prot · GS09132 · 2005-06-02 00:00:00 — Därför är min fråga till jämställdhetsminister vad han tänker göra när det gäller att se till att andelen kvinnor inom försvaret ökar, så att det inte blir som att den i stället minskar med anledning av vänsterkartellens försvarsbeslut. 49 Statsrådet (): Jag tror att försvaret måste vara en spegling av det samhälle som det har att försvara. Det är också ambitionen från Försvarsdepartementet och regeringen att öka andelen kvinnor i försvaret. Försvaret måste också vara en spegling av den hotbild som finns i samhället i övrigt. Därför sker personella neddragningar också i försvaret. Det är regeringen överens om tillsammans med sina samarbetspartier och när det gäller huvudinriktningen också med flera av de borgerliga partierna det måste anpassas. Att i det läget gå in och göra stora personalrekryteringar är naturligtvis svårt. Men det ska inte råda något tvivel om att ambitionen också inom försvaret är att få en representation som speglar samhället i övrigt. 50 (): Jag har frågat både före detta jämställdhetsminister och försvarsministern om detta. De har en ganska ödmjuk inställning och håller med mig om att risken är jättestor att antalet kvinnor i försvaret minskar i och med försvarsbeslutet. Jag kan bara konstatera att regeringen inte har gett ÖB ett enda verktyg så att han kan se till att de kvinnor som finns i försvaret blir kvar och att det också blir fler kvinnor. Det verktyget har regeringen inte gett. I stället ber regeringen faktiskt ÖB att göra en form av indiskt reptrick detta utan ens ett rep att klättra på så frågan är om det över huvud taget blir fler kvinnor i försvaret med det beslut som finns. har tillsammans med andra representanter för den socialdemokratiska regeringen ett stort ansvar. Försvarsministern säger att hon, om det blir en mindre andel kvinnor efter försvarsbeslutet, är beredd att ta sitt ansvar. Men då är det . Det är ju nu man måste göra något så att de kvinnor som redan finns inom försvaret och de kvinnor som har gjort lumpen och som skulle ha kommit in på officersutbildningen men som inte kunnat göra det inte tröttnar utan kanske fortfarande vill bli yrkesofficerare. 51 Statsrådet (): Jag kan säga att jag till stora delar instämmer i det som de här tar upp. Det är viktigt med ambitionen att ha fler kvinnor också i försvaret. Men vi måste ändå vara realistiska och säga att det just , när det sker stora personella nedskärningar inom försvaret, naturligtvis är svårt att nyrekrytera kvinnor. I motsats till utfrågaren här skulle jag vilja säga att försvaret har ett tydligt ansvar för att motarbeta diskriminering och främja jämställdhet också i försvaret. Jag vet att det är frågor som försvarsministern tar på allra största allvar. Jag har haft diskussioner med försvarsministern, och vi har bestämt oss för att bjuda in företrädare för försvaret. Ett sådant möte är planlagt just för att diskutera vad mera vi kan göra för att stärka kvinnors roll i det viktiga försvaret. 52 BO (): Inom svensk sjukvård finns det väldigt mycket som är bra. Dåligt är dock bland annat tillgängligheten. Det är en väldigt dålig tillgänglighet när det gäller husläkare, och det är långa vårdköer för dem som behöver operation och behandling. ska någonting komma tillbaka som Socialdemokraterna avskaffat, nämligen den vårdgaranti som fanns och som regeringen har låtit förfalla och sedan, som sagt, har avskaffat. Enligt vårdgarantin ska man kunna få vård . När man från pressens sida ringer runt till de olika regionerna och frågar hur det går visar det sig att ungefär 34 av de 21 regionerna vågar säga att de klarar detta. Min fråga till socialministern eller kanske finansministern är därför: Kommer vårdgarantin att klara att ingen mot sin vilja ska behöva vänta på en bestämd operation eller behandling? 