prot · GT0936 · 2005-11-23 00:00:00 — För det sjätte: SCB:s investeringsenkät visar att industriinvesteringarna fortsätter att öka. beräknas bygg- och maskininvesteringarna uppgå till nästan en uppgång från . För det sjunde: Arbetskraftsundersökningen från visar att sysselsättningen ökade med 26 000 personer . För det åttonde: Riksgälden har gjort en prognos för det statliga lånebehovet. Man har nedreviderat det . Därtill kan för det nionde nämnas att kom Nordea med sin prognos för den ekonomiska utvecklingen, och de förutspår en tillväxt på och . För det tionde, som det har hänvisats till här från talarstolen, presenterade i går en prognos som visar på en tillväxt på och . Behövs det mer eller mindre av försämringar för de arbetslösa, de långtidssjuka, de förtidspensionerade och de föräldralediga för att få i gång jämfört med när regeringen presenterade sin politik ? Den ekonomiska utvecklingen är stark, till och med starkare än vi förutsåg. Men den är inte stark nog för oss socialdemokrater. Alla dessa goda siffror som jag har redovisat räcker inte. Det är inte tillräckligt för att få ned arbetslösheten. Det farligaste som vi skulle kunna göra i den här situationen är att introducera precis den politik som de borgerliga företrädarna här har pläderat för, nämligen ökad otrygghet. Det skulle leda till att hushållen på nytt skulle bli försiktiga i sitt konsumtionsbeteende. Vi skulle på nytt lägga en död hand över den inhemska ekonomiska utvecklingen. Det vore förödande för . Den statsbudget som ligger på bord föreslår i stället en förstärkning av den positiva utveckling som vi nu ser i ekonomin. Först och främst ska vi förstärka hushållens köpkraft ytterligare. Utöver det faktum att vi har låga räntor och låg inflation i ska vi ge hushållen en hjälpande hand så att de ytterligare kan förstärka sin köpkraft. Det gör vi genom att kompensera för sista steget i egenavgiftshöjningarna. Det gör vi genom att höja barnbidraget, genom att införa ett nytt flerbarnstillägg, genom att införa ett nytt barntillägg för studerande, genom att höja taket i bostadstillägget till pensionärer och genom att höja taket i både sjuk- och föräldraförsäkringen. Allt detta gör vi för att ytterligare förstärka hushållens redan mer positiva inställning en positiv inställning som leder till en ökad konsumtion, som i sin tur leder till en ökad sysselsättning. Det andra stora som vi gör är att vi investerar mer i utbildning. Här har det kommit uppgifter om att fler ungdomar vill söka sig till högskolan. Den efterfrågan ska vi möta genom att bygga ut högskolan ytterligare 17 500 fler studenter. genomför vi en stor kvalitetssatsning för att ha den bästa kvaliteten i högskolan. Vi ska bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen. Vi ska bygga ut arbetsmarknadsutbildningen. Vi ska förbättra studiestödet för dem som är för att förstärka det livslånga lärandet. Och tre lärosäten ska få i uppdrag att skapa nya vidareutbildningar för förskollärare och sjuksköterskor. Det tredje stora som vi gör är särskilda satsningar på . Jag ska inte upprepa det. Det har redan redovisat. Det handlar om satsningar både på de stora företagen och på de små företagen. Det fjärde handlar om, vilket finansutskottets ordförande också har redovisat, att satsa stort och brett och att förbättra kvaliteten i välfärdssektorn, framför allt genom de många nya plusjobben som kommer att höja kvaliteten i vården, skolan och omsorgen. Har vi då råd med allt detta? Ja, svaret är att vi har mer råd än när jag lade denna proposition på bord, just till följd av den starka ekonomiska utveckling som jag har redovisat och som har inträffat bara sedan regeringen presenterade budgetpropositionen. Tillväxten är hög, skatteinkomsterna ökar och utgifterna faller inte minst utgifterna för ohälsan faller nu kraftigt vilket gör att vi mer och mer kan rikta fokus i den politiska debatten på dem som är långtidsarbetslösa och förtidspensionerade för att de ska kunna ta sig tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden. Jag är mer optimistisk om de offentliga finansernas utveckling än jag var , även om jag inte vågar vara riktigt lika optimistisk som generaldirektör riksgäldskontor har varit. var regeringens dag då budgetpropositionen presenterades. skulle ha blivit oppositionens stora dag om den borgerliga alliansen då hade kunnat enas om en gemensam budget. Men så blev det inte. Det har vi sett här under morgonens debatt. Företrädarna för respektive borgerligt parti har talat om det som de är ense om. Sedan har de adderat de långa listorna på ökade utgifter och sänkta skatter som de inte kommer överens om. Det sammantaget blir en väldigt lång lista som de inte kommer överens om. Fastighetsskatten ska antingen behållas eller avskaffas. Biståndet ska antingen höjas eller sänkas. Barnbidraget ska antingen göras om i grunden, höjas för några barn men inte för alla, eller höjas enligt regeringens förslag. Varsågod och välj. Det är som vanligt, det vill säga att det kommer olika signaler från de borgerliga partierna. Men de är naturligtvis ense på en mycket väsentlig punkt. De är överens om den övergripande inriktningen, att ta från de fattigaste och ge till de rika. Låt mig ge tre konkreta exempel. Ersättningen i a-kassan ska sänkas med för att de borgerliga partierna ska ha råd att halvera förmögenhetsskatten. Förtidspensionärerna ska få sina ålderspensionsbetalningar sänkta med för att de borgerliga partierna ska kunna avskaffa värnskatten under kommande mandatperiod, vilket de så sent som i går, har jag förstått, gemensamt redovisade. Alla som är sjuka och föräldralediga ska få sin ersättning sänkt med för att de borgerliga partierna ska kunna betala åtminstone halva den skattesubvention som de ger till dem som köper städhjälp i hemmet. Vad händer nu när ska behandla den stora lunta som ligger här framme? Jo, det finns bara ett samlat alternativ från första till sista kronan i statsbudgeten, och det är regeringens statsbudget som vi har arbetat fram tillsammans med och . I slutvoteringarna förutom slutvoteringen som handlar om riktlinjer och mål, alltså det allmänna när vi kommer till det konkreta, kommer det att stå mellan regeringens budgetproposition och politik. Och skulle olyckan vara framme och politik skulle vinna gehör, då kommer följande att inträffa för de sjuka, de föräldralediga och de pensionerade: Ersättningsnivån i sjukpenningen kommer att sänkas till för den som har varit sjukskriven . sänks den sjukpenninggrundande inkomsten. I praktiken blir därför ersättningen inte ens . Dessutom fördubblas antalet karensdagar i sjukförsäkringen. Det är vad de sjuka kan förvänta sig. Sedan har vi de föräldralediga. Ersättningsnivån i föräldraförsäkringen kommer att sänkas till , vilket i kombination med sänkt sjukpenninggrundande inkomst innebär att ersättningen i praktiken sänks till . Dessutom kortas föräldraförsäkringen med en månad, och garantidagarna försvinner. Sedan har vi pensionärerna. Ersättningen för alla förtidspensionärer kommer att sänkas till . Och alla äldre som behöver sjukvård tvingas betala mer för både läkemedel och läkarbesök när högkostnadsskydden för sjukvård och läkemedel höjs. Dessutom införs en avgift på varje gång man hämtar ut ett recept. tror jag inte att denna politik kommer att vinna gehör. Men jag vill ändå måla upp vilka som är de två huvudalternativen i svensk politik. Eftersom ni inte kommer överens om ett samlat alternativ blir det i slutvoteringen politik som kommer att stå mot regeringens, Socialdemokraternas, och samlade politik. Det är de två alternativ som vi har att välja mellan i svensk politik. Dessutom är ju mer än dubbelt så stora som de andra tre borgerliga partierna tillsammans, så detta ligger i farans riktning om det skulle bli en borgerlig valseger. Det är självklart att det är som kommer att dominera. har jag lyssnat noga på debatten. Och jag måste säga att ju längre som jag lyssnade, desto mer jetlaggad blev jag efter min resa till . Det var ju osedvanligt