prot · GT0947 · 2005-12-08 00:00:00 — Det jobbar också med på . Jag hoppas att vi för både och andra successivt ska kunna visa att vi oavsett om vi sover eller inte i en säng tar de allra mest utsatta på större allvar än vad välfärdssamhället har gjort . 161 (): Tack, ministern, för svaret. Jag tror att ett av stora problem är vår tro att lösa mångas problem på ett och samma sätt. Det finns trender i hur man bekämpar hemlösheten. In med alla på psykvård, ut med alla från psykvård. Tak över huvudet-garanti. är det kanske inte politiska poäng eller slagord, precis som ministern säger, som behövs. Inte heller är det stora projekt med friande namn. Utan det handlar om människor som hjälper dem som har hamnat utanför, en kontakt med myndigheter, hjälp att hitta en lägenhet, en satsning där var och en har någon att vända sig till som hjälper till med alla andra myndighetskontakter. Jag ska försöka få mitt parti att föreslå en sådan satsning på riksnivå i de budgetsamtal vi ska föra tillsammans. Kan du få ditt parti att gå med på det? 162 Samhällsbyggnadsminister (): Vi får väl se. Vi får väl höra lite mer i detalj. Så långt jag hörde beskriva det här nu låter det rimligt och riktigt. Jag är själv inne och tänker i någorlunda liknande banor. Det är också viktigt att komma ihåg det så riktigt sade, nämligen att när vi säger hemlöshet är det inte ett problem. Det är många problem. De människor som ibland är hemlösa, ibland är bostadslösa eller ibland är uteliggare har också olika bakgrund och olika behov. Men de har en sak gemensamt, nämligen att de behöver fler som ställer upp på dem, både i form av samhällsinsatser men också i form av oss som medmänniskor. Jag ska mycket nyfiket titta på de förslag som lägger fram och se om jag kan få med mitt parti på detta. 163 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var dagens frågestund slut. Vi tackar deltagande ledamöter och statsråd. 9 § (forts. från 7 §) Utbildning och universitetsforskning (forts. UbU1) 164 (): Intrigen i kammarens föreställning när det gäller till exempel forskningsfrågor är vanligtvis rätt förutsägbar. Det har jag noterat, trots mina få år i . Upplägget är att oppositionen benämner och illustrerar ett dagsläge i kris, majoriteten bemöter ur sitt manus genom att anklaga minoriteten för svartmålning och mjältsjuka och ibland ger man motståndaren vedernamnet Dysterkvist för att skapa djup och tydlighet i debatten. Därefter hävdas att enligt diverse statistik ligger i topp, och sedan förväntas deltagarna påvisa svagheter i respektive källor. Alltfler exempel hämtas ur källorna tills talmannen stillsamt harklar sig eller möjligen knackar i bordet. Att rutinmässigt reprisera denna föreställning leder knappast utvecklingen och analysen framåt. Därför vill jag, fru talman, helt oväntat instämma i statsministerns uttalande på Sacokongressen , nämligen att har en god position , att satsar en stor andel av bnp på forskning och att har en plats bland de ledande nationerna. För detta har vi att tacka framstående forskares insatser . Forskningens frukter skördas på väl rotade träd av kultivering. Nobelpristagaren är en av dem som brukar påminna oss om detta. Att är den ende svensk som har fått kan för övrigt stämma till viss eftertanke. Jag noterar med glädje att vi fortfarande har avancerad forskning och en större andel av forskningens världsmarknad än vår andel av världens befolkning. Men jag tillägger utöver vad statsministern sade: Fattas bara annat! Om vi med vår plats i och vår historia av framsteg och fred inte låg i topp vore det närmast en skandal! Fattas bara annat. Det är klart att vi ska vara bland de ledande, rimligen främst i ambition. Det som ska få oss att höja ögonbrynen är inte att vi ligger hyfsat i nivå med likartade länder. Det som ska få oss att höja ögonbrynen är trenden. Det är trenden vi ska se. Det är trenden att andra länder lyfter ett efter ett och att vi står och stampar och i vissa avseenden faktiskt backar. Detta gör att vår relativa position på lite sikt är hotad och därmed också vår plats bland de ledande. Konsekvenserna blir förödande. På samma sätt som har en i förhållande till folkmängden extremt stor produktion av till exempel fordon, pappersmassa, stål, IT-system och läkemedel måste vi för framtiden ha en överandel av FoU och forskningsframsteg. Det är nödvändigt att investera i forskning för att trygga vår försörjning och för att skapa ett samhälle med god hälsa, god miljö och livskvalitet. Forskning är långsiktigt en förutsättning för