53 Socialminister (): Det är regeringens högsta prioritet att skapa förutsättningar för en god och lika hälso- och sjukvård med god tillgänglighet i hela landet. I det syftet har regeringen under en rad år tillfört hälso- och sjukvården ytterligare tillskott av resurser. Det har inneburit att de särskilda tillgänglighetssatsningarna har förbättrat tillgängligheten inom primärvården och kanske framför allt inom hälso- och sjukvården i övrigt. Det har lett till minskade köer inom en rad olika specialiteter. Vi går vidare och satsar på att öka tillgängligheten ännu mer genom den vårdgaranti som införs . I de samtal som regeringen har fört med har vi naturligtvis förvissat oss om att vi kan genomföra den kommande reformen. 54 BO (): Det låter alldeles utmärkt att regeringen nu känner sig förvissad om att vi äntligen ska bli av med vårdköerna och få en vårdgaranti som fungerar. Den uppgift jag angav är, som framgick i massmedierna för sedan, att när massmedierna ringer runt verkar 34 av 21 anse sig klara det här. Uppenbarligen är det andra uppfattningar i korridorer än det är ute i den verklighet som det handlar om. Om man , fru talman, skulle gå in och titta på väntetiderna vad gäller Landstings- och Kommunförbundens lista vilket jag har gjort ser man att det för exempelvis gråstarr och höftleder finns många köer med väntetider som anges , , , , etcetera. Jag är imponerad av regeringens övertygelse om att man, äntligen efter tio , ska klara det som tydligen är dess högsta prioritet. 55 Socialminister (): En hälso- och sjukvård på lika villkor för alla och med hög tillgänglighet är prioriterat. Vi för en diskussion med och har gjort det med syftet att utnyttja de resurser som har tillförts och som också har förbättrat tillgängligheten inom sjukvården. Efter samtal med är det vår uppfattning att vårdgarantin kan komma att genomföras . Vi för diskussionerna direkt med , inte via medierna. Kostnader för nedläggningen av 56 (): Jag har sett att landets energiminister efter stängningen av har varit väldigt nöjd. Jag skulle nu vilja fråga om landets finansminister är lika nöjd. Han ska ju betala det här kalaset med insamlade skatter från medborgarna. I vårpropositionen står det ingenting om vad kalaset kommer att kosta och inte heller någonting om var besparingarna ska göras för att klara utbetalningen. Därför tror jag att det vore lämpligt att ge tv-tittare besked om hur många tusen miljoner det handlar om i ersättningar. Och var ska indragningarna göras? Blir det större grupper i förskolan? Blir det ytterligare nedlagda äldreomsorgsplatser? Blir det färre poliser på gator och torg? Dessutom: Vad är beräkningen för hur många jobb som kommer att försvinna inom basindustrin? Också detta kommer ju att drabba negativt. 57 Finansminister (): Barsebäcksverken är erkänt dåligt placerade. Det är bakgrunden till att vi nu tog det historiska beslutet att fasa ut dem ur svensk energiförsörjning. Barsebäcksverken svarar eller svarade eftersom vi numera får tala i imperfektform för ungefär av den samlade elproduktionen i på ungefär . Det är en mycket begränsad omfattning. Vi klarar att stänga av Barsebäcksverken genom den effektivisering och den utbyggnad av förnyelsebara energikällor som har skett väldigt kraftigt . Några kostnader som belastar dagis och äldreomsorgen är inte förknippade med detta. Det sker framför allt genom en överföring av medel från det statliga bolaget , som är väldigt framgångsrikt. Det är en stor seger för alla oss som vill ha en energipolitik som är säker, som är förutsägbar och där inte minst industrin, apropå sista inpass, nu får tydliga signaler om vad som gäller för framtiden: en successiv, stegvis avveckling som inte på något sätt äventyrar energiförsörjningen i . 58 (): Ja, jag ser att det är en nöjd finansminister som står här. Dessvärre är inte alla skattebetalare särskilt nöjda med vare sig det här beslutet eller sättet att betala det på. Vi vet att när stängdes kostade det . 