prot · GS09100 · 2005-04-07 00:00:00 — Det krävs faktiskt mer än information för att man ska känna delaktighet och kunna vara med och påverka utvecklingen av sin livsmiljö. Därför är det positivt att nu äntligen ratificerar Århuskonventionen och inför en ny lag som kommer att garantera allmänhetens tillgång till miljöinformation och att medborgarna får rätt att delta i utarbetandet av vissa planer och program som inverkar på miljön. Detta betänkande innehåller alltså viktiga frågor om allmänhetens deltagande och engagemang i beslutsprocesser som rör miljön. Jag vill även framhålla det positiva i att det äntligen blir en sekretessbrytande regel för uppgifter om utsläpp till miljön. Även om är positivt till den nu föreslagna ratificeringen av Århuskonventionen ser vi ett behov av att politiskt gå vidare och utveckla öppenheten gentemot medborgare och organisationer så att fler kan vara med och påverka samt granska tillstånd, förslag och beslutsprocesser. Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 14 () replik: Jag tycker att det klart framgick av det som sade att han önskade större öppenhet. Han gav också exempel från sitt eget arbete på hur det höll på att kosta honom jobbet när han offentliggjorde information. Allmänheten kommer dock inte heller fortsättningsvis att ha rätt att kräva ut den typen av information, utan det blir såsom framgick av det jag läste upp tidigare: Denna lag innehåller bestämmelser om rätt att ta del av miljöinformation hos fiskevårds- och viltvårdsområdesföreningar, vattenförbund och andra enskilda organ, om informationen avser sådan av det enskilda organet bedriven verksamhet som innebär fullgörande av offentlig förvaltningsuppgift. Det är vad den allmänna informationsplikten innefattar. Tycker du att det är tillräckligt, eller är du liksom , om jag tolkar det som sades positivt, beredd att arbeta för att vi får en lag lik den som finns i ? 15 () replik: Jag är inte nöjd. Det vi nu gjort är att ta ett steg på vägen, och just för att inte försena ratificeringen har vi ställt upp på den. Ambitionen från sida är dock att vi så fort som möjligt även om det är svårt att ange gränsen för vad som är så fort som möjligt kommer att fortsätta arbetet och trycka på för att gå vidare i öppenheten. Frågan kommer säkert tillbaka, och det är min förhoppning att det ska ske inom mandatperioden. 16 () replik: Jag kan ha sympati för just snabbheten i ratificeringsargumentet, absolut, och jag gläder mig åt att vill vara med och jobba för en bredare lagstiftning. Jag uppfattar det som att han tagit del av den inriktning som lagen i har och tycker att det är en ganska bra inriktning att man ska kunna inhämta information även från privata företag från affären där man handlar, från grannens gård eller från fabriken på orten. 17 () replik: Jag vill säga att också jag tycker att den lag som finns i är inne på rätt väg, men jag har ännu inte studerat vilka falluckor där finns. I den finns många positiva inslag som jag skulle vilja ha implementerade i den svenska lagstiftningen. Där kan jag hålla med . 18 (): Äntligen kan vi ratificera Århuskonventionen. Dessutom sker det i stor enighet i . Vi är också väldigt eniga om att vi behöver gå längre och att detta bara är ett första steg. Vi är tre partier Socialdemokraterna, som enats om den här propositionen. Vi har också enats om hur vi ska gå vidare, och eftersom detta är en debatt om öppenhet när det gäller information tänkte jag läsa lite grann ur den skriftliga överenskommelse som vi har mellan partierna. Jag tror att särskilt folkpartister och kristdemokrater, som reserverat sig och velat gå längre, kommer att bli glada när de hör vad vi kommit överens om. Samarbetspartierna är eniga om att de nu föreslagna åtgärderna för ratificerandet av Århuskonventionen uttrycker en ambitionsnivå med små förändringar i svensk lagstiftning, men att vår ambition är att ha en lagstiftning som bättre uppfyller intentionerna med konventionen. Propositionen