välstånd. Kunskapsutveckling är också en omistlig del av den mänskliga kulturen och är ett egenvärde. Det måste finnas gott om plats för fritt vald forskning inom en fri högskolesektor utan onödig politisk styrning. Det är alltså angeläget att se och erkänna vårt systems svagheter och sårbara punkter. Att vår forskning till tre fjärdedelar finansieras av näringslivet är kanske i sig inget problem, men att det är ett litet fåtal internationellt verksamma företag som står för av denna del är ett latent hot. Enligt SCB har företagens FoU minskat med en tiondel . De 20 största företagen har fördubblat sin utrikes placerade forskning. lade företagen av forskningen utomlands. lägger man utomlands. Svensk forskning flyttar ut! Här ser vi en farlig trend. Med detta sagt kommer vi äntligen till det som skiljer. Vi kristdemokrater vill tillsammans med övriga allianspartier öka basanslagen till lärosätena med ett transparent system som premierar kvalitet, och vi vill öka stabilt . Med högre basanslag kan lärosätena skapa en långsiktighet i fritt vald forskning. Vi vill införa fler doktorandtjänster och fler postdoktorala tjänster, och vi vill avpolitisera lärosätenas styrelser genom att de själva ska få tillsätta ledamöter och ordförande. Vi välkomnar regeringens planer på stöd för mindre företags forskningssatsningar och stöd för kommersialisering men ser behov av att ytterligare förstärka insatserna. Det är inte rimligt att en enskild forskare eller ett enskilt lärosäte på egen hand ska ta alla risker och ha all nödvändig kompetens för att med framgång sköta kommersialisering av forskningsrön. Vi kristdemokrater vill också avskaffa lärarundantaget och i samband med detta bygga ett samlat stöd för nationen med högsta kompetens. Vi menar att fortsättningsvis måste behandla forskningsfrågorna på ett samlat sätt i ett enda forsknings- och framtidsutskott. Nuvarande ordning motverkar forskningens utveckling. Vi finner det också orimligt att forskningsfrågorna sprids ut på olika departement. Lika långsökt är att ett enda statsråd ska hinna och kunna sköta utbildning, forskning och kultur. Regeringen bör i likhet med inrätta ett framtidsråd under ledning av statsministern. Slutligen ska jag säga några ord om forskaretik. Att utreda vetenskaplig oredlighet ligger nu på arbetsgivaren, som genom rektor har att anmäla felsteg till expertgrupp. har skrivit till regeringen och framfört önskemål om en annan ordning. vill i likhet med inrätta en fristående instans för granskning av forskningsfusk. Detta och mycket mer vill . Utbildnings-, forsknings- och kulturministern ämnar, enligt uppgift, möta forskningsföreträdare från ett antal andra länder. Det är säkert mycket väl använd tid. Lycka till i samtalen, statsrådet ! Vi kristdemokrater står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation 15. 165 (): betraktar inte satsningar på utbildning och forskning som kostnader utan som nödvändiga investeringar för att ska bli en kunskapsbaserad och konkurrenskraftig nation. Det finns ett tydligt samband, som också är vetenskapligt belagt, mellan investeringar i utbildning och forskning samt tillväxt. En socialt och ekologiskt hållbar tillväxt genererar förutom välfärd fler arbetstillfällen men också en högre livskvalitet och en starkare social sammanhållning. delar det långsiktiga målet att hälften av en årskull ska ha påbörjat högre utbildning . har andelen ökat och uppgår nu till . har kvinnornas andel ökat till , vilket är glädjande. Vi är alltså på god väg att nå målet. flyttar samarbetspartierna fram positionerna ytterligare. I budgetpropositionen föreslås en permanent ökning av antalet utbildningsplatser med 15 2006 och med ytterligare 1 2007. Orsakerna till att har valt att ställa sig bakom den här utbyggnaden av högskolan är flera. Ett skäl är att sökandetrycket var mycket stort. Lärosätena redovisade ett utfall för den grundläggande högskoleutbildningen på sammanlagt över takbeloppet. Vissa lärosäten hade ett utfall som översteg . För att kunna behålla antalet högskoleplatser på en fortsatt hög nivå bedömde samarbetspartierna det som nödvändigt att universiteten och högskolorna, som haft en stor tillströmning av studenter, också får ekonomiskt rimliga villkor. Vi kan också konstatera att flertalet av de lärosäten som tidigare haft svårigheter att fullfölja utbildningsuppdraget, främst inom områdena naturvetenskap och teknik, nu har det betydligt lättare att rekrytera studenter. Därför återförs tidigare indragna resurser till de lärosätena. Ett andra skäl för att öka