8 miljarder enkronor, det är en massa pengar. De räcker från till . Och att avveckla är inte billigare, snarare dyrare. Det är att låtsas om man tror att detta inte på något ska belasta statskassan. Det motsvarar 8 000 kommunala jobb. Det motsvarar 8 000 poliser i det här landet. är kostnaden för att driva . Det är gigantiskt stora pengar. Jag tycker att det är rimligt att tv-tittarna kan få veta vilka verksamhetsgrenar det är som kommer att drabbas och hur stora besparingarna blir när vi nu stänger av väl fungerande elfabriker för att i stället importera kolkraft från och kärnkraft från . 59 Finansminister (): Länge hette det att ljuset skulle slockna den dag då Barsebäcksverken stängdes av. Så skedde inte. Det är frukten av att vi har byggt ut de förnyelsebara energikällorna kraftigt. Det är frukten av ett mycket intensivt arbete som har skett . Jag är inte här för att ställa frågor, för det här är möjlighet att ställa frågor till regeringen. Men den fråga som hänger i luften är ju: Vad kommer en borgerlig regering egentligen att göra i energipolitiken? Kommer man att starta Barsebäcksverken eller ej de som är så dåligt placerade. (TREDJE VICE TALMANNEN: Finansministern var själv inne på att det är statsråden som svarar.) Ja, det var precis det jag sade. Detta är inte föremål för frågor från regeringens sida till . Men den fråga som hänger i luften vad som händer vid en borgerlig regering får vi kanske svar på vid ett annat tillfälle. 60 (): Regeringen har i förhandlingarna om EU:s budget sagt att ensidigt är berett att avstå från återflöden till regionalpolitik och landsbygdsutveckling på i storleksordningen 5 miljarder för att ska få en lägre medlemsavgift. Jag tror att det är en förhandlingsposition som inte kommer att hålla ända fram. EU kommer att ha en sammanhållningspolitik som omfattar alla oavsett om vill det eller inte. Då är min fråga till finansministern om har en plan B för att ta hem ett så bra netto som möjligt så att vi inte hamnar i en situation där medlemsavgiften inte förändras så mycket men där återflödet förändras så mycket att vi kanske till och med blir större nettobetalare på kuppen. 61 Finansminister (): är tillsammans med och nettobidragsgivare till EU:s budget. Vi betalar mer än vi får tillbaka. Det ska vi i och för sig göra, för vi är ett rikt land. Men vi anser inte att vi ska göra det i den omfattning som vi gör . Framför allt måste vi därför se till att EU:s budget blir mindre än vad den från kommissionen föreslagna budgeten är. är vi inne i en förhandling, och det är inte läge att här och diskustera alternativa positioner. Men så mycket står klart som att vi ska hävda svenska intressen så långt det går. Ett svenskt intresse är att se till att vi får en så begränsad EU-budget som möjligt och att se till att vi får en korrigering av vårt nettobidrag till EU-budgeten. De här förhandlingarna pågår här och . Regeringen redovisar regeringens positioner inför kontinuerligt, och det kommer vi att fortsätta göra. 62 (): Man kan ju se hur den har hanterat det här historiskt. Vid den förra förhandlingen, 1999, åkte ned till förhandlingarna och kom tillbaka med 1 miljard i lägre avgift. Den finska regeringen kom tillbaka med 4 miljarder i större återflöde. Min poäng är väl egentligen att om man ensidigt bara tittar på avgiften och inte tittar på vad man får netto riskerar det att bli en dålig förhandlingsposition i slutändan när man börjar röra sig i förhandlingarna. Jag ser i papper att regeringen resonerar kring att anser att en uppgörelse måste omfatta både inkomster och utgifter. Det är bra. Då börjar man resonera om ett netto. Så jag ser ändå en öppning för en plan B. 63 Finansminister (): Regeringen har varit väldigt noga med att förankra den svenska positionen i . Det kommer vi att fortsätta göra. Självfallet handlar det här både om utgiftssidan och inkomstsidan och om den nettobördessituation som har. inleds förhandlingarna på allvar. Min bedömning är emellertid att vi inte slutligt kommer att kunna gå i mål under det luxemburgska ordförandeskapet utan att det här kommer att ta ytterligare tid. Regeringen kommer alltfort att förankra sina positioner i , och jag utgår från att vi kommer att kunna fortsätta vara eniga i den här frågan. 