kommer alltså att följas av ytterligare åtgärder, framförallt när det gäller miljöorganisationers talerätt och prövningsrätt. Vidare är samarbetspartierna eniga om att i internationella förhandlingar som Århuskonventionen ska arbeta för en ambitiös linje där egen ratificering ses som ett minimum. Det är också en viktig sak som inte har tagits upp i debatten. Nedan exemplifieras två områden där vi kommer att gå vidare. Det gäller först omfattningen och rätten att överklaga. Regeringen avser att genast se över 16 kap. 13 § för att förtydliga vad som avses med formuleringen domar och beslut om tillstånd, godkännande och dispens. Det skall bland annat klarläggas att miljöorganisationernas talerätt omfattar även de villkor som är förenade med ett tillstånd. En departementspromemoria med förslag till ny skrivning skall tas fram och godkännas av samarbetspartierna . Där är vi ju. Det arbetet är det väl full fart på nu inom departementet för att det ska hinnas med. Det andra exemplet som finns med är kriterierna för miljöorganisationernas talerätt enligt 16 kap. 13 § . Regeringen avser att se över bestämmelserna med utgångspunkt från att det i praktiken är få miljöorganisationer som uppfyller talerättskraven och att fler organisationer bör omfattas. Med anledning att ett förslag till EG-direktiv om tillgång till rättslig prövning har presenterats av kommissionen bör en sådan översyn lämpligen göras som ett led i genomförandet av detta direktiv. Kommissionens förslag skall behandlas i rådet och sedan antas. Det är inte möjligt att närmare ange när detta kommer att ske. Det är alltså en hel del arbete som finns framför oss och som jag tror att i bred enighet tycker är jättebra. Jag vill avslutningsvis säga: Är det inte fantastiskt att har en sådan öppen lagstiftning redan från början så att man med sådana små förändringar kan ratificera en sådan viktig konvention? 19 () replik: Jag vill bara konstatera att det är synd att synpunkter av det slag som läser upp göms i hemliga förhandlingsprotokoll och inte står inskrivna i den proposition och det betänkandet som vi har att hantera. Det hade också varit bra om protokollet hade skickats över till så att hon hade kunnat ha med det i sin argumentering här från talarstolen. 20 () replik: Jag hade inte haft någonting emot om det hade varit en fylligare propositionstext. Det hade också kunnat vara helt utmärkt. I allt samarbete är det vissa saker som skrivs i propositioner och vissa saker där man i stället väljer en intern överenskommelse. Men de interna överenskommelserna kan också vara väldigt politiskt intressanta. 21 () replik: Med de öppningar som fanns i de skrivningar som du läste upp ser jag fram emot en fortsatt behandling av de här frågorna i . 22 () replik: Tack för det. Jag tror att det finns partier här som kommer att trycka på och hjälpa till så att vi inte får en försenad tidsplan. 23 () replik: Det var ett trevligt besked som kunde ge oss. Det vore bra om du kunde förklara lite mer för oss som inte har inblick i arbete hur man tänker gå vidare. nämnde du en tidsplan om att det skulle komma ett dokument . Frågan är hur pass trovärdigt det är med den inblick vi har i regeringsarbetet och de försenade propositioner som finns inom alla områden, och bland annat miljöområdet. Frågan är om det är trovärdigt att det kommer sådana förslag nu från . Kan man räkna med att det kommer någon proposition i rimlig tid som kan behandlas i ? Jag noterar också att du refererar till att det kanske är ett dokument som är hemligt inom . Det leder min tanke vidare. Vi fick inte höra någonting om ståndpunkt i sakfrågan om ett regeringsbeslut bör vara överklagningsbart eller inte. Om regeringen vill hålla allmänna handlingar hemliga, ska inte det kunna få överklagas i domstol? Det är den sakfrågan som det är viktigt att ta ställning till. Sedan kan man alltid fixa till det juridiska så att det stämmer med den uppfattning man har. Min fråga blir: Vad tycker om möjligheten att överklaga ett regeringsbeslut om att hålla handlingar hemliga? 