prot · GT0952 · 2005-12-15 00:00:00 — Vad är det som ska få oss, småföretagare, att tro att det ska fungera bättre om ni får en chans till då ni har haft på er totalt sett för att göra allt bättre? Det är dags för en ny regering som inser vikten av regelförenklingarna. 94 () replik: Man får intrycket av att alla företagare bara är intresserade av förmögenhetsskatten eller regelförenklingarna. Så är det ju inte! Jag är också ute och träffar en massa företag. Företag i allmänhet pratar om två saker. Hur ser marknaden ut? Hur kan jag få avsättning för de produkter eller tjänster som jag står för? Det är den ena frågan. Den andra frågan som är avgörande om man är ute på den internationella marknaden, vilket alltfler är, är hur man klarar exporten. Det är de två frågorna som företagarna pratat med mig om. Jag har träffat företagare Scandfilter i till exempel, som tillhör ett stort amerikanskt företag. Där har man nu flyttat hem produktion från andra europeiska länder till . Varför gör man det? Jo, man gör det därför att man anser att näringslivsklimatet där är bättre än på de andra ställena i . Det finns alltså många som ser möjligheterna att utveckla företagsamhet också i . Därför blir det lite patetiskt när man i en näringspolitisk diskussion eller debatt bara pratar om skatter i olika avseenden. kan inte svara på någon fråga, men jag kan notera en sak. När man tittar på det förslag som vi har lagt fram om att vi vill öka möjligheterna för de små och medelstora företagen att få exporthjälp ser man att vi har avsatt särskilda pengar för det. Det avslår , och säger att vi ska satsa mindre pengar på . Därmed riskeras den satsning som vi vill göra med exportrådgivare i varje län att försvinna. Det är som ni säger nej till, för att bara ta ett konkret exempel. Jag beklagar att vi inte kunde fortsätta diskussionen utifrån vad ni ska göra i stället, men det får väl bli i nästa debatt. 95 (): Alla ni på läktarna! De siffror som vi ser om svensk ekonomi, de prognoser som vi ser och de uttalanden som vi får från olika internationella betraktare från till FN säger att placerar sig bra. Om vi inte alltid är i topp så är vi ganska långt upp. Det är naturligtvis alltid rolig läsning för majoriteten, och måhända ett bekymmer för minoriteten. Vi har haft med reallöneökningar trots att vi har haft höga skatter . Vi har haft en stor offentlig verksamhet, starka fackföreningar och en hyfsat stark arbetsrätt. Ändå har vi lyckats med det konststycket. Men alla de positiva siffrorna och prognoserna kan inte skymma att vi har problem med den alltför höga arbetslösheten. har gått, men jag vill stryka under hennes beskrivning av arbetslöshetens gissel. Rekordvinster och rekordutdelningar till aktieägarna, som dessutom tenderar att öka, har inte resulterat i nyanställningar. Det kan vi konstatera. Det är i stället mer eller mindre tvärtom ju högre vinster och utdelningar, desto fler uppsägningar och desto färre nyanställningar. Vi lyckas inte öka sysselsättningen så mycket som vi vill trots att det behövs mer resurser i vård, skola och omsorg. Vi lyckas inte öka antalet anställda i de små företagen trots att behoven är stora. jobbar man ihjäl sig själv, man skaffar någon som har F-skattsedel och man hittar olika varianter. Det ser ut som det rika som beröms av hela världen inklusive den nye opponenten i , där vinster och aktieutdelningen är rekordhöga, inte har råd att sätta folket i arbete. Vad ska då göras? Läser man betänkandet så ser man kanske två tydliga linjer, som väl har framgått av debatten redan. Alliansen tycker i alla fall att en viktig bit är att sälja ut de statliga företagen de lönsamma statliga företagen. Det tycker jag är bra. Hon anser att alla statliga företag ska säljas så fort som möjligt. I och med att vi har fört en debatt tidigare om statliga företag så är det intressant att är så pass kategorisk och klar på den punkten. Till och med velar ju i frågan. De vill bara ta något företag åt gången och man får se hur det blir , säger