prot · GS09130 · 2005-05-31 00:00:00 — Propositionen bygger på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, och grunden återfinns i vårt 121-punktsprogram. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . I ärendet finns 20 reservationer och 3 särskilda yttranden. föreslog i sitt delbetänkande SOU 2004:55 att förbudet mot könsdiskriminering skulle omfatta försäkringstjänster. Regeringen för inte fram det förslaget . Här bör även nämnas att lagutskottet behandlat frågan om könsneutrala pensionsförsäkringar och då liksom vid tidigare tillfällen uttalat att försäkringspremier bör kunna vara könsneutrala. Som några av motionärerna anfört agerade i EU-förhandlingarna med ambitionen att få till stånd ett tydligt diskrimineringsförbud i fråga om försäkringar. I propositionen anges att det är regeringens utgångspunkt att diskriminering i fråga om försäkringstjänster är oacceptabel och att detta gäller oberoende av vad som följer av EG-rättens utformning och minimikraven i det nya EG-direktivet. Utskottet delar den uppfattningen. Principerna för vad som ska anses vara diskriminering och utformning av ett diskrimineringsförbud som gäller försäkringar bör enligt regeringen analyseras mer än vad som gjorts. En del av den analysen måste ta sin utgångspunkt i att ett avtal om försäkring i det enskilda fallet bygger på en riskbedömning från försäkringsgivarens sida. Det kan enligt regeringen även finnas skäl att närmare belysa förutsättningarna för och eventuella konsekvenser av en händelseutveckling där försäkringsbolagen i förändrar sina beräkningsgrunder men där motsvarande åtgärder inte vidtas i andra medlemsstater inom EU. Regeringen avser nu att skyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att ta fram ett fullgott beredningsunderlag i fråga om införandet av ett förbud mot könsdiskriminerande försäkringar och vilka konsekvenser ett sådant förbud skulle kunna få. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas och avstyrker därför motionerna från och . föreslår att vi ska nöja oss med en provisorisk lagstiftning i avvaktan på mer genomgripande förändringar, till exempel en gemensam diskrimineringslagstiftning. Något skäl att avvakta genomförandet av EG-direktivet i de fall där förslag nu förs fram är det inte enligt utskottets uppfattning. Förslaget att utvidga skyddet mot diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunden kön ligger i linje med vad som sagts om att skapa ett diskrimineringsskydd som är så likartat som möjligt oavsett diskrimineringsgrund. menar att den föreslagna utformningen av 9 § skapar oklarheter och att bestämmelsen därför inte bör ändras förrän det finns ett samlat förslag till ny diskrimineringslagstiftning. Lagen om förbud mot diskriminering innehåller i 9 § ett diskrimineringsförbud som gäller vid yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder. Regeringen föreslår nu att diskrimineringsförbudet i bestämmelsen utvidgas till att också omfatta diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunden kön. Förbudet syftar till att motverka särbehandling mellan kvinnor och män. Att ett direktiv inte behöver vara genomfört förrän är enligt utskottets mening i sig inget skäl att avvakta en lagändring. tar upp frågan om diskrimineringsförbudets omfattning och ger uttryck för att lagen bör förtydligas så att inte prissättning av typen tjejtaxa i taxinäringen omfattas av lagens förbud. Undantagsbestämmelsen har getts en generell utformning. Utrymmet för avsteg från likabehandlingsprincipen är begränsat. Skyddat boende för kvinnor och män som utsatts för fysiskt eller psykiskt våld eller annat utnyttjande anges i propositionen som exempel på en företeelse som inte bör omfattas av diskrimineringsförbudet. Enligt regeringen bör rent kommersiella intressen däremot inte omfattas av undantaget, exempelvis tjejtaxi och frisörer. anser vidare att hänsyn till respekten för den civila gemenskapen och religionens betydelse uttryckligen bör framgå av