passivt. Var fanns de tidigare så passionerade talen om att trimma bidragssystem, hyvla trösklar och öka skillnaderna mellan dem som arbetar och dem som är arbetslösa? Inte ens ett personangrepp från , som vi numera har börjat vänja oss vid, kunde liva upp mig. Jag tror att ni, när ni slog upp tidningen liksom gjorde när han refererade och läste vad hade att säga om den svenska ekonomiska utvecklingen ställde frågan: Vad ska vi egentligen tala om ? Det går ju inte längre att säga att det går dåligt för . Och när det inte går dåligt för , då går det inte längre att tala om varför det måste bli sämre för dem som redan har det sämst de arbetslösa, de sjuka, de förtidspensionerade och så vidare. Jag måste säga att det var en mycket märklig debatt här . En mer förvirrad och passiv opposition får man leta efter, en opposition som inte lyckades dölja att man är besviken över att det går bra för eftersom man då inte kan plädera för det som man egentligen vill. Om tyckte att det inte var någon bra dag i går för den borgerliga alliansen, så får man nog säga att det inte var någon bra morgon åtminstone för den borgerliga alliansen heller. 26 () replik: rör sig nöjt i drivor av färska konjunkturrapporter. Han är nöjd. Det finns inga problem. Oppositionen är förlamad. Det är inte ens några personangrepp. Och han känner sig förvirrad och undrar: Vad har hänt? Vad ska jag boxas mot? Problemen, , dyker ju upp om man ger sig ut i verkligheten, ut till de svenska äldreboendena. Jag har talat om det tidigare. Där har vi tusentals, kanske tiotusentals, gamla människor som väntar på att det ska finnas pengar i deras kommuner så att de ska komma in på ett särskilt boende. Vi har gamla människor som sitter ensamma. borde tänka litet på de brister som faktiskt finns i välfärden. Jag ska gå direkt över till en skärningspunkt, nämligen de olika ideologiska koncepten. Jag har talat om ideologiska skygglappar med klasskampsförtecken, och jag har fokuserat det till en symbolfråga, nämligen förmögenhetsskatten. och jag talade om det förra gången som vi stod i den här talarstolen. vill jag ställa frågan igen: Ser förmögenhetsskatten enbart som ett bra fördelningspolitiskt instrument i ? Vi i är snart ensamma om att ha en förmögenhetsskatt. Den har drivit ut 500 och kanske upp till 1 500 miljarder. Tre av de rikaste personerna i är svenskar. rikaste person heter och är en före detta svensk. Detta är en situation som i en globaliserad ekonomi ändå måste intressera finansministern. Jag tycker att det vore intressant att höra om han på något sätt någonsin kan tänka sig att ta bort denna skatt. Om är det enda landet i världen som har denna skatt kvar, ska den då vara kvar? Sedan vill jag passa på att fråga finansministern om värnskatten: Kan vi fortsätta att vara en kunskapsnation om vi faktiskt har kvar en straffskatt på högre utbildning som klockrent träffar dem som har exempelvis en forskarutbildning och som har varit ryggraden i den svenska välfärden? De drabbas av detta. 27 Finansminister () replik: Nej, det var inte drivor av konjunkturbedömningar som jag redovisade. Det var två konjunkturbedömningar. Det var Nordeas och SEB:s, som på ett förtjänstfullt sätt redovisade. Därutöver var det åtta hårda fakta som har inkommit sedan jag lade fram budgetpropositionen på bord, och alla talar ett och samma språk, nämligen att det går bättre och bättre för svensk ekonomi. Beträffande äldreomsorgen förstod jag att i går drog till det riktigt ordentligt, nämligen att ambition nu inte var att gå ned till en genomsnittlig skattenivå i EU, utan nu handlade det om OECD-området. Jag skulle vilja fråga om är varse vad det innebär i skattebortfall att gå från den skattenivå som vi har i ned till den genomsnittliga OECD-nivån. Medan han funderar på den saken kan jag berätta att just äldreomsorgen kostar i . Vi socialdemokrater har sagt att vi vill göra en stor satsning på äldreomsorgen . Men fundera lite grann och ge mig svar på tal om hur mycket den där nedgången till OECD-nivå kostar, så kan vi sedan diskutera äldreomsorgen! Ja, , visst kan vi diskutera både förmögenhetsskatt och värnskatt. Men en sak ska ha helt klart för sig: Vi tänker inte betala skattesänkningar för de allra rikaste, för dem som tjänar mest, som betalar värnskatt och som har stora förmögenheter. Vi tänker inte låta de arbetslösa, de långtidssjuka och så vidare betala de skattesänkningarna. 