de. Man vill också sälja ut och privatisera skola, äldreomsorg och sjukvård och sänka skatter och försämra arbetsrättsregler. Jag noterar om jag inte har läst helt fel att det framför allt är och som vill minska anslagen till , och Rymdstyrelsen. Det är lite svårt att förstå. Även om man kan tänka sig att en opposition försöker hitta pengar till sin budget så kan det ändå vara knepigt att förstå detta. Jag tycker själv att jag försöker få mer pengar och mer resurser till de här instanserna just därför att de är så viktiga ur forskningssynpunkt och för andra åtgärder i landet. Utskottsmajoriteten vill ha fortsatt hög nivå på vår offentliga sektor. Vi försvarar monopolsituationen. Vi vill underlätta miljö- och teknikexport och stödja möjligheten för mindre företag till forskning. Vi har pratat om energiomställningen förut. Den ger naturligtvis många nya jobb undan för undan. Det kommer vi, om inte annat, att märka i morgondagens debatt. Vi har också gett oss på detta med utvecklingsprogram och branschprogram tillsammans med industrin. Där är alliansen kritisk. Man tycker inte att och staten ska ge sig in i de här viktiga branscherna. Det är en lite märklig kritik. Den bevisar att alliansen har något dåliga kontakter med omvärlden och även med den svenska industrin. Om vi ser oss runtomkring så ser vi att amerikaner och finländare pekar med hela handen för att påverka utvecklingen i sina starka industribranscher. Jag tror att det är nödvändigt att lilla också försöker kraftsamla på sådana här viktiga områden. Jag tror att detta är nödvändigt och att det kan vara det som gör att vi klarar som en industrination . Det finns viktiga näringspolitiska frågor som ligger på andra utskott. Det har vi konstaterat gång på gång. tycker nog vi i näringsutskottet att vi borde ha lite mer av de här frågorna på vårt bord. Men i avvaktan på det får vi i alla fall nämna dem . Jag tycker att det behövs ytterligare åtgärder för att öka de små företagens intresse för att nyanställa. Diskussionen om det har ju förts här också. Sjuklöneperioden, alltså de , är enligt min mening det största hindret för nyanställningar i små företag. Därför är det mycket positivt att socialförsäkringsutskottet och även en enig riksdag har beslutat att frågan om sjuklöneperiodens konsekvenser snabbt ska utredas . Det system som vi har är väldigt kontraproduktivt. Det gör att man mycket noggrant undersöker personer som ska anställas. Det gör att alla som har något handikapp, som inte är arbetsföra, kvinnor och ungdomar kan ha svårare att få jobb. Dessutom innebär det att man trycker på för felaktiga, om jag nu får kalla det så, F-skattsedlar, det vill säga att man helt enkelt ser till att den som man anställer har en F-skattsedel för att man ska slippa att ta det egna företagsansvaret. Jag tycker att allt det som händer runtomkring det här systemet är mycket negativt. Det ska bli mycket intressant att se hur en sådan utredning kan se ut och hur den kan påverka på olika sätt i vårt företagande. Nästa fråga ligger egentligen inte heller på vårt utskott, men vi kommer väldigt nära när vi pratar om att vi ska underlätta för fler bra och riktiga arbeten. Det finns en väldigt stor grupp människor i landet som är handikappade på olika sätt. De har väldigt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Vi vet att det inte räcker med att överlåta problemet till marknaden. Här måste det till politiska åtgärder på olika sätt. Vi pratar ibland om socialt företagande. Jag har också exempel från kommuner där man väldigt aktivt går in för att hitta arbetsplatser för olika handikappgrupper. Man är med och hjälper till vid introduktionen. Man följer med och ser till att de klarar av arbetet. Det visar sig att det ofta kan ge resultat i en nyanställning. Jag tycker att det är sådana praktiska, politiska åtgärder som vi inte får nonchalera. Med andra ord: Våra stora företag går jättebra, och det ska vi vara glada för. De anställer däremot inte fler människor. Vi måste se till att de små företagen tar över när det gäller nyanställningar och ge dem så goda möjligheter som möjligt så att de kan fylla den uppgiften. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet. 96 () replik: Jag vill egentligen göra ett förtydligande. Jag tycker att beskrev en verklighet som vi alla här ser, förutom Socialdemokraterna, nämligen att det finns fler arbetslösa, det skapas för få jobb och många kommer inte tillbaka från sjukskrivningar för att rehabiliteringen inte fungerar. beskriver mitt anförande om statliga företag på ett sätt som bara en icke-företagare, det vill säga en politiker, kan beskriva det. Jag hade hoppats att du skulle förstå att det inte finns en möjlighet att sälja alla statliga företag på en gång och hur som helst. Man behöver gå igenom företagen. Det finns statliga företag som är redo att säljas ut. Och det finns några som inte är redo. De måste kanske styckas upp på olika sätt. Man säljer när det finns en marknad för att sälja ett företag. Jag vet inte när det finns en marknad för att sälja samtliga statliga företag. Jag vet bara att det finns en marknad för ett fåtal företag . Men de statliga företagen ska säljas . Jag tror inte att politiker är bra företagare. Vi ska skapa förutsättningar och inte leka företagare. Vi vill höja anslagen till . Vi tror att vi behöver höja konkurrensen. Det står också i betänkandet, men ni har inte lagt lika mycket pengar på det som vi har gjort. Vi vill också öka anslaget till för att på det sättet värna konsumenternas rättigheter på marknaden. Och ja, vi sänker anslaget till förvaltningskostnaderna för och . Vi lägger gärna mer pengar på deras verksamhet men inte på själva strukturen. Vi vill inte ha högre förvaltningskostnader men gärna mer pengar till den konkreta verksamheten. Det är där som vi skiljer oss åt. 97 () replik: Jag förstod nog att och inte vill sälja statliga företag på en gång på det sättet. Jag noterade att ni säger att de statliga företagen ska säljas ut, och det gäller i princip allihop, som jag förstår det. Det tycker jag skiljer sig en hel del från det som sades i en tidigare debatt och kanske framför allt från den moderata sidan som försöker passa i den här frågan. Det var därför jag tyckte att det var intressant med inriktning som ändå var rätt så klar. 98 () replik: kan säkert svara på det själva efter den här repliken. Jag tror att det finns en bra grund för att alliansen faktiskt ska kunna sälja ett antal statliga företag. Jag vet också att skriver under på det. Jag hoppas verkligen att det framkommer tydligt och klart att vi inte tror att politiker kan leka företagare. Politiker ska skapa förutsättningar och skapa regler för en fungerande marknad. Vi tror inte på att konkurrera ut företag på privata marknader genom att använda skattemedel för att finansiera förlustbolag. Det är det vi vill undvika, och därför vill vi sälja ut statliga företag. 99 () replik: Det förstår jag. Och är frågan om tycker att det vore så jättebra att sälja ut statliga företag. Skulle konkurrensen öka om vi säljer ? Ökar konkurrensen på elmarknaden om utländska, tyska eller franska, företag köper upp det statliga ? Hur är det med andra statliga bolag? Vem köper dem? Ska vi tro att det blir några folkaktier eller att det är några inhemska aktörer som ger sig in och börjar köpa , Vin & Sprit och så vidare? Tycker verkligen att det är bra att de statliga företagen övergår till utländska intressen som kanske inte ens betalar skatt i ? 