64 (): Min fråga går till biståndsministern. Mycket har sagts om ministerns uttalande efter besöket i . Jag tänkte att ministern här inför kunde ges möjlighet att klargöra regeringens och ministerns egen ståndpunkt i frågan. Hur ser egentligen regeringen och ministern på det här murbygget? Hur ser regeringen och ministern på bosättningspolitik och vad sade egentligen statsrådet? 65 Statsrådet (): Varje land, så också , har rätt och skyldighet att skapa möjlighet både för ekonomisk utveckling och för säkerhet för sin egen befolkning. Varje land, så också , har rätt och skyldighet att skapa goda relationer med sina grannar. gäller det att bygga en mur som, enligt Haagdomstolen och enligt alla andra EU-länder, är illegitim genom sin dragning. Det gäller inte om man väljer att bygga en mur eller inte. Dragningen är illegitim enligt Haagdomstolen. Det är inte ett sätt att skapa goda relationer med sina grannar. Det är regeringens linje, och det var också det som jag försökte uttrycka i ett kanske lite väl känslomässigt uttalande, men det var mina ord vid det tillfället, vid det besöket. 66 (): Jag vill tacka ministern för orden, engagemanget och de känslor som ministern gav uttryck för. Här i har vi ju en speciell historia kring murbyggen. Vi har en lång erfarenhet av att det inte är en lösning på konflikter och på att man har olika uppfattningar kring frågor. Jag tror att det finns många israeler och palestinier som också ser det som ett problem, och jag är nog beredd att gå lite längre än regeringen här. Personligen tror jag att oavsett var muren byggs är det ingen lösning på konflikten. 67 Statsrådet (): Jag vill göra följande kommentar: Det jag sade om ansvar gäller självklart också den palestinska myndigheten. Den har också ansvar för att se till att säkerheten blir bättre och att ekonomisk tillväxt och utveckling sker på de palestinska områdena. Men eftersom, också det enligt all internationell rätt, är ockupationsmakt i det här sammanhanget har också i det perspektivet ett speciellt ansvar. 68 (): Runtom i finns en känsla av maktlöshet bland människor. Man känner att man inte kan påverka sin egen situation, arbetslösheten är hög och nedskärningspolitiken har varit hård i många länder. Man känner än mindre att man kan påverka samhället i stort. Trots det har man upplevt att och EU:s politiska elit mest har sysslat med att bygga på ett projekt som flyttat makt ännu längre ifrån människor. , eller , firade man med pompa och ståt att man hade ett förslag till en ny som innebär att EU får en president och en utrikesminister och att EU får mer makt över fler områden, att makt flyttas längre från människor. Då fanns det bara den lilla petitessen kvar att några länder hade bestämt sig för att de skulle fråga sina folk vad de tyckte. Då blev det givetvis så att folken sade stopp. Man kan inte göra vad som helst över huvudena på människor. har två av EU:s grundarländer röstat nej. röstade nej till konstitutionen. I går röstade med majoritet nej till konstitutionen. Då är frågan till regeringen ganska självklar om det är demokratiministern eller finansministern som ska svara: När kommer att få det formella beskedet att vi inte kommer att få en proposition om ett fördrag som är stendött? 69 Finansminister (): fattade de folkvalda i beslut om att ratificera fördraget. fattade det franska folket i en folkomröstning beslut om att inte ställa sig bakom det. Sedan var det holländarnas tur att göra samma sak. Och fattade de folkvalda i beslut om att ratificera fördraget. Detta visar att bilden inte är så entydig som man kan tro. Det visar också att de olika länderna i valt olika sätt att hantera den här frågan. Vi i har valt vår väg, nämligen att folkets valda företrädare i denna kammare ska hantera den här svåra frågan med det ansvar som åligger . Vi kommer att fortsätta vår ratificeringsprocess på det sätt som vi i beslutat om. kommer vi att genom statsministern på Europeiska rådets toppmöte mycket noga tillsammans med övriga stats- och regeringschefer analysera det läge som uppstått. 