prot · GS09109 · 2005-04-21 00:00:00 — Jag vill testa krishanteringsinställning. En kris av det här slaget kräver åtgärder över praktiskt taget hela skalan. har tagit upp kommunerna och väldigt mycket omkring just ersättning med mera. Men en sak är alldeles säker, nämligen att den absolut viktigaste åtgärden ekonomiskt är att få virket ut ur skogen och till industrin så att det kan upparbetas och tas om hand och att en kund köper produkten sågtimmer, papper eller någonting annat. Det som alla samstämmigt säger är att den stora flaskhalsen är lastbilar, fler lastbilar som kan transportera ut virke ur skogen. Virkeshögarna växer i skogen. Och det kommer i sin tur att kräva åtgärder som påverkar miljön med mera. En uppenbar åtgärd som skulle underlätta den här situationen är om man redan i initialskedet hade höjt bruttovikterna för lastbilar i hela landet, inte bara i , i , i eller i utan i hela landet. Vi har en viss mängd lastbilar, och om de kan plocka in några procent mer virke per lass, då friställer man resurser just för denna katastrofsituation. Min fråga till är: Är beredd att biträda en linje där man åtminstone i detta skede säger att man höjer bruttovikterna inte bara i den här delen av landet utan i hela landet? 8 () replik: Jag har uppfattat från att det inte är brist på lastbilar. Det var det besked som vi fick när trafikutskottet besökte dem . Men om det är så, vilket vi naturligtvis inte behöver tala så mycket om, anser jag ändå att den väg som är vald, det vill säga att det är som avgör om det ska ges dispenser eller inte, är den rätta vägen. Det är som har överblicken när det gäller exakt vilka vägar som tål högre transportvikter och vilka transporter som behövs. Det behöver vi inte ta ställning till generellt i . Sedan kan man också hävda att det är inom detta område, regionen, som dessa undantag ska kunna ges och inte över hela . Man behöver ju inte bara ha ned lastbilar, utan man måste naturligtvis även ha ned dem som kör, och det är inte alltid så lätt att få den kombinationen att gå ihop. 9 () replik: Det här visar inte på någon förmåga till krishantering. Det gäller ju den enklaste åtgärden man kan se från politiskt håll, myndighetshåll med mera. Jag kan säga att det är samstämmigt från hearingen i om skogsskadorna med anledning av stormen härjningar att flaskhalsen är lastbilstransporterna. Det i sin tur leder till ekonomiska förluster och ökad belastning på miljön eftersom det kommer att krävas åtgärder med kemikalier med mera. Den enklaste åtgärden är att höja bruttovikten för lastbil. Men är inte beredd till det, utan han trasslar in sig i tal om myndigheter, lagar och regler. Allt ska vara som det alltid varit. Men skillnaden mellan krishantering och just en normal situation är ju att man när det är en extraordinär situation måste vidta extraordinära åtgärder. Att just i det här skedet höja bruttovikten för lastbilar i hela landet detta för att friställa resurser till katastrofområdet är krishantering. 10 () replik: Jag kan bara upprepa att vid besöket hos gjorde man inte bedömningen att lastbilstransporterna vad gäller virket är det stora problemet. All lastbilstrafik ökar naturligtvis eftersom det inte går att använda vilka fordon som helst till virkestransporter. Vad gäller miljöaspekterna är det naturligtvis inte bara positivt att höja transportvikten. Du har även detta med ökade utsläpp, försämringar för vägarna och så vidare. Vägarna går sönder mycket snabbare, så inte heller då kommer man fram med transporterna. Vad vi har anammat är samarbete med skogsägarna, skogsföretagarna, så att undantag kan göras för att det ska bli väldigt effektivt och slagkraftigt samt exakt inriktat på vad som behövs inte generella åtgärder; det behöver vi komma ifrån vad gäller krishanteringen. Det gäller att hitta de exakta åtgärderna som direkt ger effekt. Det är sällan vi här i kan utfärda någon typ av generella lagar, åtgärder, undantag eller så. Låt i stället myndigheterna jobba i samverkan! Det har och gjort på ett väldigt bra sätt genom att försöka klara det här transportbehovet på både järnvägs- och på vägsidan. Jag är väldigt imponerad av det arbetet. Kanske måste vi följa upp det för att se hur det fungerar och om det behövs mer åtgärder åtgärder som myndigheterna önskar om de inte har verktygen. 