100 () replik: gjorde en internationell utblick i sitt anförande och sade att uppenbarligen inte är ett land som har råd att sätta folk i arbete. Det är ju tvärtom, vi har inte råd att låta bli att få folk tillbaka till arbetet. Det handlar inte om hur det är , på toppen av högkonjunkturen där expansion ser till att en del av våra statliga företag är väldigt lönsamma, utan det handlar om att vara långsiktig och titta framåt på den demografiska förändring vi ser framför oss. Vi kan inte fortsätta att ha så många människor utanför arbetsmarknaden. Det måste vi vara överens om. Sedan får vi en konstig debatt om de statliga företagen. Nej, jag tror inte att det blir ett dugg bättre av att det kommer en annan stat och köper svenska statliga företag. Det kommer inte att förbättra konkurrensen ett dugg. Vi har haft den här debatten förut. Vi har konstaterat att vi är överens. Du vill ju också sälja ut företag. Du ville inte berätta vilka de var i den debatten, och du vill inte göra det heller. Däremot tycker jag att det blir en konstig vinkling på debatten om att vi vill öppna den offentliga sektorn. Vi vill inte sälja ut den offentliga sektorn. Vad är det för trams? Inte betraktar du väl detta att man startar friskolor som att man säljer ut den offentliga sektorn? Det var ju skolsektorn du nämnde. Där vill vi öppna för möjligheter. Det är viktigt att alla människor har tillgång till den gemensamma, skattefinansierade välfärden. Däremot kan de tjänstesektorer som skyddas bli bättre om de människor som vill knoppa av från kommuner eller andra och själva utveckla sin verksamhet också får göra det. Det är där vi skiljer oss. 101 () replik: Det gläder mig att är så pass hård i sina uttalanden om att vi inte har råd att låta bli att få folk tillbaka i arbete. Det är jättebra. Det skulle kunna underlätta för oss att komma överens om att vissa åtgärder måste vidtas. Men jag misstänker på goda grunder att har tänkt sig att det här löser sig av sig självt utan att staten går in och pillar i olika åtgärder. På annat sätt kan man kanske inte utläsa kritiken av branschavtalen och de andra åtgärder som vi försöker vidta vad gäller energiomställning. Om har uppfattat mig så att jag passar vad gäller vilka statliga företag jag vill sälja är det nog bra om vi försöker reda ut den frågan. Jag har inte något företag på min lista. Vad jag har gjort är att jag har misstänkt för att ha fler företag på sin lista än de fem som just nu finns med i olika skrivningar. I det fallet kan fullständigt lita på och mig. 102 () replik: Vi har haft den diskussionen tidigare. Du har ändå varit med om att budgetera för att sälja de här företagen. Men okej jag hade inte förväntat mig ett svar. Pillar i olika åtgärder. Jo, jag tror att vi måste förändra en hel del av vad staten gör. Det är det vi har pratat om: regelförenklingar, att se till att ha generella regler som gör att det finns riskkapital för företagen, att det ska löna sig både att arbeta och att anställa. Det är klart att det måste till förändringar. Det är vår roll som riksdagsledamöter att göra de lagförändringarna. Men när det gäller att gå in och pilla i åtgärder och tala om vilka som är framtidsbranscher och vilka som är lönsamma affärsidéer är vi mer ödmjuka än ni. Vi tror inte riktigt att vi har den förmågan alla gånger. Visst lyssnar ni på branscherna, och visst lyssnar ni på företagen, men jag tror att vi har en öppnare och mindre selektiv hörsel än vad ni har. Fråga samma företag i samma branscher, de företag som satsar 75 miljarder på forskning och utveckling, vad det ytterligare bidraget på 1 miljard till forskning skulle innebära! Det är klart att de tackar ja till pengarna det gör alla som får pengar. Men du kan på samma gång fråga dem: Vad väljer ni? Vill ni ha den här lilla slanten från staten, eller vill ni ha bättre förhållanden när det gäller regler? Vill ni ha bättre regler när det gäller skatter? Finns det annat som ni vill förändra? Då tror jag att du får ett ganska entydigt svar: Det är regelverket man vill förändra. Det säger näringslivets organisationer . Har ni inte lyssnat på den delen? Du tog upp en väldigt viktig fråga, och det gällde de människor som har handikapp av olika slag och deras möjligheter att få jobb på arbetsmarknaden. Det är klart att de också behövs, men de har det svårt ibland, av naturliga skäl. Där är vi helt överens. Där måste man även från offentlig sektor kunna gå in, hjälpa till och stötta . Men vi ska göra det på ett sådant sätt att vi inte slår ut andra jobb och att det inte leder till att någon annan människa blir arbetslös. Det gäller att hitta de goda lösningarna, inte att motarbeta dem med andra lösningar. 