24 () replik: Jag tycker att det ska vara möjligt att överklaga de besluten. Sedan kanske det inte är allra mest bråttom med att fixa till det om man tänker på vad som är viktigast för miljöorganisationerna just . Det som det är allra mest bråttom med är de två exempel som jag tog upp här tidigare. 25 () replik: Det är kanske inte så bråttom för miljöorganisationerna men för trovärdighet när vi för fram öppenheten i internationella sammanhang. Är det inte en stor risk att det ger fel signal till andra länder när inte godtar konventionen fullt ut? 26 () replik: Det är en lite svår fråga. Det tror jag beror på vilken hållning man har i internationella förhandlingar. Jag tror inte att det behöver vara ett problem. Vi har en lite annan rättstradition och lagstiftningsteknik i . Man kan säkert försvara den svenska linjen bra med att vi grundläggande även innan konventionen hade mycket mer öppenhet än de flesta andra länder och att man sedan har ett pågående arbete att stegvis gå längre. Det beror nog på hur man uttrycker sig i de internationella sammanhangen, om man uttrycker framåtanda eller seghet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 5 § Svensk-norska renbetesförhållanden Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU12 Svensk-norska renbetesförhållanden (skr. 2004/05:79). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 6 § Vissa veterinära frågor Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU14 Vissa veterinära frågor. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) Föredrogs kulturutskottets betänkande 2004/05:KrU5 Idrottsfrågor. 27 i (s): Vi ska nu ta oss an en av kulturutskottets stora frågor som behandlas i betänkandet KrU5 Idrottsfrågor. Vi lever alla med idrotten nära inpå oss. Den finns som eget motionerande, via medierna eller som en del av det dagliga arbetet med idrott och dess frågor för tusentals människor. En slogan som Sluta grogga ut och jogga har blivit ett begrepp. Myntaren av detta uttryck , som lämnade oss för sedan, var en av våra ambassadörer för idrott och motion både inom medierna och i det dagliga livet. Givetvis var cykeln till jobbet en annan sådan person. I det här betänkandet behandlas 90 motionsyrkanden om idrottsfrågor väckta under allmänna motionstiden . Motionerna tar bland annat upp breddidrott, elitidrott och handikappidrott forskning, folkhälsa och dopning integration, jämställdhet och etik idrottsledare, funktionärer och idrottslokaler samt givetvis en del boxning med mera. I betänkandet finns tolv reservationer och nio särskilda yrkanden. Därmed, fru talman, säger jag: Varsågod, ledamotskolleger! 28 (): Det är precis så som började med att säga, att idrotten engagerar många. Den är till sin natur en glädje, spännande och givande på många sätt. Det gör också att vi som politiska partier och som politiker ser så många möjligheter till önskedrömmar och påverkan i fråga om vad man kan ha idrotten till, förutom den rena motionsnyttan. Den som har läst betänkandet ända fram till s. 55 ser där att det i motion finns 15 yrkanden. Det brukar medföra cirka 15 reservationer också, men vi har bara fem och tre särskilda yttranden. Varför har vi det? Jo, när vi tittar på vad gör blir vi faktiskt imponerade. De är aktiva på många av de punkter som vi har tagit upp, såsom att motverka sexuella trakasserier, motverka homofobi, underlätta integration, motverka fusk som till exempel dopning, satsa på etik inom idrotten och främja jämställdheten på olika sätt. Därmed inte sagt att de lyckas till på alla områden, men de arbetar med frågorna, och det är viktigt i en så stor organisation med så många deltagare och berörda, inte minst också när det gäller drog- och alkoholfrågor. Att det är många berörda medför också krav på administration ute i föreningar, och vi har här ett uppdrag att se till att underlätta den så mycket som möjligt. Det gäller inte bara inom idrotten utan