ordalydelsen i jämställdhetslagen. Regeringens förslag innebär att undantaget i jämställdhetslagen från förbudet mot direkt diskriminering för ideellt eller annat särskilt intresse upphävs. Undantaget från förbudet ska i stället vid sidan av lagens gällande undantag för positiv särbehandling gälla vid beslut om anställning, befordran eller utbildning för befordran om visst kön är nödvändigt på grund av arbetets natur eller det sammanhang där det utförs. Regeringen anför i propositionen att de situationer där det nuvarande undantaget ska vara tillämpligt och den exemplifiering som finns i äldre förarbeten även med det förslag som läggs fram i stort sett alltjämt har relevans. Som ett särskilt fall där en arbetssökandes kön bör kunna tillmätas betydelse anges i propositionen att arbetsgivaren eller en organisation eller liknande som med hänsyn till verksamhetens ändamål eller speciella förutsättningar bör ges en särskild möjlighet att väga in könsfrågan i ett anställnings-, utbildnings- eller befordransbeslut. Några exempel då sådana överväganden kan göra sig gällande är enligt propositionen kyrkor och trossamfund eller kvinnoorganisationer såsom för kvinnojourer och tjejjourer i . Utskottet ansluter sig till propositionens bedömningar i denna fråga. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionen från . har det i tagits fram en promemoria (Ds 2005:15) som handlar om förstärkning och förenkling ändringar i anställningsskyddslagen och föräldraledighetslagen. Där finns förslag om ändringar i dessa lagar. Promemorian har utarbetats av en arbetsgrupp inom departementet. Arbetsgruppen har bearbetat de förslag avseende tidsbegränsade anställningar och förstärkt rätt till föräldraledighet som lämnade i promemorian arbetsrätt för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). Promemorian (Ds 2005:15) remissbehandlas . Utskottet avstyrker motionen från med hänvisning till vad som anförts. tar upp frågan om en lika fördelning av de medel som samhället ställer till förfogande via , och för att nya företag ska kunna komma till stånd. När det gäller långivningsverksamhet uttalas bland annat i det senaste ägardirektivet att bolaget inom finansieringsverksamheten ska sträva efter att ha en jämn könsfördelning mellan kunderna. och sysslar företrädesvis med rådgivning med mera. Även frågan om riskkapital behandlas i propositionen. Regeringen anför i detta sammanhang att det inte går att bortse från könsmaktsordningen i samhället. Den tar sig uttryck i bland annat att svårigheter att skaffa riskkapital och att få stöd för att utveckla affärsidéer och liknande i praktiken tycks vara särskilt besvärligt för kvinnor. Regeringen menar därför att lån eller rådgivning i samband med start eller bedrivande av näringsverksamhet som lämnas till kvinnor på mer förmånliga villkor än till män i princip bör vara tillåtet även om lagregeln i sig inte ger ett explicit uttryck för principen om positiv särbehandling. Utskottet vill peka på att syftet med de nya lagreglerna är att närma sig det övergripande jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter och förutsätter därmed att detta kommer till praktiskt uttryck i styrningen av de statliga bolagen och myndigheterna. Utskottet avstyrker den motionen från . Avslutningsvis vill jag peka på den markering som utskottet gör när det gäller arbetsmarknadens parter inom privat och offentlig sektor och deras ansvar för ett jämställt arbetsliv samt att utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen inom området. 19 () replik: tog upp promemorian 2005:15 i sitt anförande. Jag vill passa på att erinra om att det nu är en enig riksdag krävde ett förstärkt lagskydd för föräldralediga, men regeringen har ännu inte återkommit i frågan. Detta är synnerligen anmärkningsvärt. Jag tror inte heller att någon ledamot i arbetsmarknadsutskottet kan stå här och säga att det beror på att man har varit så rasande upptagen av andra arbetsmarknadsfrågor. Det är bara att konstatera att i fråga om tillkännagivanden har regeringen ett väldigt rymligt samvete och en väldigt stor skrivbordslåda att lägga dem i. Nog borde tipsas om att granska regeringens hanterande av tillkännagivanden. är det bra att detta hanteras i den promemoria som tar upp. Men min fråga är: Är nöjd med detta hanterande? Och nästa fråga: När kommer lagförslaget hit till ? Det är en enig riksdag gjorde detta tillkännagivande. 