70 (): När den politiska eliten får bestämma blir det ja. När folket får bestämma blir det nej. Det visar åtminstone det som skett i och . Vi har kämpat för en folkomröstning även i . Vi har lämnat in 120 333 namn till statsrådet . Vi har försökt få i gång en folkomröstning, men ingenting har lyckats rucka på regeringens motstånd mot en folkomröstning i . står man inte bara inför en folkrörelse. står man faktiskt inför en verklig situation, för även om inte tycker att bilden är entydig så är entydiga: Alla länder måste acceptera konstitutionen. Den kan inte genomföras när folket röstat nej i två av länderna dessutom i två av kärnländerna. Tror inte finansministern att det finns en risk för att människors förtroende för politiken och för politiker minskar i ett läge när det uppfattas som smått arrogant att fortsätta en ratificeringsprocess av ett fördrag som inte längre existerar, när det uppfattas att projektet är så storvulet och viktigt att man inte bryr sig om vad folket säger i folkomröstningar runtom i ? 71 Finansminister (): Jag glömde i min uppräkning av hur olika det ser ut i att också påminna om den spanska folkomröstningen; det spanska folket röstade ja till den föreslagna konstitutionen. Lika lite som det spanska folket ska bestämma över oss i , lika lite ska något annat land som röstar nej i en folkomröstning bestämma över hur vi gör. Det är riktigt som säger att alla länder i slutändan måste vara överens, men innan vi kommit till den slutpunkten måste det vara upp till vart och ett av länderna att bestämma hur, på vilket sätt, de vill ha sin demokratiska process. Det var ingen politisk elit som i folkomröstningen i beslutade om att ställa sig bakom förslaget. Det är heller inte några politiska eliter som sitter i den svenska . Det är folkets valda företrädare. Det är demokrati. Men vi ska lyssna noga på det som sker ute i . Det finns anledning till reflexion och eftertanke. Det finns också anledning att ställa krav på att våra främsta ledare stats- och regeringscheferna mycket noggrant analyserar den här frågan, och det kommer de att göra på toppmötet . 72 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till kulturminister . Det är många som frågar sig när regeringens proposition om digitalradion kommer. Tidsaspekten beträffande denna fråga är ganska snäv både för och för övriga inom branschen. Man kan konstatera att en helt enig parlamentarisk utredning snabbt vill ha digitalradio, och remissvaren har varit positiva. Remissvaren kom in , men vi har fortfarande inte fått någon proposition från regeringen. Min fråga till statsrådet är: När kommer propositionen, som alla i branschen väntar på med spänning, och som också gör det billigare för att sända ? 73 Utbildnings- och kulturminister (): Det här är en viktig fråga för radion och kanske också för radiolyssnarna och hela folk. Det är ett område där förändringarna sker mycket snabbt. Den digitala revolutionen pågår. Jag tycker att det är viktigt att veta vad man gör när man tar klivet och låser sig för en teknik för radion som ska gälla under en mycket . Jag har därför unnat mig lyxen att ta den tid som är nödvändig för att i dialog med de viktigaste aktörerna komma fram till en bild som jag kan vara övertygad om håller även och inte endast just nu när vi fattar beslutet. Jag konstaterar att utvecklingen i vår omvärld är ganska splittrad. En del länder satsar på en helt annan teknik. Andra länder bestämmer sig för att inte satsa på just den här tekniken. Det finns ingen gemensam internationell modell, och i , som är ett inte alltför stort land, måste vi naturligtvis vara ödmjuka när vi tar ställning till detta. Det gör att jag kommer att lägga fram ett förslag så att vi har säkra besked . 