inom hela den ideella sektorn. Då kommer vi in på ekonomin och skattefrågorna. Jag vet, fru talman, att vi inte ska ta ställning till skattefrågor det sker via ett annat utskott men jag kan ändå inte avhålla mig från att påpeka vikten av att vi dels har enkla skatteregler, dels har sådana regler att även våra högt betalda elitidrottskvinnor och män vill stanna i landet. har jag till min glädje också sett att man anvisar att enskilda idrottsutövare, även i lagsporter, ska kunna bilda aktiebolag och därmed fördela sina inkomster . Då får vi väl se hur enkla och bra de reglerna blir i enlighet med den proposition på tre tjocka böcker om ny aktiebolagslagstiftning som kom . Så till några andra punkter. Vi fortsätter att påpeka vikten av den självständiga idrottsrörelsen, och det sker närmast i ett förebyggande syfte. Det är lätt att i regleringsbrev peka på ett antal punkter som man vill ha genomförda, men vi ser det som väsentligt att idrottens självständiga ställning bevaras. Det innebär också att vi inte har ställt oss bakom förslag om vad de kallar förbättrad styrning av statsbidraget. Det gläder mig att det är ett enigt utskott som går på den linjen. Däremot är det viktigt att regeringen tydligare redovisar för hur idrotten använder de bidrag staten ger, och ett sådant tillkännagivande föreslås också i enighet från utskottet i nästa ärende. Där har vi dock ingen debatt, och jag tyckte att det hörde hemma här. En av idrottens höjdpunkter internationellt är de . Jag hade glädjen att ta del av tävlingarna i , och det var en mycket speciell upplevelse. Nästa är 2008, och det var med stort beklagande som vi i tog del av att fick ansvaret för då. Det händer fortfarande så mycket elände ur demokratiska synpunkter och brott mot mänskliga rättigheter i det landet att det egentligen är orimligt att de ska arrangera ett . Jag är medveten om tidigare historiska misstag i den vägen, men för den skull behöver man väl inte upprepa misstagen. Från hade vi hoppats dels att inte skulle få , dels att åtminstone representant skulle uttala sig klart mot, men vi blev besvikna i båda fallen. hoppas vi att inte glömmer det som stod på deras hemsida då: kommer världens blickar att vara riktade på och . Allt kommer att nagelfaras och de kinesiska politikerna kan räkna med tuff bevakning av världens medier. Så långt är det väl bra, men SOK kan inte leva på vad medierna kan tänkas skriva, utan måste själv också agera i den riktning som jag har angett. Jag tror inte att det är möjligt, eller kanske ens önskvärt, att få ett till , däremot ett . Vi står bakom en ansökan om att få arrangera det och då rimligen i Åre och . För att det ska kunna bli av krävs att många samverkar: riksdag, regering, SOK, idrottsrörelsen, näringsliv, regionen och de lokala myndigheterna. Jag är medveten om att det är förberedelser på gång, men jag kan inte förstå varför inte ett positivt ställningstagande från hade kunnat få komma fram för att ytterligare styrka kandidaturen. Jag yrkar bifall till reservation 10. Så till en fråga som alltid väcker starka känslor och där debatten brukar kunna hetta till. Jag tror att det var i förra eller förrförra årets debatt som vi inte skulle ta upp kampsporterna, och när jag tittar tillbaka på debatten ser jag att det ändå var i stort sett alla som nämnde dem. Men har vi några motioner, och positionerna ska åter ut. Jag ska göra det mycket enkelt för mig till att börja med, fru talman, genom att göra något jag nog aldrig har gjort här i kammaren . Jag ska citera . Han sade så här : Jag vill för min del och för den socialdemokratiska kulturutskottsgruppens del hävda samma ståndpunkt som vi har hävdat, nämligen att vi inte kommer att medverka till att professionell boxning med nuvarande regelverk kommer att bli tillåtet i . Däremot kommer vi att medverka till att andra kampsporter som innehåller slag och spark mot huvud och andra känsliga delar av kroppen och strypgrepp och andra för idrotten märkliga beteenden