20 () replik: Som och väl känner till tar vissa förslag dessvärre . Visst kan man tycka att är . Jag har inga andra tankar kring det. är det också viktigt att man ser denna del i ett sammanhang när det gäller hela jämställdhetspolitiken. Jag har suttit och lyssnat på de olika debattörerna. påpekade mycket riktigt att alliansen sprack på jämställdhetsgrunderna och analysen, det som är en förutsättning för att kunna ta tag i jämställdhetsarbetet och könsmaktsordningen. FN har antagit en kvinnokonvention från CEDAW och även en deklaration om våld mot kvinnor. Medlemsländerna har enats om att mäns våld mot kvinnor är ett uttryck för ojämlika maktförhållanden mellan kvinnor och män. Dessa maktförhållanden har lett till mäns dominans över och diskriminering av kvinnor samt tvingat in kvinnor i en underordnad ställning. Som våldets grundläggande orsak pekar FN på en könsmaktsordning där män är överordnade och kvinnor underordnade. Jag tog mig friheten att läsa upp dessa rader. Det som ni i alliansen har varit överens om, enligt vad jag har sett i reservationerna, är att den offentliga sektorn ska konkurrensutsättas. Det är ni helt överens om alla fyra. 21 () replik: Man kan konstatera att inte har en aning om när det blir ett förstärkt lagskydd för föräldralediga. Såvitt jag förstår finns det förslag om kompetensutveckling som också ligger och väntar. Det är roligt att har noterat att den borgerliga alliansen är överens om att konkurrensutsätta den offentliga sektorn, för det hade jag tänkt att fråga om. Varför är Socialdemokraterna så starka motståndare till ökade möjligheter för kvinnor att få flera arbetsgivare att välja mellan, att starta egna företag inom branscher som de väl känner till, att få en förändring på arbetsmarknaden för att få mer makt, inflytande och ökad jämställdhet? Varför är och så ängsliga för detta? 22 () replik: Vi socialdemokrater är mycket för att både män och kvinnor ska ha möjligheter att starta och driva egna företag. Vi har många åtgärder för att uppmuntra att kvinnor ska ha samma möjligheter som män. Jag sade också i mitt anförande att vi till och med är beredda att gå ett steg längre. Men ni i alliansen gör ett generalfel, om jag får uttrycka mig så. Ni pratar om att man ska konkurrensutsätta den offentliga sektorn. Vi socialdemokrater är för en stark offentlig sektor. När man ska konkurrensutsätta någonting blir det i slutändan den som bjuder lägst pris som förmodligen får jobbet. När av den kommunala ekonomin består av löner, vad är det då som man ska konkurrera med? Jo, då blir det förmodligen färre anställda i det nya privata företaget. Vi tänker aldrig sälja ut den offentliga sektorn på det sättet och med de förutsättningarna. Vi står upp för en stark offentlig sektor. Likadant är det när man pratar om inlåsningseffekter. Det är andra här som har åberopat andra tidningar, så jag ska också passa på att göra det. Jag läste i om att man i lockar svenska sjuksköterskor. Då säger nya ordförande att de svenska sjuksköterskornas löneutveckling har gjort att det har blivit mindre attraktivt att åka till . Här finns många spännande förutsättningar att bedriva verksamhet i offentlig sektor. Jag vill understryka det. 23 () replik: Det var intressant att höra syn på tjänstesektorn. Jag tror att varje människa som jobbar i tjänstesektorn skulle bli något förvånad att höra hur idéfattiga tycker att människor som jobbar i tjänstesektorn är. , hur man jobbar och hur man utformar sitt arbete betyder ingenting. Det är bara lönen som det handlar om. Det är en mycket märklig syn. Jag