prot · GS09141 · 2005-06-16 00:00:00 — När det gäller reservationerna står jag bakom majoritetens förslag om energiforskning. Jag tycker att det var dumt, som majoriteten gjorde, att först halvera energiforskningspengarna med 450 miljoner och sedan lägga tillbaka 100. Det är en bit på väg, men hade gärna sett högre energiforskningsanslag vi har det i vår alternativbudget. Jag kan gärna stå bakom det, och jag står inte bakom reservation 3. När det gäller står jag inte bakom reservation 4. Jag noterade att dagen efter det att stängdes blev det en bra diskussion, där alternativen stod tydliga. De flesta ställde sig bakom att två extremt dåligt placerade kärnkraftverk nu var avstängda. tyckte att det var jättebra och att det var problematiskt att andra partier gick ut och sade att vi ska bygga ut. Jag tycker, som jag sade i mitt huvudanförande, att man ska ha en långsiktighet i politiken. Jag tycker att man ska ha en långsiktighet i energipolitiken. Låt oss inte försätta oss i den situationen att vi får en osäkerhet, med en kärnkraftsolycka eller något annat som tvingar oss till en snabbavveckling. Låt oss göra det i en långsam men hanterbar takt. 26 () replik: Det är fint med politiken. ser vi att vi är överens i Socialdemokraterna, om kärnkraftsavvecklingen och om energiforskningen, i polemik mot den borgerliga trepartialliansen. Det är kvartetten som sprängdes. Det är gott att ha stöd av i den här frågan de är viktiga för långsiktigheten. Sedan blir det nog lite jobbigt om det skulle gå så illa att alliansen fick majoritet då blir det jobbigt med långsiktigheten. Det är nog bra att vi får vara kvar, med det trepartisamarbete som vi har. igen: är vi två överens om analys, och det är bra. Jag kan berätta en sak till: Jag är överens med om hans förslag. Det är inte den borgerliga alliansen. Han är inte för er politik. Jag är för hans förslag, i huvudsak. Vi tror att vi kommer att röra oss i den riktningen. Sluta använda för er sida! Han är på vår sida. Om jag säger att himlen är blå och håller med mig gör det inte mig till kristdemokrat. Det är samma sak med : Han beskriver en verklighet, och han blir inte borgerlig på grund av det. Regionalpolitiken: Vi i de tre samverkande partierna har fått kritik för att vi flyttar jobb från till regionerna. Vad tycker om det? Delar Tiefensee kritiken, att det är jobbigt och hemskt, att sådant kan man inte göra utan att kostnadsberäkna och att man ju inte kan driva regionalpolitik utan att kostnadsberäkna den? Jo, vi tycker att man kan göra det. Men man bör kostnadsberäkna. Det är en kostnad javisst. Visst ska man ta kostnader för regionalpolitik. Stöder Tiefensee att vi flyttar ut en del statliga verk, eller är han emot? 27 () replik: När det gäller regionalpolitik bottnar det här ju i försvarsbeslutet. Hela den hanteringen blev oerhört olycklig. Först tog regeringen och samarbetspartierna ett beslut om ramar, men man tog inte resten, innehållet. Jag tror att det hade varit bättre med en bred uppgörelse om försvarsomställningen, där och inte hade fått det inflytande som de har . Jag anser också att det hade varit bra för anseende internationellt. Det hade varit bra för dem som drabbas och påverkas av den här omställningen. Sedan tycker jag, som vet, att utlokaliseringar är bra. Myndighetsneddragningar är också bra. har pekat på att vi dels har så många myndigheter att vi inte vet hur många det är, dels har myndigheter som inte samarbetar, myndigheter som skulle kunna samarbeta, som har overheadkostnader som man skulle kunna spara väldigt mycket på. Man skulle behöva införa good governance när det gäller statens styrning av sina myndigheter. Jag tycker att det ska vara good governance för att exempelvis lokalisera ut myndigheter, där man kan ha det i kluster, med kompetens som finns i högskolor och lägre lokalkostnader. Jag ställer mig inte bakom precis alla operativa beslut, men inriktningen att omlokalisera myndigheter har jag inga problem med. 28 (): Jag tänkte uppehålla mig lite grann vid stormkatastrofen, som drabbade . Och jag vill bara notera att kammaren är medveten om att den här katastrofen ingalunda är över. Vi befinner oss i den. Hitintills är det cirka elva personer som har fått sätta livet till i upparbetningen, förutom de som dog precis i initialskedet, plus mängder av människor som har skadats. Vi som bor i området blev oerhört medvetna om den bristande beredskap som samhället hade i ett initialskede. 