103 () replik: Jag har ändå svårt att förstå det borgerliga motståndet mot de här branschsamtalen. har säkert rätt när han säger att näringslivets organisationer inte direkt jublar utan ställer andra krav och vill ha andra åtgärder. Men faktum är att vi får ganska mycket respons, inte från näringslivets topporganisationer utan från de företag som det handlar om. Det är skogsindustrier, fordonsindustrin, biotekindustrin och så vidare, som säger att de behöver det här för att komma framåt i program och i ny teknik, som de just nu inte lyckas klara av, och att det är bra om samhället är med och gör det här tillsammans med dem. Jag tror att vi täcker in så pass mycket när det gäller de här branschavtalen att det påverkar de större industrierna, men också ger ett direkt positivt utfall för de mindre, som ofta har kontakter med de större företagen. , eller om det var någon annan, var inne på att sådana här branschprogram borde göras för den offentliga sektorn i stället. Men skillnaden är den att den offentliga sektorn är samhällets sektor, och vi kan inte gärna be någon annan än oss själva kommuner, landsting och stat att fixa det. I det här fallet är det privatägda företag, som slåss på en konkurrensutsatt marknad, som är intresserade av att utveckla ny teknik i . Jag tycker att det är mycket positivt. 104 (): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Näringspolitiken som den beskrivs i detta betänkande handlar om två huvudinriktningar. Det handlar om att stärka konkurrenskraften i , och det handlar om åtgärder som medverkar till fler och växande företag. När det gäller fler och växande företag är riskkapitalfrågorna helt centrala. I det sammanhanget går det inte att förbigå förmånsrätten, även om det inte är vårt utskott som hanterar den frågan. Vi vill återställa förmånsrätten. Förändringen som innebar att bankernas förmånsrätt ändrades från har försvårat för mindre företag, särskilt i glesbygd, att få låna pengar i bankerna. Det har gjorts andra satsningar i stället, men de satsningarna behövdes i alla fall, innan vi försämrade förmånsrätten. Det var problem för företag att låna pengar, och det var problem med riskkapital. Dessutom är de satsningarna väldigt små i jämförelse med förlusten av säkerheter i och med den förändrade förmånsrätten. Det här är ett stort bekymmer, som vi måste ta tag i. Jag hoppas att vi kan göra det gemensamt. föreslår också att företag som investerar i bättre miljö och hållbar utveckling ska få reducerad skatt. Möjligheten att begränsa förtida uttag av avtalspensionen vid investering i ett nytt företag tycker vi ska studeras. Ett ytterligare förslag för att öka tillgången till riskkapital är att ändra skattesystemet så att det gynnar investeringar i små företag. En möjlighet att skjuta upp skatt vid privata investeringar i små företag om pengarna går direkt från ett litet företag till ett annat skulle vi vilja undersöka. Ett annat sätt är att privatpersoner får rätt att skjuta upp sin skatt på pengar som investeras i små nystartade företag så länge pengarna står kvar i företaget. Det här är saker som vi gärna skulle vilja diskutera med er andra. En annan fråga som är viktig när det gäller företagens konkurrenskraft, och också när det gäller växande företag, är utbildningen på alla nivåer. Vi tycker att entreprenörskap ska utgöra en tydlig del av alla KY-utbildningar och att man ska satsa på KY, alltså kvalificerad yrkesutbildning. Vi tycker att det är viktigt med utbildning och forskning för att stärka konkurrenskraften och stärka den innovativa förmågan i småföretag. Vi har erfarit och sett genom en utredning som gjordes på utskottets initiativ att småföretagens nytta av samhällets forskning i allmänhet är betydligt mindre än stora företags nytta. Småföretag är ofta svaga när det gäller forskningen, både på att forska och på att ta del av samhällets