11 (): Först och främst yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkande FöU8 och avslag på samtliga reservationer. Som många har nämnt fångades södra och av en stormvind. Det var den värsta stormen . Som en jämförelse kan nämnas att 1969 stormfälldes skog. Stormen , som ju blev stormens namn, fällde skog. För att ge en bild av katastrofens omfattning vill jag ge er en liten sammanfattning. Marknadsvärdet för den fallna skogen beräknades till 30 miljarder före stormen. Nära en halv miljon hushåll var till en början utan el och telefon. efter stormen var fortfarande 4 0005 000 utan ström. Stormfällda träd föll över vägar och järnvägar, och människor satt instängda i bussar och bilar i . Tågtrafiken mellan och låg nere i . Hur höga vindstyrkorna som mest var vet man inte. El- och teleavbrotten gjorde att meteorologiska data inte kom fram till . Men de mätningar som finns visar på orkanvindar i , , och och på byvindar på uppemot på Hanö utanför . och drabbades värst av stormen. Som tidigare nämnts skadades 18 respektive av virkesförrådet. Men det absolut värsta var att ett tjugotal människor omkom till följd av stormen antingen direkt eller också indirekt. Utifrån den rådande situationen agerade regeringen och berörda statsråd kraftfullt. efter stormen fanns det en särskild stormgrupp och en bred dialog både på det statliga planet och mellan regeringen och branschens företrädare. Ett resultat av detta arbete kan utläsas i vårpropositionen där vi nu på bred front vill ge ett nationellt stöd till de drabbade. I reservationerna i betänkandet föreslår de borgerliga partierna och på olika sätt en nationell fond och ersättningar för denna och framtida naturkatastrofer samt utvärdering och en analys. Men att det över huvud taget finns reservationer i betänkandet framstår för mig som lite märkligt. Vi anser, likt flera motionärer, att det krävs en särskild insats från regeringen när det gäller ersättning vid omfattande naturkatastrofer. Regeringen har också fattat beslut om ekonomisk kompensation till enskilda och till kommuner. Som jag tidigare nämnde finns det i vårpropositionen förslag om stöd till de drabbade. Jag ska nämna några förslag: Dieselskatten för skogsmaskiner i berörda områden slopas temporärt för att öka avverkningskapaciteten. avsätts till ekonomiskt stöd för lagring av det stormfällda virket. satsas på ett schablonstöd för att återställa skogsbilvägar och skogsmark. Därutöver får skogsägarna ett särskilt stöd på per kubikmeter för fast mått under bark av det virke som forslas ut ur den stormskadade skogen. Totalt uppgår satsningen till 2 miljarder . När det gäller det långsiktiga arbetet är vi tydliga i utskottet. Vi utgår från att regeringen återkommer till med förslag om det utifrån utredningsarbetet visar sig finnas behov av att vid stora naturkatastrofer se över system och ersättningar över statsbudgeten. Sammanfattningsvis kan man säga att den som gapar efter mycket förlorar hela stycket. De borgerliga partiernas iver att i varje fråga hitta en enighet har lett till en reservation i detta betänkande som är långt mindre kraftfull än det som majoriteten i utskottet föreslår. Regeringen har alltså tagit ansvar. Man har agerat , och man har åstadkommit ett åtgärdsprogram för minst 2 miljarder. Detta hade aldrig kunnat åstadkommas utan starka offentliga finanser och en stabil socialdemokratisk politik. Den borgerliga maktalliansen kan lugnt luta sig tillbaka. Det är tryggt att hålla en socialdemokrat i hand när det blåser. Vi i majoriteten i utskottet pekar tydligt på att vi vill ha underlag och en analys för framtida beslut detta för att kunna skapa ett robust samhälle mot de klimat- och miljörelaterade