vill ta upp två konkreta frågor med . Det blev ju en mycket filosofisk diskussion med , och vi kanske kan vara lite praktiska här . Vi på den borgerliga sidan har sagt nej till utformningen av § 9, som handlar om förbud mot diskriminering vid tillhandahållande av varor och tjänster. Vi tycker inte om utformningen och effekten av den paragrafen. tycker fortsättningsvis att det är bra att kvinnor exempelvis får betala högre försäkringspremier för sina pensionsförsäkringar, medan de blir förbjudna att åka taxi billigare hem efter exempelvis en krogrunda. Det är konsekvensen av utformningen av paragrafen. Man silar mygg men sväljer kameler. Är detta en lycklig utformning av den här paragrafen? Det är min första fråga. Den andra frågan som jag gärna vill ställa är: Vad är det för jämställdhetspolitik att kvinnorna, med Socialdemokraterna vid makten, inom vården och omsorgen ska uppleva att vården är sjukaste arbetsplats? Det är färre personer som ska göra mer av arbetet, arbetet har blivit tyngre och man upplever att man har litet eller inget inflytande över arbetstempo, fördelning och utformning av arbetet, planering av semester, förläggning av egen arbetstid etcetera, etcetera. Och vi vet att staten styrs av Socialdemokraterna, att de flesta landsting styrs av Socialdemokraterna, att de flesta kommuner styrs av Socialdemokraterna, och har gjort så . Effekten med Socialdemokraterna vid makten är att vården är sjukaste arbetsplats. Är det en praktisk jämställdhetspolitik som är stolt över? 24 () replik: Vad gäller den första frågan om försäkringspremier åberopar jag vad regeringen har sagt, och som utskottet har ställt sig bakom, att detta behöver ses över noga, att det behövs ett riktigt genomarbetat förslag och att regeringen återkommer skyndsamt. Vad gäller den sjukaste arbetsplatsen, som tar upp, lyssnade jag på inlägget tidigare som handlade om att vi inte ville röra bidrag och annat. Jag kom hit till 1994 efter det att din regering, den nuvarande alliansen, hade lämnat efter sig alltifrån 500-procentig ränta till dubblering av statsskulder och så vidare. I saneringen skar vi i bidragssystemen och i transfereringssystemen därför att vi prioriterade verksamheten. Det är förunderligt egentligen att tog upp det här för då fick jag möjlighet att säga det här. När vi har sagt det har ni bara sagt att det där tillhör det gamla, att det tillhör det förgångna och att nu ska vi se framåt. Jovisst, det ska vi också göra. Men skillnaden är att ekonomin måste vara i ordning. Det måste vara ordning och reda i statens finanser. Först då kan man utveckla verksamheter, och det har vi gjort. satsade vi i storleksordningen 35 miljarder för att ge kommun- och landstingsfolket möjlighet att ta sitt ansvar. I går bad jag faktiskt att ta fram uppgifter, för jag visste att den här frågan skulle komma. Av 290 kommuner styr Vänstern och Socialdemokraterna i . I 99 av 290 kommuner styr alliansen, alltså . Ni kan inte stå här med trovärdighet och avsäga er ansvaret och säga att det är Socialdemokraterna som styr överallt. Ja, vi tar självfallet vårt ansvar. Vi tar ett stort ansvar, men jag tror inte att väljarna alltid vill ge oss det. 25 () replik: Då är vi tillbaka , när vi upplevde den största ekonomiska krisen i efterkrigshistoria, som vi kan diskutera orsaken till. Jag vill gärna peka på en del saker som hände . Och 1991, valvåren, försvann tusen jobb när Socialdemokraterna styrde. Det är klart att det var problem att hantera. Socialdemokraterna har alltså lyckats så dåligt att man inte ens lyckats städa upp. Det är ju vad du säger, . Ni har misslyckats . Men vem får då ta bördan om man ska göra en sanering av statsfinanserna? Jo, det fick kvinnorna i vården och omsorgen göra. Det var inte bara de direkta nedskärningarna ni höll på med. Ni hade en massa andra indirekta åtgärder som år drog undan skatteunderlaget för kommuner och landsting och gjorde det allt svårare för kommuner och landsting att bedriva en bra vård och