28 () replik: Jag rekommenderar att gå in på hemsida och lyssna på Ekoinslaget om detta. Han är felunderrättad beträffande det han säger. Vi sade att vi i våra reservationer har sagt att i ett längre perspektiv bör komma ned till samma skattenivå som motsvarande . Detta utvecklades i nämnda inslag. Finansministern får väl lyssna på det när han har tid. säger att förmögenhetsskatten jag uppfattar det ändå som en öppning inte är det långsidigt goda fördelningspolitiska instrument som uppenbarligen tycker. Men är ändå inne på att om detta finansieras på ett rimligt sätt måste vi kanske ta bort en skatt som ger 5 miljarder men som har drivit ut 500 eller 1 500 miljarder. har naturligtvis först att vänja sig vid tanken att man ska ta bort den här skatten. Men skulle han vara beredd att också införa en amnesti alltså mot retroaktiv beskattning för att de personer som har flyttat ut faktiskt ska ta tillbaka pengarna och investera dem i så att fler än kan få ett jobb att gå till? Och är han också beredd att ompröva medfinansieringen av sjukförsäkringen, som innebär att man sorterar ut människor som har en sjukdomshistoria och som i stället finns på de olika försäkringssystemens kostnadsställen? Kostnaden är ungefär 500 miljoner . Slutligen, herr talman, visade att för nio av tio kvinnor har nettobehållningen blivit mindre när de gått från sjukskrivning till arbete. Är det någonting som tycker att det är värt att ta tag i, eller snubblar det också på samma klasskampsteorem som de övriga förslagen? 29 Finansminister () replik: Jag tar det sistnämnda allra först. Jag har synat undersökningen och hoppas att också gör det och inte bara rakt av använder den i en polemisk debatt. Undersökningen bygger på ett antagande, nämligen att alla dessa kvinnor jämt äter lunch ute. Gör man inte det blir det helt andra konsekvenser. Den undersökningen råder jag att studera lite närmare. visste uppenbarligen inte vad han talade om när han var hos Handelskammaren eller var det nu var och vräkte ut skattesänkningar. Det kostar om vi går ned till den genomsnittliga OECD-nivån vad gäller skatterna; det är precis vad det handlar om. Gå hem och räkna även på den punkten! säger : Vi vill satsa mer på äldreomsorgen. Men det kostar . Detta går inte ihop! Dessutom står han här och pläderar för att förmögenhetsskatten ska tas bort och att man ska ha något slags amnesti för, precis som sade, skatteflykt. Självklart kommer vi socialdemokrater inte att gå med på det. Där har vi, har jag förstått, precis samma uppfattning som , som i den diskussion ni hade var högst tveksam inför detta med amnesti. Det är bra att håller emot här när kd vill gå skatteflyktingarna till mötes. 30 () replik: Finansministern ställde frågan om det är mer angeläget nu än att försämra för de sjuka, de arbetslösa, de föräldralediga och de förtidspensionerade. Det är möjligt att den frågan säger någonting om graden av jet-lag. I varje fall säger den någonting om hur finansministern uppfattar sina politiska motståndare. Det är mycket fascinerande för mig att inse att finansministern lever i en värld där det för honom är helt naturligt att tro att de politiska motståndarna har som utgångspunkt hur man ska kunna försämra för människor i vårt land. Det är givetvis inte vår utgångspunkt. Vår utgångspunkt är att försöka skapa ett samhälle där det lönar sig bättre att arbeta och där det lönar sig mindre att inte arbeta. Det är därför som vi vill sänka skatterna på arbete för låg- och medelinkomsttagare, medan ni med höjt tak i sjukförsäkringen vill göra det mer lönsamt för arbetstagare med högre inkomster att inte