påfrestningar som kan drabba vårt land. Med de borgerligas reservation i betänkandet om att inrätta en katastroffond finns risken att branschens företrädare och markägare lutar sig tillbaka och väntar på att staten löser deras bekymmer vid nästa naturkatastrof. Det förebyggande arbetet blir troligtvis lidande. Det tycker jag vore förödande. Därför yrkar jag återigen bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 12 () replik: Det är, enligt , ett kraftfullt paket som regeringen har levererat till de stormdrabbade. Jag skulle vilja säga att både min bedömning och en allmän bedömning av regeringens hantering av frågan är att hanteringen är riktigt hygglig. Dock kan man förstås diskutera nivåerna, ekonomin och naturligtvis den huvudfråga som jag strax kommer in på. Det gäller då att undvika flaskhalsar i transporthänseende och så vidare. Detta är alltså den allmänna bedömningen. Men när vi diskuterar krishantering rent allmänt är det något helt annat än att gå in och titta på hur man hanterat en verksamhet inom ramen för gällande lagstiftning. Skillnaden i synen här är att vi vill ha ett kraftfullare agerande i initialskedet, medan för ett resonemang om hur duktig man själv är. När det gäller relationerna i ekonomin kan jag säga följande. Apropå stormfällningen ute i var det, sett till nivåerna, för del fråga om ett stödpaket som omfattade per kubikmeter och för del . För det här stödpaketet gäller per kubikmeter. Det säger något om relationerna storleksmässigt vad gäller den ekonomiska insatsen. Men jag kommer tillbaka till huvudfrågan från min sida, nämligen lastbilarna och flaskhalsen. För det är så att sågtimret är värt . När sommaren är passerad är det massaved, och då är det värt kubikmetern. Därför är den absolut viktigaste åtgärden, , att snabbt upparbeta virket och att snabbt få in det till industrin. Då säger alla med samlad röst: Flaskhalsen är lastbilarna. Varför inte öka möjligheten till högre bruttovikt på lastbilarna i hela ? 13 () replik: , jag tycker att du fick ett ganska klargörande svar av under tidigare replikomgång. Det viktiga är att vi i fattar övergripande beslut och ger förutsättningar och inriktningar till våra myndigheter att agera utifrån den lägesbild som myndigheterna får. Hela bedömningen när det gäller de insatser som regeringen gjorde i vårpropositionen är ju kopplad till ett samarbete med de aktörer som finns på det här området. I de tidningar och tidskrifter som finns kring stormen pekar man på att det var ett gott samarbete. Man fick en del åtgärder som ledde fram till att man kunde hantera katastrofen på ett bättre sätt. Det finns områden kvar att lösa på något sätt. Det är lagringen av stormfällt virke i våra vattendrag. Det är ännu inte klart överallt hur man ska hantera detta på grund av andra aspekter som man nu pekar på, exempelvis miljöaspekter. Den här frågan måste naturligtvis lösas på ett eller annat sätt, och det måste göras tillsammans med de parter som är involverade. Det menar jag även här, när det gäller flaskhalsen med lastbilar som du pekar på här. Det finns också en annan flaskhals, och det är våra skogsbilvägar. Eftersom de har varit så starkt trafikerade på grund av att så mycket virke ska forslas bort måste de byggas upp och stärkas för att hantera en ökad transport av lastbilar. Där avsätter vi ju för att bygga upp och stärka de vägar som behövs för att kunna hantera detta. Jag tror att du kan vara lugn utifrån det. De myndigheter som finns och de aktörer som finns samverkar för att hitta den bästa tänkbara lösningen för den här katastrofen. 