omsorg. Och så har ni fört monopolpolitik, infört stopplagar och liknande saker. Jag gjorde själv en undersökning när de borgerliga styrde här i under förra mandatperioden. Jag jämförde med , och , allihop socialdemokratiskt styrda. satsade mest per person på äldreomsorg, hade högsta ambitionen när det gällde förskolan och liknande saker. Det var i det borgerligt styrda . , och låg långt efter. slog i ett enda avseende, och det var stödet till gymnasieskolan per elev. Det beror säkerligen mycket på att det finns fler praktiska yrkesutbildningar i . Det var åtminstone den förklaring som vi fick. Men med Socialdemokraterna vid makten och som dominerande aktör är vården sjukaste arbetsplats. Det är den konkreta jämställdhetspolitiken som vi borde prata om. Det är den effekten som har skapat med sin politik, som måste ta personligt ansvar för som ledamot i och inte skylla på regeringen eller på några borgerliga politiker i någon enstaka kommun någonstans. Det som är det intressanta är att när man pratar praktisk jämställdhetspolitik kommer Socialdemokraterna till korta. 26 () replik: En av grunderna för att utveckla ett välfärdssamhälle, för att utveckla kommuner och landsting och även statlig verksamhet, är att man har ekonomin i god ordning, så att man inte lånar sig fram, vilket vi såg , som du själv nämnde. Jag vill också säga att just kvinnorna i offentlig sektor eller samtliga kvinnor har gjort och gör fantastiska insatser. En del har slitit hårt och kanske ännu längre, och tar axlar, rygg och knän stryk och tar slut. Så är det. Det är också en av de grupper som blir förtidspensionerade eller får sjukersättning. Det är viktigt att säga. Vi lägger ned mycket jobb här. Men här har männen också ett stort ansvar för att inte kvinnorna, precis som du vet, ska vara dubbelarbetande. De måste ta sin beskärda del i hemarbetet, kring barnen och familjen, vill jag understryka. Jag ska använda för att det faktiskt ska komma med i protokollet att vi ska ha detta som ett underlag plus det här mycket bra betänkandet som innehåller en sammanställning av vad som sker inom jämställdhetsområdet, vad som är gjort och vad som kommer att göras. Här finns 14 olika pågående aktiviteter kring olika utredningar. Jag nämner bara några stycken: Jämt och ständigt, jämställdhetspolitiska utredningar, analys, mål, indikatorer inom alla politikområden, en styrgrupp i för jämställdhetsintegrering i statliga verksamheter, jämställdhetsanalyser i utredningsarbete, representation i statliga styrelser och kommittéer, nationella handlingsplaner, diskussioner kring kvinnocentrum och tjejjourer och hur viktiga dessa är, nationella handlingsplaner mot prostitution och människohandel, utvärdering av kvinnofridspropositionen, sexualiseringen av det offentliga rummet, män och jämställdhet. Här pågår massor av viktiga och angelägna uppgifter. och alliansen, var med i det arbetet! Låt oss kanske också på några områden göra det tillsammans. 27 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 7 behandlas en proposition om ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering, vilket innebär att diskriminering på grund av kön stärks så att det i princip kommer i nivå med andra diskrimineringsgrunder, såsom etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Ett uttryckligt förbud införs mot diskriminering i form av trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Vänstern. Jag har därför inte lämnat några reservationer utan yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Från sida vill jag dock klargöra att vi gärna skulle ha sett att detta förslag också innefattade försäkringstjänsterna. Vi har liksom många andra reagerat på de orättvisor som tycks finnas inom detta område. Vi vill att pensionsförsäkringarna blir könsneutrala en linje vi har fört i till exempel lagutskottet. Eftersom det inte finns något ordentligt underlag för att fatta beslut om detta finns det inte mycket att göra. Vi kan ha plakatpolitik, som de fyra