satsningar. Det är ett skäl till att vi är glada för den satsning på som görs i årets budget. Den ska ju rikta sig särskilt till småföretagen. Vi är också glada för satsningen på IUC på 20 miljoner. Vi hade gärna sett att det funnits mer pengar till IUC, eftersom det är en viktig satsning där företagen hjälper varandra att utveckla olika nya produkter. Bara detta att man går ihop och hjälper varandra i utvecklingen i en bygd eller i ett område är väldigt positivt. Det är faktiskt som ett embryo till det som vi alla nu pratar så mycket om, kluster. Jag ser att IUC är ett sådant embryo som i sig kan utveckla kluster. Därför är de 20 miljonerna välkomna även om det inte är så mycket. Miljötekniken ökar kraftigt. är den värd 25 miljarder. Miljöteknikexporten fortsätter att växa med i snitt . När nu förnybar energi har inkluderats når exporten . var tillväxten , och de medelstora företagen stod för den största tillväxten. 2005 förväntas bli något svagare med en tillväxt på , men erfarenheten från den här sektorn visar att prognosen ofta överträffas. Ökad miljöteknikexport ger nya jobb. Om man räknar med en exportökning på och att den ger ett arbetstillfälle skulle miljöteknikexporten 2004 ha skapat totalt 3 000 nya jobb. Med en fortsatt och bibehållen stark exporttillväxt bör branschen kunna generera ytterligare 10 00015 000 nya jobb . Eftersom miljöteknik i hög grad handlar om systemleveranser kan företag som inte annars räknas som miljöteknikföretag ingå som underleverantörer, vilket innebär att effekten på sysselsättningen är ännu större. Miljötekniken är alltmer betydelsefull. Satsningen på Swentec hoppas jag ska sätta ytterligare fart på det här. Det handlar inte bara om export utan det handlar om att sätta skjuts på utvecklingen av nya miljöteknikföretag. Regeringens mål för nyföretagande är att 37 500 nya företag startas . uppskattar behovet till 45 000 nya företag . För att det ska bli möjligt behövs det en rad förändringar av regler och skatter. Nuvarande regelverk är anpassat till de stora företagen, och möjligheterna till krediter har försämrats som vi vet. Företagens kostnader till följd av lagar och regler uppskattas till . De små företagen bär den största delen av det. Så arbetet med att förenkla och förbättra regelverken måste intensifieras. Tillsammans med Socialdemokraterna och Vänstern håller vi trycket uppe i den här frågan. Jag hade tänkt prata längre, men jag ser att min talartid är slut, så jag slutar här. 105 (): För att inte glömma bort det yrkar jag först bifall till förslaget i betänkandet. Jag tänker framför allt prata om kvinnors företagande och turistnäringen. Jag känner mig mera optimistisk än de borgerliga partierna i den här debatten. Jag tänker prata om framtidsfrågor och framtidsutveckling. Mot bakgrund av regeringens jämställdhetsmål anser att samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter ska gälla även de statliga stöden till företag och hur de fördelas mellan kvinnor och män. Både kvinnors och mäns kunskaper, innovationskraft och erfarenheter är nödvändiga för uthållig tillväxt och framgång för landet. Kvinnors företagande bör stimuleras på såväl lång som kort sikt. Ett bra exempel på en långsiktig strategi är de drygt tio kommunala teknikskolor och science center som finns i landet. De är ett komplement till skolans och arbetslivets teknikundervisning. Pedagogik och teknikmaterial är anpassat till båda könen. De elever som finns inom denna verksamhet är helt jämnt fördelade mellan flickor och pojkar. Där uppvisas ett påfallande stort uppsving för flickors lust och intresse att ägna sig åt icke traditionella ämnesområden. Därmed ges möjlighet till att de startar företag i nya branscher. Kommunala teknikskolor stimuleras och stöds av . Nationella och regionala resurscentrum över hela landet bidrar till att antalet kvinnor som startar eget företag ökar. Det har bidragit till jämställdhet inom företagande men även till ökad regional tillväxt eftersom resurscentrum finns i samtliga län.