antalet utbildningsplatser är de kraftigt ökande årskullarna . Ett tredje skäl är, menar jag, det sätt på vilket den förändrade examens- och utbildningsstrukturen genom anpassningen till den så kallade Bolognaprocessen kan komma att få. Det finns orsak att förmoda att fler studenter kommer att välja att studera . Flera lärosäten har aviserat att de vill gardera sig för detta och därför tänkt dra ned antalet nybörjarplatser på grundutbildningarna. Några har talat om . I den borgerliga oppositionens särskilt , och alternativa budgetförslag finns inga medel avsatta till nya utbildningsplatser. Det skulle faktiskt kunna resultera i ett kraftigt minskat antal nybörjarplatser detta i då väldigt många ungdomar vill studera och också bör kunna få studera. har på ett tydligare sätt insett den här problematiken. I sitt budgetförslag kompenserar man överintaget med , vilket säger ska motsvara ungefär 10 000 platser. Det är jag lite tveksam till, men låt gå. Vi kan säga att det är 10 000 platser. Besparingar som genomfördes för att sanera statsfinanserna innebar att ersättningsnivåerna, de så kallade prislapparna, minskade. kom en förstärkning av anslagen till humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi med . sker ytterligare förstärkningar med totalt inom just HSJT-området men också inom naturvetenskap, teknik och farmaci. Detta är någonting som vi bedömer som ytterst nödvändigt för att kunna bevara och även utveckla utbildningskvaliteten. När det gäller kvalitetsarbetet vill jag nämna att Myndigheten för har fått nya uppgifter och att den kommer att få ett nytt namn. Myndigheten ska stödja det pedagogiska utvecklingsarbetet vid universitet och högskolor, fördela medel för utvecklingsinsatser, följa insatserna och sprida information. Myndigheten ska också stödja bildandet av ett nationellt nätverk för förändringar i utbildnings- och examensstrukturen med anledning av Bolognaprocessen. För allt detta finns särskilda medel anslagna. Jag har observerat att vill lägga ned myndigheten och överföra uppgifterna till men utan att egentligen ge några pengar för att göra allt det här. Att värna om och utveckla en kvalitativt god och säker sjukvård och tandvård är ett viktigt mål för . Vi har också drivit fram en förstärkning av antalet platser inom läkarutbildningen med totalt 250 helårsstudieplatser och inom tandläkarutbildningen med 150. Båda dessa yrken har av och klassats som framtida bristyrken mycket på grund av de stora pensionsavgångarna . På grund av de signaler som kommer om brister inom vissa yrken görs det i den här budgetpropositionen också ett antal punktinsatser för att avhjälpa dessa brister. råder det brist på lärare, speciellt med inriktning på matematik, naturvetenskap och teknik. En särskild satsning föreslås därför som gör det möjligt för personer som har tillräcklig högskoleutbildning inom områdena att gå en kompletterande utbildning om 60 poäng som motsvarar det allmänna utbildningsområdet. För att möta behovet av yrkeslärare i gymnasieskolan har medel tillskjutits för att obehöriga yrkeslärare ska kunna vidareutbildas. Möjligheterna för barnskötare att studera till förskollärare och för undersköterskor att ta sjuksköterskeexamen kommer att utökas genom en förbättrad validering och genom ett tillgodoräknande. Den så kallade aspirantutbildningen för utländska akademiker fortsätter också. och får i uppdrag att bedriva högre praktisk förvaltningsutbildning med syftet att öka den etniska och kulturella mångfalden inom statsförvaltningen. En hjärtefråga för är att motverka den sociala snedrekryteringen till högre studier. Andelen studenter från arbetarhem fortsätter glädjande nog att öka. /04 uppgick andelen till . Andelen studenter med utländsk bakgrund motsvarar nästan andelen av befolkningen totalt sett, och det är väldigt roligt. Trots dessa positiva resultat när det gäller breddad rekrytering och minskad social snedrekrytering kvarstår stora utmaningar för framtiden. I propositionen Ny värld ny högskola finns därför ett batteri med förslag i syfte att just bredda rekryteringen och motverka den sociala snedrekryteringen till högre studier. När det gäller internationaliseringen har antalet utländska studenter ökat kontinuerligt. Alltfler program, framför allt på magisternivå, har utvecklats. De har engelska som undervisningsspråk, och allt större del av kurslitteraturen inom den högre utbildningen är på engelska. Den utvecklingen kommer med all sannolikhet att fortsätta och bli ännu tydligare när masterprogrammen införs. Det är