på samma sätt som den professionella boxningen inte ska få möjlighet att utövas i vårt land. Det är precis samma ställningstagande som jag har för min del. Men undrar jag följande: Utredningen lämnades för , och jag vet inte varför det ska behöva dröja så länge innan det kommer ett förslag från regeringen. Beror det på skiftena på idrottsministerposten, eller vad är det som gör att det dröjer? Eller är det tydliga ställningstagande som påverkar det här? sade nu ska jag för citera honom, men det kommer inte att bli någon vana så här: Nej, den utredningen alltså kommer inte . Men den kommer. Det är jag helt säker på. Den kommer , och den ska vara bra. Det är jag övertygad om. i det sade var ! Var är propositionen om det här? Jag står givetvis bakom de reservationer vi har, men jag yrkar alltså bifall bara till reservation 10. 29 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation nr 1, och jag står givetvis bakom de övriga reservationerna. Då var det dags för årliga debatt i idrottsfrågor. Man kan väl konstatera att det finns många över partigränserna gemensamma uppfattningar om idrotten och dess betydelse, och det är glädjande. Idrottsintresset i är stort, både bland allmänhet och bland oss politiker. , och andra stora arrangemang lockar både många åskådare och tv-tittare, liksom våra egna nationella arrangemang, vare sig det gäller i bandy, fotbollsallsvenskan som startar nu eller det hockey-SM-slutspel som pågår med stor spänning. Vi har flera stora idrottsstjärnor inom bland annat friidrottens grenar. Trots allt har vi på den politiska sidan en del frågor som skiljer oss åt vi är inte överens i allt. Jag ska börja med idrottens självständiga ställning. befinner sig ordförande, , i för att där påpeka hur viktigt det är att idrotten är självständig. Vi delar hans uppfattning. Dock är jag lite mer tveksam till hur det är med regeringens uppfattning när det gäller idrottens självständiga ställning. Många inom idrotten klagar över att regeringen och idrottsministern bestämmer alltmer över de pengar som går till idrotten och sätter upp en hel del regler och detaljerade anvisningar för hur pengarna ska användas. Detta minskar idrottens självständighet. Också flera idrottsledare, både inom och utom , vittnar om att idrottens självständighet har minskat . Detta är att beklaga. Regeringens klåfingrighet i denna sak gynnar inte idrotten. Idrotten ska kunna agera självständigt och ha frihet att själv bestämma över verksamhetens innehåll, inriktning och mål. Låt mig så gå över till en annan fråga där vi har lite skiljaktiga meningar. Det gäller handikappidrotten. Vi tycker att handikappidrotten bör ges bättre förutsättningar genom att ytterligare medel från spel- och lotterimarknaden tillfaller denna, det vill säga av överskottsmedlen. Nyttan av idrott för handikappade är väldigt speciell, och den bidrar till, bortsett från nöjet att idrotta, en rehabilitering för dessa människor. Vi tycker att handikappidrotten på alla sätt bör stödjas. Och vi anser att det är viktigt att handikappidrotten inte särbehandlas, utan att den får sin rättmätiga del av stödet när det gäller deltagandet i Paralympics. Vi anser också att de dövas världsspel ska jämställas med denna tävling, och särskilda medel bör tas fram för att man ska kunna delta i . Detta var vad jag hade att säga kring handikappidrotten. Så ska jag gå över lite grann till det som även var inne på, den ideella idrotten och dess skattevillkor. Alla vet att vi har många arbetande ideella ledare i det här landet. Utan alla dessa ideella ledare i landet skulle idrotten stå sig slätt , men det har kommit alltfler signaler om att det är svårare att rekrytera olika ledare. Det är svårt att få människor att engagera sig. Dessutom är det svårigheter för idrottsledare att hantera den alltmer komplicerade ekonomin. Vi tycker att det måste bli viktigt att den ideella sektorn kan ha en enkel administration och en enkel ekonomisk reglering som inte innebär att det