arbeta utan vara sjukskrivna. Jag är den förste att hålla med om att det är en grannlaga uppgift att utforma trygghetssystemen så att de kan fylla funktionen att fånga upp de människor som oförskyllt råkar illa ut till följd av arbetsskada, sjukdom eller arbetslöshet och ge tillräckliga drivkrafter till arbete. fungerar inte den avvägningen. Detta illustrerar det enorma utanförskapet från arbetsmarknaden. Inte ens med de enorma stimulanser som ges till den svenska samhällsekonomin via en expansiv finanspolitik, via den expansiva penningpolitiken och de låga räntorna och via en försvagad valuta tror SEB-ekonomerna att det kan bli mer än knappt 30 000 reguljära jobb . Den situationen kräver handling, finansministern! Det är därför som har lagt fram sitt gemensamma förslag till jobbpaket. 31 Finansminister () replik: Jag måste klia mig lite i huvudet. Jag blir inte riktigt klok på den här nya attityden från och . Det är alldeles uppenbart att det faktum att det går så bra för just nu gör att hela den grundläggande ekonomisk-politiska strategin som dragits upp att försämra för de arbetslösa, de långtidssjuka, de förtidspensionerade och så vidare är i gungning. Jag tror inte att utgångspunkten är jag vet inte om det var eller hans partiledare som sade det att djävlas med folk. Jag kommer alltså inte ihåg vem av er som sade det. Nej, utgångspunkten är, precis som sade, att sänka skatten och minska det gemensamma åtagandet. Det finns uttalat i olika dokument från er moderater. Bland annat inför er stämma ville ni ju inte riktigt gå lika långt som när det gäller att ta ned skattetrycket i , utan ni nöjer er med den genomsnittliga EU-nivån. Det är inte 150 miljarder utan 250 miljarder som ni vill operera bort från den offentliga sektorn. Det är klart att det skulle få förödande konsekvenser för den trygghet som vi har i . När det sedan gäller avvägningen av socialförsäkringarna jag håller med om att det är en avvägning skulle jag vilja veta en sak. Ni säger i er budgetmotion på s. 38 och följande: Socialförsäkringarna riskerar att lägga grunden för beteenden som kan vara kortsiktigt rationella för individen men som åsamkar både samhället och den enskilde stora kostnader på . Vad är det egentligen för beteenden och vad är det för kostnader som åsamkas på lång sikt av föräldraförsäkringen? 32 () replik: Den formuleringen syftar givetvis inte på föräldraförsäkringen. Det är klart att om vi har bidragssystem som inbjuder till överutnyttjande därför att de är utformade på ett sådant sätt att de inte ger tillräckliga drivkrafter till arbete medverkar de också till att öka risken för att människor fastnar i utanförskap. Vi vet att det är svårare att komma tillbaka om man har gått på a-kassa länge eller om man varit sjukskriven . Det finns alltså gott om belägg för att det finns ett starkt samband mellan systemens utformning och hur de utnyttjas. Nej, vårt syfte är inte att sänka skatterna. Vårt syfte är att ge fler människor makt över sina liv och att göra det möjligt för fler människor att komma tillbaka från utanförskap och gå till försörjning genom ett eget arbete. Medlen för det är sänkta skatter på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare, och stramare bidragssystem. Givetvis är vi inte besvikna över att det går bra för . Tvärtom är det utmärkt att vi har bra tillväxtsiffror, men fortfarande kvarstår det faktum att de nya jobben inte kommer till i den utsträckning som behövs för att vi långsiktigt ska kunna finansiera den offentliga sektorn. Därför behövs en politik för fler jobb som återupprättar en arbetslinje i , en politik som slutar att bara krama bidragssystemen. Låt mig allra sist säga att det inte är särskilt konstigt att fyra partier lägger fram fyra budgetförslag. Så kommer det att bli även för perioden 20062010. Socialdemokraterna kommer att lägga fram ett alldeles eget budgetförslag i och inte ett gemensamt budgetförslag med och , om det är så att ni sitter i opposition. Vi lägger fram fyra budgetförslag. Men vi lägger också grunden för en politik för fler människor i arbete och en gemensam ekonomisk politik. 