74 (): Då skulle jag vilja fråga statsrådet: När kommer förslaget? När man talar om teknikutvecklingen visar det sig att de flesta länder valt den här typen av teknik. Situationen är därför knappast splittrad. Det finns en eller två länder som inte har valt den här tekniken, medan i stort sett samtliga övriga gjort det. Från både och den privata radions sida är man helt enig om att man vill ha den här tekniken. Man anser också att det är viktigt att beslut fattas snabbt, eftersom det blir bra mycket billigare framför allt för att sända på det sättet, vilket också statsrådet vet. Man får fler grupper. Är det ministerns svar att propositionen kommer och att statsrådet då har hunnit undersöka detta? Det är viktigt att branschen får ett snabbt besked i denna fråga. 75 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är rörd över enorma engagemang för digitalradion. Jag hade hoppats att en promille av engagemanget också funnits för digital tv. Det hade varit en mer aktuell fråga. Den pågår här och . Däremot är digitalradio en fråga för det kommande decenniet. Det finns i stort sett inga lyssnare som använder digitalradio i stort sett ingen alls medan vi har miljoner som tittar på digital tv. Där är märkligt tysta och frånvarande. 76 TREDJE VICE TALMANNEN: Får jag påminna statsrådet om att detta är en frågestund, inte en debatt. 77 Utbildnings- och kulturminister (): Svaret på frågan är att jag visar ett starkt engagemang för den moderna tekniken den digitala metoden att distribuera radio och tv. Tv ligger före i tiden. Där har distributionen redan påbörjats. Det gäller också beslutsfrågan. Vad gäller olika länder är bilden splittrad. har precis bestämt sig för att definitivt säga nej till den teknik som ni föreslog i kommittén, och i väljer man en helt annan linje. Där verkar det vara som fattar besluten genom att utrusta alla sina bilar med digital satellitradio. 78 (): Min fråga går till utbildnings- och forskningsminister . I gårdagens fanns en liten notis om det som man redan länge känt till på universitet och högskolor och som också syns i statistiken, nämligen att vi på område efter område har neddragningar. Utbildningsplatserna vid högskolorna och universiteten är färre än , liksom antalet doktorander och lärare. Detta beror naturligtvis på att vi haft en utveckling där resurser och retorik inte gått hand i hand när det gäller forskning och utbildning. Högskolorna och universiteten har anpassat kostymen efter retoriken i stället för efter resurserna. Därför är min fråga till utbildnings- och forskningsministern tvådelad. Den första frågan är: Anser ministern att det är en oroande utveckling att dessa neddragningar sker? Den andra frågan är: Hur ska vi få högskolor och universitet att planera och fungera efter sina resurser och inte efter den politiska retoriken? 79 Utbildnings- och kulturminister (): Vi har haft en exceptionell ökning av antalet högskoleplatser, som vi socialdemokrater tillsammans med ett borgerligt parti har drivit fram och tillsammans med och , naturligtvis. har det varit en liten nedgång som har att göra med att ett antal lärosäten har spenderat mer pengar än ni här i hade beviljat. De måste nu dra ned och anpassa sig efter de resurser de disponerar. Ni folkpartister har i de debatter vi har haft här i kammaren föreslagit att vi skulle dra ned antalet platser. Ni har tyckt att vi utbildar för många och att vi utbildar till arbetslöshet. Ni borde väl vara glada . Jag är däremot inte glad. Jag vill satsa på fler platser. Jag räknar med att vi för kommer att kunna säkerställa att den mekanism som har lett till en viss neddragning inte ska bli en bestående trend. Det är en formidabel fördel för om de ungdomar som studerar inför ett långt yrkesverksamt liv kan vara bättre utbildade än deras föräldrar och deras äldre syskon var. Den utvecklingen vill jag fortsätta. Vi behöver ett nytt bidragssystem som ger bättre förutsägbarhet och långsiktighet. Det jobbar vi som bekant med i en utredning. 80 (): Jag skulle också vilja att ministern kommenterade det som har med forskningsdelen att göra, alltså vad jag sade om lärare och doktorander. Där finns det en bakomliggande problematik som jag tror inte diskuteras på samma sätt.