112 kunde man inte nå därför att båda telefonsystemen i det här landet var utslagna, både den fasta och den mobila telefonin. Det var oerhört stora enskilda insatser som gjorde att det över huvud taget kunde återgå till någorlunda funktion även om det fanns funktionsnedsättningar månader efter, och i vissa fall är de inte upparbetade . Det är brister bland annat i givna koncessioner, tillbaka, som staten har gjort sig skyldig till, som gör att effekterna blir så stora som de blir. När den akuta krisen är över nås man av det här samhällets olika byråkrathinder som ideligen sätter käppar i hjulet. Det handlar om sådana banala saker som att upparbetningsmaskiner blir stoppade vid gränsen av det skälet att man måste betala in moms för maskinerna till staten som de är här i landet och arbetar. Det är alltså upprörande korkat, för att uttrycka sig milt. Sedan fick man göra specialregler för att få in utländska lastbilar som skulle kunna hjälpa till i upparbetningen, och det tog också tid. Det här försköt de oerhört nödvändiga insatserna. Sedan har det varit ett oerhört mixtrande fram och tillbaka med olika tillstånd, miljötillstånd, när det gäller lagring i sjöar, åker och mark. Det har tagit väldigt innan man har kommit i hamn. Jag tror att det var något ärende som skulle avgöras så sent som i går när det gällde lagring i sjöar. Ja, då kan man fundera över varför finansutskottet över huvud taget behöver bry sig om den här typen av katastrofer. Det bottnar naturligtvis i att det finns ett behov av att ordna någon form av stöd vid den här typen av katastrofer. Jag kan bara helt kort erinra utskottets ledamöter om att den svenska skogens nettoexportvärde inte är obetydligt. Om ni räknar ihop nettoexporteffekten av Lastvagnar, , och hårdvarutillverkning når ni inte upp till hälften av den svenska skogens nettoexportvärde. Det finns skäl för oss här i att bära med oss det i det fortsatta resonemanget. Hotet är att om inte virket kommer ur skogen blir det utmärkta yngelplatser för insekter de som har sett insektsangrepp i kolossalformat i förstår vad jag menar. Det innebär att den kvarstående skogen riskerar att fullständigt slås ut. Detta skulle vara en gigantiskt större katastrof än den som har drabbat oss, rent ekonomiskt. Då är det viktigt att man på något sätt ser till att det här virket kommer ut, och det så snabbt som möjligt. Det finns lite olika funderingar på hur de här stöden skulle kunna fungera. När vi har resonerat i vårt parti har vi konstaterat att oavsett hur många det är som är inblandade i upprensningsarbetet är det till syvende och sist en enda som står risken, nämligen den enskilde skogsägaren, han eller hon som äger skogen. Alla andra som är inne och arbetar i större eller mindre omfattning får betalt för sitt arbete. Och vitsen, som sagt var, med att över huvud taget stoppa in pengar i detta är att man ska få ut virket så snabbt som möjligt. Därför har vi föreslagit från sida att man ska ge ett direktstöd, riktat direkt till skogsägaren för varje kubikmeter som plockas ur skogen. Det är nämligen det som det handlar om för att man ska undvika de här kommande insektsangreppen. Men vänsterkartellen tänker tydligen helt annorlunda, därför att man har ägnat sig åt att soppa sönder det här direktstödet i ett antal olika stöd. Det handlar om borttagande av banavgifter på järnvägen, borttagande av farledsavgifter för fartyg, dieselskattesänkningar, reparation av skogsvägar, reparation av markskador, lagringsstöd och utförselstöd och återplanteringsstöd. Räknar jag ihop det här så är det åtta olika