ställs krav på oerhörda specialistkunskaper för att man ska kunna driva en förening. Vi har sagt detta tidigare, och vi tycker att det här ska beaktas i den utredning som ser över idrottens skattefrågor. Liksom vill jag i det här fallet påminna om den gemensamma fyrpartimotion som vi har om att skattelagstiftningen för ideell verksamhet kan förenklas och att man bör ta hänsyn till den ideella sektorns speciella situation, framför allt i småföreningar. Och det handlar om att det snabbt kommer fram en utredning i den här frågan. Så ska jag säga något kortfattat om . i Åre och 2014 ser vi som idrottsintresserade med stor förväntan fram emot. Det är en stor förväntan om att alla de parter som är intressenter i detta ser till att stödja den ansökan som man från Åre och vill ha in. Vi vet att idrottsevenemang i ger stor PR. Jag behöver bara påminna om det världsmästerskap i friidrott som vi hade i . Man kan även påminna om andra internationella mästerskap när det gäller vilken PR det är både för orten och för landet. Med de nuvarande tv-rättigheter som finns är det heller inte samma stora vågspel som . Så jag hoppas verkligen att vi från regeringens sida får ett godkännande och att man ställer sig bakom den ansökan som SOK vill göra vad gäller . En fråga som tas upp väldigt lite i den här delen men som bekymrar mig som idrottsintresserad gäller läktarvåldet. Vi vet att det finns en proposition från justitieministern i detta ärende, men det är viktigt att vi enigt kan ta denna proposition snart. Det får inte vara så att människor är rädda för att ta med sig sina barn på idrottsarrangemang. Det här är ingen större partiskiljande fråga, men jag tycker ändå att det är viktigt att nämna den här frågan. Detta är ett av idrottens stora bekymmer, och vi återkommer väl senare till denna debatt. Låt mig slutligen, vilket inte går att undgå, ta upp boxningsfrågan. Jag kan inte förstå att det ska vara omöjligt för människor att själva få besluta vad de vill göra, att det ska finnas andra människor som bestämmer att man inte får utöva denna idrott. Vi kan konstatera att det finns många intresserade som vill boxas. Vi kan konstatera att de själva väljer. Vi kan konstatera att det är många, inte minst invandrare, som boxas. Vi kan konstatera att svenskar boxas utomlands trots att de inte får boxas i . Då ställer jag mig frågan: Är det bättre att människor boxas utomlands där det är sämre regler, där det är farligare och där de medicinska kontrollerna är sämre? Jag skulle vilja höra dem som är boxningsmotståndare säga varför det är så bra att svenskar boxas utomlands under sämre förutsättningar än det skulle vara om vi fick en reglering här i . Jag vill också bara påpeka att det faktiskt finns många andra farliga idrotter. Och är man nu förbudsivrare undrar jag varför man inte vill förbjuda exempelvis störtlopp där man ser folk köra in med dundrande hastighet i näten och slå sig riktigt rejält. Det kan man fråga sig. Det är i så fall också en idrott som skadar. Det har aldrig kommit en tanke på att förbjuda den tjusiga idrott där man sysslar med att åka skidor eller och så vidare. Jag är mycket förvånad över detta. Men den här debatten har sina egna regler och sina egna argument. Därför ska jag inte fortsätta med den. Men, som sagt var, det är ingen tvekan om att jag tycker att det är lite dubbelsidigt att säga: Förbjud boxning men boxas gärna på båtar eller utomlands. Jag yrkar, som sagt, fru talman, bifall till vår första reservation, och jag står bakom de andra. 30 (): ser med viss tillfredsställelse betänkandet som lämnat utskottets bord. Många förslag och direktiv till regeringen är bra. Men självklart finns det en hel del för mig att notera och aktualisera för kammaren denna dag. majoritet har återigen missat en hel del goda och nyttiga förslag från bland annat . Det är många ungdomar, fru talman, som tack vare idrottsrörelsen har fått en meningsfull fritid. De har blivit sedda, och de har fått ett erkännande.