33 Finansminister () replik: Så kom det då: inbjuder till överutnyttjande, som sade om användandet av a-kassa och sjukförsäkring. Det kan nog finnas en och annan som fuskar med de sociala försäkringssystem som vi har byggt upp. Men att bekämpa fusk med otrygghet är ingen melodi som vi socialdemokrater ställer upp på. Det ska vara som brukade säga då man stod för i de sociala försäkringarna. Det ska vara eller som gäller. Fuskar man och har man inte rätt till ersättning ska man ha noll. Har man däremot rätt till ersättning ska man ha . Eftersom inte har någon repliktid kvar ska jag inte ställa några frågor. Det skulle bära mig emot. Jag förutspådde jag vet inte om det var i debatten vi hade om vårpropositionen, eller om det var i motsvarande debatt att den ballong som den borgerliga alliansen hade blåst upp så sakteliga skulle pysa ut. Det är precis det som vi har sett här . 34 () replik: Jag refererade tidigare att det var lite dålig läsförståelse bland skolelever. Jag tror att det möjligen är så även bland finansministrar. står för i sjukförsäkringen. Vi tror att man behöver något i den storleksordningen för att kunna betala sina räkningar och för att kunna klara sin ekonomi när man faktiskt är sjuk. Dessutom behöver man i många fall bättre vård och rehabilitering för att snabbare kunna komma tillbaka. Vi hörde tidigare summeringar av oppositionens budgetalternativ. De var ungefär lika häpnadsväckande matematiska krumbukter som Nuders summering av de borgerliga partiernas storlek. Jag kommer osökt över på att nu har konstaterat i en rapport att både intresset för matematik och elevernas förkunskaper är betydligt mycket sämre nu än vad de har varit tidigare. Det krävs högre betyg för att komma in på spautbildning än på spetsutbildningarna på Tekniska högskolan. På många utbildningar har alla som sökt kommit in. Det för över mer på det som är de riktiga utmaningarna och problemen. Det är jättebra med konjunkturindikatorer på olika sätt. Men att dra slutsatsen att man inte behöver göra systemreformer är ungefär som att se en bra väderleksprognos och komma fram till att man inte längre behöver någon klimatpolitik. Båda är lika fel. Politikens uppgift är att göra systemreformer. De har ganska långa ledtider. Många av de reformer som gjordes har vi sett effekter av . Men sedan har det blivit slut med reformerna. Jag skulle mycket hellre än att höra om fler indikatorer vilja höra vad finansministern fick för intryck och lärde sig på sin studieresa till . Var det detta med stabiliteten, eller var det något annat för framtida utvecklingskraft och konkurrenskraft som möjligen kunde ha fått någon inspiration? 35 Finansminister () replik: Jag talar gärna om min Kinaresa om nu inte vill tala om läget i svensk ekonomi, som jag trodde att den här debatten skulle handla om. Jag lärde mig väldigt mycket av resan till . Jag lärde mig inte minst att det inte räcker att bara satsa på tillväxtbefrämjande åtgärder. Man måste försöka bygga ett hållbart samhälle i socialt och miljömässigt hänseende. Det är väldigt stora påfrestningar som följer i spåren på den stora ekonomiska tillväxten. Den har i och för sig lyft ungefär 400500 miljoner människor från yttersta fattigdom upp till välstånd. finns lika många kvar som lever på . Jag tror och hoppas att insikten om detta växer hos det kinesiska ledarskapet. Det är precis som sade inledningsvis. Det är helt omöjligt att skapa ett, som kineserna själva säger, harmoniskt samhälle utan erforderliga demokratiska reformer. var också var inne på det. Jag tror dessutom att det faktum att kineserna har öppnat upp för marknadsekonomi kommer att bana väg för endera en evolution eller en demokratisk revolution. Marknadsekonomi bygger på fria personliga val. När människor vänjer sig vid att välja fritt vad gäller varor och tjänster kommer de snart att komma underfund med att de också fritt vill välja sina ledare.