borgerliga partierna har, men måste ta fram ett ordentligt beslutsunderlag innan vi ändrar lagstiftningen på detta område. Jag hade önskat att det fanns ett sådant underlag klart , men så är inte fallet. I betänkandet tas också upp en rad olika motionsyrkanden från , och det är uppenbart att jämställdhetsfrågorna engagerar oss ledamöter. Jag hade önskat att ansvarig minister var här , , men uppenbarligen hade han annat för sig. Mer uppseendeväckande är kanske att den riksdagsledamot som tydligast engagerat sig i dessa frågor, , och som har tänkt bilda ett parti med feminismen som kärnfråga inte är här och deltar när behandlar det årliga jämställdhetsbetänkandet. Man kan bara spekulera, herr talman, i vad detta kan bero på. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla områden i livet. Det kan tyckas vara en självklarhet, men så är det tyvärr inte . För mig och handlar frågan ytterst om rättvisa och demokrati. Trots en lång historia av aktivt jämställdhetsarbete präglas vårt samhälle fortfarande av en könsmaktsordning. Det är mannens perspektiv och värderingar som alltjämt sätter dagordningen och är styrande i samhället. Männen har makt och tolkningsföreträde. Arbetet måste därför ges en mer feministisk inriktning. Det innebär att vi måste medvetandegöras om att det alltjämt råder en könsmaktsordning, att kvinnor som grupp är underordnade och män som grupp överordnade. Det är ett faktum att män och kvinnor på grund av könsrollerna i samhället behandlas olika från den dag vi föds. I ett jämställt samhälle ska män och kvinnor i första hand ses som människor och i den meningen vara lika inför varandra. Vi anser att både kvinnor och män tjänar på ökad jämställdhet och att bristen på jämställdhet är ett resultat av den patriarkala struktur som format samhället. Den mest användbara definitionen av feminism är att feminism är insikten om att patriarkatet är den rådande könsmaktsordningen samt en vilja att förändra detta. I den bemärkelsen, herr talman, har alltid varit en del av den feministiska rörelsen. Den omfattande lagstiftning om jämställdhet som finns i kan ge sken av att det patriarkala förtrycket är borta. Så är det tyvärr inte. Trots många goda lagar påverkar fortfarande könstillhörigheten våra möjligheter och val och det bemötande vi får i samhället. Arbetsmarknaden är ett bra exempel på detta. Den är fortfarande till stor del segregerad med kvinnor klart överrepresenterade i låglöneyrken. Det är denna utgångspunkt för arbetet som sätter dagordningen för den handlingsplan som Socialdemokraterna, har. Vi har gått igenom område för område, identifierat olika frågor och lagt förslag på vad som behöver göras under den här mandatperioden. Såvitt jag vet har en så grundlig genomgång skett av regeringens alla politikområden. En framgångsrik jämställdhetspolitik måste vara integrerad i all politik och forma samhället och människors vardag. Det gäller allt från ekonomisk politik till utbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Vi har fem fokusområden för detta arbete: representation, att det ska vara jämn fördelning av makt och inflytande, lika lön för lika och likvärdigt arbete, mäns våld mot kvinnor, prostitution och handel med kvinnor och barn för sexuella ändamål, män och jämställdheten samt sexualiseringen av det offentliga rummet. Dessa fem områden är viktiga och sätter dagordningen för den mandatperiod som pågår. Visst finns det mycket kvar att göra inom jämställdhetspolitiken. Jämfört med många andra länder har vi gjort mycket, men vi får absolut inte slå oss till ro och tro att allting är bra. Det är det inte. Det gäller till exempel varför kvinnors ohälsotal är så mycket högre än männens. Trots detta är det männen som i första hand får hjälp med rehabilitering. Det gäller alkoholpolitiken. Vilka effekter har det ökade alkoholintaget på mäns våld? Den ökade alkoholkonsumtionen i borde därför utredas ur ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller arbetstidsförkortningen.