14 () replik: För egen del är jag väldigt lugn, för jag har inte drabbats. Det jag talar om är de människor i den här delen av som har drabbats och som behöver få ut sitt virke så fort som möjligt för att det ska behålla sitt värde. I ditt krishanteringsresonemang är allt som gäller bra. Det är bara att följa de lagar och regler som finns. Om myndigheten säger si är det bara för oss i att acceptera det. Det spelar ingen roll vad som händer. Om det ligger virke värt 20 miljarder som kan förstöras spelar det ingen roll i resonemang i det här skedet. Han är inte beredd att vidta en enda åtgärd för att förändra den här situationen så att den enskilde får komma undan på ett bättre sätt . Det är krishantering från sida. Här är det absolut en skillnad mellan den borgerliga alliansen och majoritetens syn på krishantering. Vi är beredda, i situationer där det krävs extraordinära åtgärder, att vidta just extraordinära åtgärder. Undantag från regel, brukar det kallas. Det är sådant som vi använder oss av när det gäller krishantering. Det skiljer oss. Han sitter nöjd, tittar på, när myndigheter agerar utifrån de lagar och regler som existerar när allt är som vanligt. är det inte som vanligt. Men tycker att det är bra som det är. 15 () replik: Efterklokhetens krankhet kanske lyser igenom i det du säger. Men , det viktiga är på något sätt att vi här pekar på en rad åtgärder som vidtas utifrån ekonomiska förutsättningar. Vi pekar också på att det ska vara en utförlig analys av hur resultatet av arbetet kring katastrofen speglar kommande lagstiftningsförändringar i den proposition som vi kommer att lägga fram nu och fatta beslut om så att man på ett ordentligt sätt hanterar och effektiviserar myndigheternas roll i de olika situationerna men också regeringens kapacitet utifrån andra situationer. Det ni i den borgerliga maktalliansen har kommit fram med i det här betänkandet är ju ett konto. Ett konto skulle på något sätt vara det som helt enkelt löser alla bekymmer kring katastrofer . Men så är det ju inte. menar jag att vi ser en proposition komma fram med utvärdering och analys av det som har skett när det gäller stormen men också andra katastrofer eller situationer som har uppstått i vårt land tidigare. Då kan vi skapa både en myndighetsstruktur och ett politiskt beslutsunderlag som vi kan känna oss trygga med . Jag välkomnar dig, , i den debatten och den diskussionen inför kommande proposition. 16 () replik: Det betänkande som vi nu har för behandling i kammaren är ett generellt betänkande. Det handlar om åtgärder och ersättningar i samband med naturkatastrofer i . Det föranledde mig att inte prata om stormen eller i när jag höll mitt huvudanförande, vilket jag i och för sig hade kunnat göra. Då skulle jag ha sagt att jag tror att människor hade varit lyckliga om de i samband med , när man satt på stranden och väntade på besked, hade vetat att det hade funnits ett katastrofkonto att tillgå. Det hade inneburit att de sluppit den väntan som blev ett antal dygn, och det är i en katastrofsituation. Det hade kunnat användas för att transportera hem mig eller de mina. Jag förstår inte, , att Socialdemokraterna vill neka svenska folket denna angelägna sak, att på förhand veta att vi tillsammans ställer upp när det händer något dramatiskt för mig och dig eller för en del av landet. Vad är skälet till att ni inte bejakar det som på ett försynt sätt har framförts i ett antal reservationer? 17 () replik: Ja om det hade varit de ekonomiska utgångspunkterna som avgjorde den krisorganisation som sattes i verket när det gäller krisen i och efterverkningar. Om det hade varit ekonomin som hade varit det avgörande! Men jag tror inte att det var ekonomin. Det var själva organisationen, beslutsfattandet och den delen, som eventuellt ledde fram till en tidsmässig förskjutning i fråga om en katastrof på andra sidan jordklotet. Det är det vi menar när vi svarar på den här reservationen och i tidigare debatter. Jag tror att man måste göra en mycket större bedömning och en mycket bredare bedömning av vad som krävs. Det gäller både det som sker nationellt och det som sker internationellt. Vi är ett av de länder som driver hårdast på den europeiska krishanteringen när det gäller katastrofer i vår omvärld. Det är där som de stora resurserna eventuellt kan sättas in vid sådana gigantiska katastrofer som den som skedde i . Där tror jag att det konto vi pratar om här ändå inte hade haft de resurser som krävs för att skapa förutsättningar för att gå in och vidta breda åtgärder på andra sidan jordklotet. Jag tror, som jag sade tidigare, att för vår del var det när det gäller den katastrofen inte de ekonomiska utgångspunkterna som var viktigast. Det kanske var andra saker, som jag hoppas kan förbättras i samband med den proposition som vi tar upp . 