stödformer. Det är åtta olika stödformer som också kräver åtta regelsystem. De kräver också åtta kontrollsystem. Man behöver inte vara någon i matematik för att begripa att det kommer att läggas väldigt mycket pengar på ren administration och byråkrati. Det hade varit väsentligt mer verkningsfullt att få lägga dem direkt till verksamheten. Det handlar alltså om regeringens bristande ekonomiska planering. Det vi pratar om rör sig om av budgeten. Både när det gällde och skogen visade det sig att regeringen inte hade så mycket pengar i beredskap att man kunde hantera detta. Man tvingades då till ett tricksande och mixtrande, som vi nu har hört här, genom att skapa avdragsmöjligheter vid deklarationer som ligger fram i tiden. Det innebär att det återigen är de areella näringarna som får vara bank åt regeringen av just det skälet att man inte klarar att hantera pengar. Jag kan räkna om detta i en lite begripligare form. Detta innebär alltså att en som tjänar inte har över till oförutsedda behov. Detta, fru talman, är inget annat än klandervärt. Jag vill bara som avslutning yrka bifall till reservation 1. 29 () replik: Jag vill börja med att ge rätt på ett flertal punkter i bedömningen av skogsnäringens värde det är helt rätt. Därför behöver vi göra insatser för den stormdrabbade skogen. Men vi får gå lite vidare. Även om inte det här ekonomiska värdet för nationen skulle finnas är det ju enskilda människor som är drabbade som måste ha hjälp av ett samhälle. Det är det som kännetecknar ett samhälle och den goda staten, att man hjälper enskilda individer även om det kostar. Även om det skulle kosta folkhushållet skulle vi göra det, men jag tror att det är en god investering. Det finns också en annan aspekt. Skogen har ett värde i sig som natur klimat. Vi är helt överens. Man ska vara försiktig med att tala om folkslag, men jag tror att svenskar har ett väldigt speciellt förhållande till skogen. Jag tror faktiskt att det är så. Det är helt sant. Vi har gjort en del insatser från de samverkande partierna, och vi behöver göra mer. Den bedömningen delar jag. Jag talar ofta med min gode vän i näringsutskottet. Han är en människa från i småländska höglandet, skogsområdena. Han är vår talesman i näringspolitiska frågor. Han är besjälad av precis samma uppfattning som den som jag redovisar här. Framför allt är det återplanteringsfrågan som vi måste återkomma till. Det är helt sant, och vi kommer att göra allt från sida för att göra mer insatser där. Sedan borde vi ha haft en större marginal i budgeten för sådana här typer av händelser. Ja, det borde vi haft. Det är riktigt. Men det är ett problem. Då lägger vi det i stället på skattesidan. Det är därför vi har problem med utgiftstaket. Det är så enkelt. Men det är ett oerhört udda budgetsystem att för att man är rädd för att inte slösa och dra åt sig en statsskuld kan man inte betala ut pengar på utgifter, men man kan sänka en skatt. Det får precis samma effekt på kommande generationer och statsskuld. Visst är det ett knepigt system. 30 () replik: Jag förstår problem att uttala mitt namn. Vi är inte mer än 32 i landet som har just den här namnkombinationen. Du är förlåten, men du kanske tränar upp dig . Det är lite intressant trots allt att notera att nästan faller mig i armarna när det gäller stödet till skogen. Det gör att jag reflexmässigt blir lite bekymrad. Sedan återfaller han i sin normala vänsterretorik med att skylla på omständigheter. Helt plötsligt är det budgetens fel. Det är budgetsystemets fel att vi inte har pengar över. Det är ungefär lika intelligent som om jag skulle säga att jag inte har pengar över när månaden är slut för att jag inte har gjort någon budget, alternativt för att jag har för lite inkomster. Det är ungefär det säger. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Nog är det väl regeringens och vänsterkartellens ansvar att se till att det finns pengar när året är slut, oavsett budgetsystem? Är det inte så, ? Det var fråga ett. Fråga två: har visat här att det finns en stor potential för samverkan med alla partier för att hitta gemensamma nämnare etcetera. Låt oss använda den tekniken. Skulle inte jag och kunna vara överens om att det hade varit bättre att ha ett enda stöd som var riktat direkt till skogsägaren för att få ut skogen i stället för som ha åtta olika system med åtta olika kontrollapparater och åtta reglementen? 31 () replik: Till vill jag säga att namnet inte alls är svårt, men det är första gången vi debatterar med varandra. Det är det som det handlar om. Det var därför jag sade fel. Försök lyssna, ! Jag sade ju att det var vårt fel. Då säger : Kan du inte erkänna att det var ert fel? Jag säger ju att det är vårt fel. Det var det jag sade. Det borde vi ha gjort bättre. Politiker är så ovana att möta ett erkännande att de inte hör det. Det var det jag sade. Det är därför vi vill se till att införa något som vi kallar sysselsättningsmarginal i budgeten . Det är precis därför vi vill göra om budgetsystemet. Vi har haft svårt att hantera det. Jag vill också påminna om att när vi tog budgetsystemet i tyckte att det inte ska finnas någon budgeteringsmarginal över huvud taget. Det var den reservation man hade. Jag satt med i de utredningarna och de diskussionerna. Med det moderata systemet hade det funnits noll. I vår värld hade vi 1 miljard i reserv, drygt, när vi lade in tilläggsbudgeten. I den moderata världen ska det inte finnas någon budgeteringsmarginal, för det kan göra att man blir slösaktig med pengar. Man måste alltid ha lite reserver när man har ett taksystem. Det är bra att vi är överens på den punkten. Det är bra att ha en sådan reserv. Den tidigare moderata ståndpunkten var en dålig ståndpunkt. Vad vi kan göra nu tillsammans ska vi resonera om. Det kan vara bra att ha en viss uppdelning av stöd så att de används effektivt, så att de inte går i fel fickor. Men låt oss ha en lyssnande attityd. Här ska vi från de tre samverkande partierna framför allt lyssna på näringen och dess olika delar, transportsidan, ägarna, skogsindustrin och naturvårdsintressena. Sedan ska vi också självklart lyssna på den icke-socialistiska och icke-gröna oppositionen. Vi arbetar i våra fackutskott i med de här frågorna. Naturligtvis lyssnar vi på varandra. Vi ska göra mer insatser för att lindra stormens skadeverkningar så att vi har livskraftig, grön, stabil, stående skog. 32 () replik: Jag tycker att det är oerhört välgörande att ändå erkänner att det är kartellens fel. Det är vad han säger klockrent. Det är kartellens fel att man nu inte kan stå upp med direktstöd. Det är mycket välkommet. Då kan jag säga till kammaren och lyssnarna att det bara finns en sak att göra. Då handlar det om att byta regering, eftersom de så uppenbart visar att de inte ens kan ha i reserv på ett helt års budget. Jag kan bara upprepa: Detta är klandervärt. invecklar sig i någon reservation som vi moderater enligt uppgift har lagt. Jag har ingen anledning att betvivla det. Jag kan bara konstatera att i vårt budgetarbete har vi mellan 6 och 8 miljarder i reserv. Oavsett vad vi har skrivit handlar vi på ett förnuftigt sätt genom att ha pengar i vårt budgetsystem. Vi hade klarat detta utan att behöva tricksa. Det är bra om och vänsterkartellen lyssnar på vad oppositionen säger. Jag är alldeles övertygad om att om ni hade tänkt till skulle ni också ha värderat ett system i stället för åtta. Det hade hamnat där det skulle, nämligen hos den som får stå risken i sista änden, den enskilde skogsägaren. Men som vanligt tänker vänsterkartellen alltid uppifrån och ned, att det är organisationerna man ska hantera i första hand. Att det finns enskilda människor där ute glömmer ni alltför ofta. 33 (): Alla som ni lyssnar! Det här är en diskussion om tilläggsbudgeten. Jag kommer att koncentrera mig på det. har vi en debatt om de ekonomiska riktlinjerna. Det som vi har varit tvungna att hantera i tilläggsbudgeten som vi inte själva har kunnat bestämma över är och stormen. Stormen är en konsekvens av, som jag ser det, ett