakt med landstingen. Jag redogjorde just för det. En pandemiplanering i landstingen måste fram, bland annat för att se till att vi i ett kritiskt läge har tillräckligt med sjuksängar. Självklart är det en fråga som vi diskuterar vidare med landstingen.