18 () replik: I en katastrofsituation, , kan vi väl vara överens om att dygn är en fruktansvärt lång tidsrymd. Och vi kan väl också vara överens om något annat du och jag, . Så här i efterhand har vi kunnat följa spelet mellan olika departement om vem som ska betala flygresorna hem från . Det gjorde, när kom, att de inte kom till stånd i den takt som eljest hade kunnat ske. Vi kan jämföra med hur italienarna hanterade den här situationen. Då kan man konstatera att de snabbt var på plats. Därmed orsakades mindre lidanden för de människor som i situationen ändå klarade livet och hälsan någotsånär men hade andra typer av lidanden. Detta vill vi bygga upp , för det är förmodligen inte sista gången som vi får uppleva en katastrof i vårt land, eller i någon annan världsdel där svenskar blir utsatta för dess verkningar. Varför förnekar ni svenska folket denna rättighet, denna möjlighet? Vi hade kunnat bygga upp den tillsammans om ni hade tagit ert förnuft till fånga. 19 () replik: Vi är överens om viljan att skapa ett robustare samhälle . Där tror jag att vi är helt överens. Jag tror också att vi är ganska överens om en rad åtgärder som måste vidtas för att förändra organisationen, våra departement, och kanske också en del av lagstiftningen. Det arbetet pågår för tillfället. Javisst, det fanns en situation i samband med krisen i där det var diskussioner mellan departementen. Det var, som jag sade tidigare, problem i den organisation vi har genom att beslutsvägarna inte var tillräckligt effektiva. Därför måste vi se över detta, men jag menar att ett konto inte löser de bekymren. Att det ska finnas resurser och medel i den svenska statsbudgeten för att hantera eventuella framtida katastrofer pekar vi på i vårt svar. Vi vill ha någon form av trygghetsfaktor i vår statsbudget. Men att , innan vi har helhetsbilden klar för oss, bestämma oss för ett konto och tro att det löser allt, oavsett om krissituationen är nationell eller internationell, det tror vi inte på. Jag tror, , att det är en liten förenkling av det stora arbete som vi måste göra framöver i samband med höstens propositionen. 20 () replik: Det lät på som om det fanns väldigt stora skillnader mellan de så kallade borgerliga reservationerna, som de har tillsammans med , och den socialdemokratiska och vänsterpartistiska skrivningen i försvarsutskottet. Jag har uppfattat att skillnaderna inte är så stora. Jag försökte i mitt anförande förklara att beslutet i försvarsutskottet fattades , och då talades det inte bara om ett konto utan även om att staten ska ta ett ekonomiskt ansvar och hur detta ska gå till. Statsministern pratade om det , eller vad det var, och inte heller han hade någon färdig modell för hur det skulle ske. Sedan kom vårpropositionen, som talar om budgetmarginal. Naturligtvis kan vi diskutera ett konto och hur det rent ekonomiskt ska fungera och passa in i det statliga budgetsammanhanget. De samverkande partierna Socialdemokraterna, har fastnat för budgetmarginal. Det framstår som om det skulle finnas skillnader när en del från de borgerliga partierna yrkar bifall till reservationen och yrkar bifall till utskottets förslag. Jag gjorde aldrig det. För mig handlar det om att ha bådeoch. De är ganska lika i sin inriktning om vad vi vill få fram, nämligen någon typ av ekonomisk beredskap och tydliga regler för kommunerna så att de kan jobba på ett bra sätt om något allvarligt inträffar. Jag skulle vilja höra om tycker att det finns små skillnader i den här frågan. I andra reservationer, då det är fråga om så kallade vågmästarreservationer, finnas ganska stora skillnader, men är skillnaderna så stora i dagens betänkande, ? 