extremt klimat. har länge drivit att vi ska ha en klimat- och katastroffond. Tyvärr tror jag att vi till Tilläggsbudget 2 kommer att vara tvungna att återkomma till med andra konsekvenser av klimatrelaterade saker. Det kan till exempel vara översvämningar som kommer att ske . Vi skulle föredra den ordningen. har vi inte en sådan klimatfond . Det viktiga har varit att ge ett stöd. har koncentrerat sig på att det ska vara ett direktstöd till skogsägarna, vilket de också får , per kubikmeter stormfällt virke som man tar ut ur skogen. Det har varit vår linje att så mycket som möjligt av stödet ska gå som direktstöd. Vi har också gjort en förändring som för oss är oerhört viktig. Vi finansierar avskaffandet av till förmån för en mer rättssäker process i och med att man inför den nya instans- och processordning som kallas Nipu. Vi är väldigt glada att det genomförs. Det kommer att kunna leda till en mer rättssäker asylpolitik i . Den nya ordningen kommer att träda i kraft , men det är väldigt viktigt att den kommer i gång och att den kommer i gång på ett bra sätt. När det gäller arbetsmarknadspolitiken har vi valt att göra en hel del insatser. Jag vill bara påpeka, i de debatter som jag har här, att vi i faktiskt har den högsta sysselsättningen av alla EU-länder. Vi är lite sämre på vissa grupper. Vi är lite sämre på invandrare, och vi är lite sämre på ungdomar. De åtgärder som vi har vidtagit här har just inriktat sig på de två grupperna, där vi faktiskt är sämre än man är i EU. Vi är inte bäst i klassen när det gäller de två grupperna. Därför har vi gjort insatser mot diskriminering och via anställningsstödet satsat på dem som stått utanför arbetsmarknaden . Jag förstår inte riktigt de borgerliga partiernas retorik när det gäller nystartsjobb, som de kallar det. Om alla som har varit arbetslösa , sjukskrivna , förtidspensionerade eller fått socialbidrag skulle medföra rätt att dra av arbetsgivaravgiften förstår inte jag hur ni finansierar det. Det kan inte vara så. Vem gör bedömningen av vilka som får de här jobben? Om jag försöker utläsa hur ni ser på det kommer egentligen färre personer att ha era nystartsjobb än det antal personer som får anställningsstöd av oss. Man kan alltid diskutera urvalet av de här människorna och urvalet av företagen. Det är en diskussion som jag gärna tar . Jag vill också påpeka att vi har gjort en hel del småjusteringar, som man gör i en sådan här tilläggsbudget, och en av dem har varit att ge mer till JämO för att möjliggöra utökad tillsyn av arbetsgivare för att motverka lönediskriminering. Socialdemokraterna, och vi har också tagit ett gemensamt beslut om att kvinnojourerna ska få pengar, vilket är en oerhört viktig insats för jämställdhet och mot våld i hemmet. När det gäller utlokalisering vill jag bara säga att jag tycker att det är olyckligt att det har blivit så mycket utlokaliseringar via de statliga verken. Men vi har jobbat för och fått igenom att vi också utlokaliserar bolagsjobb, manliga jobb. Vi hade velat ha en bättre fördelning däremellan, men det är oerhört viktigt för de här kommunerna att de får besked om de här jobben, därför att de har ett jobb som pågår det är inte bara utlokaliseringarna som ger jobb där med att bygga så att säga olika kluster där man i de här regionerna ska satsa på olika verksamheter. Då behövs det här stödet för att det ska fungera. Här finns en genomtänkt strategi. När det gäller kostnaderna har vi sagt att det är någonting vi kommer att återkomma till. Att ni begär att vi ska återkomma är egentligen onödigt. Vi har alltså sagt att vi kommer att återkomma till detta. Jag vill också säga att jag är väldigt glad över att vi ser till att programmen inom energiforskningen fullföljs. Anledningen till att vi inte har avsatt pengar för utan har gjort detta genom bemyndiganden är att vi har begränsat det här till tilläggsbudgeten. Vi har inte velat ta politiska beslut om pengar , utan det är något vi återkommer till . Men vi ville inte att de här programmen slutade. Det skulle också få arbetsmarknadspolitiska konsekvenser i och med att forskarna då skulle bli arbetslösa. På samma sätt är vi glada över den lösning som vi har hittat för Rikstrafiken. Jag ser fram emot en intressant debatt om de ekonomiska riktlinjerna . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Årsredovisning för staten Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU28 Årsredovisning för staten (skr. 2004/05:101 och redog. 2004/05:RRS20). 34 (): I finansutskottets betänkande FiU28, som ska debatteras, behandlas regeringens skrivelse 2004/05:101, Årsredovisning för staten. har lämnat en redogörelse angående skrivelsen. Utskottet lämnar vissa synpunkter på innehållet i årsredovisningen. Bland annat konstaterar utskottet att antalet revisionsberättelser med invändningar har minskat i förhållande innan. Det är dock för tidigt att dra säkra slutsatser baserat på utvecklingen ett enstaka år, och utskottet välkomnar regeringens avsikt att återkomma med en redovisning av åtgärder som vidtas med anledning av invändningarna. Beträffande garantiverksamheten förutsätter utskottet att arbetet med enhetliga riskredovisningar intensifieras under det närmaste året. Regeringen har i skrivelsen även lämnat en redogörelse för utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. förutsätter att regeringens arbete med hur indelningen i politikområden ska kunna följa indelningen i utgiftsområden och utskott ges hög prioritet och att en tidsplan för detta arbete presenteras i budgetpropositionen . Utskottet förutsätter att arbetet med att för vissa politikområden dels precisera målen, dels redovisa indikatorer för dessa, intensifieras och ges hög prioritet. och delar regeringens bedömning att ytterligare åtgärder i frågan om vissa bestämmelsers placering i budgetlagen eller i riksdagsordningen inte behövs. Utskottet föreslår att årsredovisningen och styrelses redogörelse angående denna läggs till handlingarna. Två motioner behandlas i betänkandet. När det gäller motionen om en tidsplan för införandet av en statsbudget i kostnads- och intäktstermer ser utskottet ingen anledning att föregripa det utvecklingsarbete som härvidlag pågår och avstyrker därmed yrkandet. Vidare avstyrker utskottet en motion om att utöka redovisningen av regional utveckling i myndigheternas årsredovisning, eftersom krav på en sådan redovisning redan finns för de myndigheter som är berörda. I betänkandet behandlar finansutskottet även ett yttrande av utrikesutskottet. anser att det borde vara möjligt att göra en avstämning av biståndsmålet senast i budgetpropositionen året efter utfallsåret. Till betänkandet har fogats en reservation om redovisning av statsbudgeten på kostnadsmässig i stället för kassamässig grund. 35 (): nådde den ekonomiska tillväxten i . Det är med svenska mått mätt väldigt högt. Det var väl toppen av högkonjunkturen vi såg . Men ur årsredovisningen kan vi utläsa en lång rad fakta som tydligt visar att den svenska samhällsekonomin trots allt inte är i så gott skick. Trots den höga tillväxten nås inte målet om ett offentligt sparande på av bnp över en konjunkturcykel. på toppen av högkonjunkturen uppgick det till . Trots den höga tillväxten ökade underskottet i statsbudgeten från 46 miljarder till 53 miljarder . Trots den höga tillväxten nådde inte regeringen sitt eget mål om sysselsättning. Tvärtom sjönk sysselsättningen . Trots den höga tillväxten nådde inte regeringen målet om högst öppen arbetslöshet trots omfattande satsningar på att förbättra statistiken genom att överföra människor till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Tvärtom ökade den öppna arbetslösheten till . Trots den höga tillväxten nådde sannolikt inte regeringen statistiken är inte klar än sitt mål om att halvera socialbidragsberoendet till 2004, eftersom socialbidragskostnaderna ökade . Trots den höga tillväxten nås inte regeringens mål om att halvera sjuktalen till 2008 med annat än att dagens extrema omfattning av förtidspensioneringar tillåts fortgå.