21 () replik: I mitt huvudanförande sade jag tydligt och klart att jag tyckte att det var lite märkligt att det alls fanns reservationer i betänkandet. Det är egentligen svaret på din fråga. Jag tycker, som sagt, att det i den totala diskussionen och bedömningen av vad vi ska göra framöver finns en ganska samstämmig syn som förhoppningsvis ska leda fram till den proposition som jag tidigare nämnde att vi ska behandla . Det som gjort mig lite fundersam är att vi är överens, genom vårt goda samarbete med vårpropositionen, om hur vi ska hantera de finanser vi har och de insatser vi nu kommer att göra, men i betänkandet reserverar ni er för ett konto tillsammans med de borgerliga. Det är inte tid att fatta beslut ännu, och jag hoppas att riksdagsgrupp tänker om och röstar med utskottet och majoriteten i samband med voteringen . Då blir jag jättenöjd, och jag tror att det vore ett klokt beslut ni i så fall fattade. 22 () replik: Det önskemålet kan ju även gälla oss i fråga om den socialdemokratiska riksdagsgruppen, alltså att ni tänker om och röstar på reservationen. Jag försökte förklara att vi inte hade vårpropositionsförhandlingar. Då hade vi ännu inte haft det goda samarbetet kring vårpropositionen, även om vi tidigare tagit tag i olika åtgärdsförslag och de ekonomiska konsekvenserna av de åtgärder som sattes in med anledning av stormen . För mig handlar det om att vi kommer att hålla fast vid de markeringar som är gjorda i utskottet. Så enkelt är det. Ändå känns det som om vi är väldigt överens, och det är positivt. Det kan leda fram till bra förslag, antingen en särskild proposition eller i höstbudgeten, om hur vi rent ekonomiskt ska kunna hantera dessa situationer. 23 () replik: Det som vi inte är överens om i betänkandet, och jag nämnde det också i mitt huvudanförande, är att det finns en risk med att upprätta någon form av katastroffond eftersom det kan leda till att branschens företrädare och markägare, och kanske också andra människor runtomkring, vid en eventuell ny katastrof förväntar sig att staten ska vara något slags gigantiskt försäkringsbolag och att man därmed inte vidtar förebyggande åtgärder, oavsett vad det gäller, för att på så sätt verkligen vara delaktig i att göra samhället mer robust. Staten kan inte ensam vara den aktör som ser till att samhället blir robust och säkert, utan vi medborgare måste tillsammans med myndigheter, företagare och vem det vara månde delta i detta arbete. Det är det som skiljer oss åt lite grann när vi ser på reservationen i förhållande till utskottets förslag i betänkandet. Och som sagt, det finns tid kvar. Det kan hända något roligt . 24 () replik: Det framför i sitt inlägg är klassisk socialdemokratisk politik: Gör inget förrän du absolut måste. Jag tycker att det är omvändelse under galgen. I vårpropositionen avsätts 2 miljarder till åtgärder efter katastrofen, exempelvis genom dieselskatten. Visst, det är väldigt bra. Men varför måste vi vänta till vårpropositionen, när katastrofen hänt , innan vi får klara signaler om ifall det kommer pengar? Sedan säger att vi ska få en proposition . Också det är ett bevis på Socialdemokraternas senfärdiga politik. Vi behandlar en proposition , och fattar vi beslut efter det att katastrofen inträffade. Jag trodde, kanske i min enfald, att även Socialdemokraterna insåg allvaret efter de två katastroferna. Men så är det tydligen inte. Borde vi inte, , ha en incidentberedskap i med klara handlingsplaner så att vi inte behöver hamna i den situationen att vi efter katastrofen aviserar: Okej, ni får era pengar så att ni klarar den uppkomna situationen. Sedan är det mycket viktigt att analysera vad den här katastrofen innebar, vad konsekvenserna blev för enskilda och för kommuner, så att vi kan sätta in snabb hjälp när det behövs. 25 () replik: Det sista vill jag hålla med om, nämligen att vi måste analysera, ta reda på och få erfarenhet av de situationer som på olika sätt berört oss när det gäller den här katastrofen.