nu viktigt, anser vi, att i arbetet med att ta fram programmål för gymnasieskolan och nya kursplaner beaktar vikten av att eleverna har goda kunskaper i engelska när de slutar gymnasiet. Den nya lärarutbildningen har fått en hel del kritik, och det är viktigt att regeringen tar kritiken på allvar och att bristerna åtgärdas snabbt. har i en reservation tagit upp frågan om lärarutbildningens forskningsanknytning. För att kontinuerligt kunna vidareutveckla lärarutbildningen, och i förlängningen också skolan, är det viktigt att lärarutbildningen vilar på vetenskaplig grund. Lärosätena ålades också i propositionen om den nya lärarutbildningen att bidra med medel från befintliga fakultetsanslag till forskning med anknytning till lärarutbildningen. Men tyvärr har inte lärosätena uppfyllt den begäran. Utredningen om stöd för utbildningsvetenskaplig forskning bekräftar också detta när den konstaterar att kravet på lärosätena att bidra med finansiering då tilldelar medel inte har fungerat. Vi anser att på ett mycket striktare sätt måste följa de riktlinjer kommittén faktiskt har, inklusive kravet på att forskningen ska bedrivas i nätverk, inkluderande minst ett universitet och minst en högskola. Därmed yrkar jag bifall till reservation 27 under punkt 33. vill jag uttrycka min tillfredsställelse över att frågan om kriterier för fördelning av fasta forskningsresurser till lärosätena nu kommer att utredas. Fördelningen har skett mer efter tradition än prestation. Det är rimligt att fakultetsanslagen bland annat ställs i relation till grundutbildningsuppdraget om man menar allvar med att grundutbildningen ska vara forskningsanknuten. har därför lagt ett särskilt yttrande som gäller universitets kraftigt underdimensionerade fakultetsmedel. De anslagen skulle behöva mer än fördubblas för att det ska bli en rättvis fördelning. är det varken rimligt eller rättvist. Tillsammans med har vi också ett särskilt yttrande där vi pekar på svårigheten att få ett helhetsperspektiv när det gäller forskningsanslagen inom olika områden och från olika forskningsfinansiärer. Den bristen hoppas jag att regeringen avhjälper tills nästa forskningspolitiska proposition läggs. vill jag nämna den förstärkning av forskningsanslagen som kommer att ske med ytterligare till för att stimulera forskning och utvecklingssamarbete mellan små och medelstora företag och universitet och forskningsinstitut, någonstans i likhet med den modell som finns i . Den satsningen är vi mycket glada över att ha fått igenom. 166 () replik: Jag tänkte inte ha en lång debatt , utan jag begärde ordet bara för att korrigera en sak. Vi har diskuterat det i utskottet. Det särskilda yttrandet är inte med på. Det var alltså ett sakfel. Vi har inte ett gemensamt särskilt yttrande. Jag är inte övertygad om att vi menar samma sak, men jag vill inte starta en debatt utan bara tala om det. 167 () replik: Jag accepterar det helt. Då står vi för det här särskilda yttrandet alldeles själva. 168 (): För tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation nr 20 under punkt 26. Jag känner sorg över att studenterna är så dåligt förberedda när de kommer till oss efter att ha läst i grundskola och gymnasium. Den som säger detta är professor , som undersökt språkundervisningen vid landets olika lärosäten. Citatet kommer från en intervju i tidningen . Tyvärr kommer liknande signaler också från andra delar av det svenska utbildningsväsendet och det är inte bara när det gäller språken som kunskaperna brister. Det är tydligt att delar av vår högre utbildning har drabbats av vad som ibland brukar kallas gymnasifiering. Kvaliteten är hotad och detta i då kunskap är vårt kanske främsta konkurrensmedel i en alltmer globaliserad värld. Dessutom är kunskap den viktigaste faktorn för att uppnå social utjämning i samhället; det gäller att ge alla en kunskapsgrund att stå på. Grunden för att utveckla vårt samhälle är det livslånga lärandet. Hela utbildningssystemet måste ha hög kvalitet om man inte ska tvingas reparera i efterhand. är det tyvärr så att problem i vältras över på gymnasiet och problem i gymnasiet vältras över på universitet och högskolor. Om man inte gör tillräckligt för att åtgärda detta snabbt kan det i ännu större utsträckning än nu bli så som har tvingats konstatera i sin undersökning om språkundervisningen vid landets lärosäten. ska jag inte vara dysterkvist i hela anförandet, utan jag ska också ta upp det som är bra i den högre utbildningen. Det gäller inte minst den ökade tillgängligheten. Från sida har vi aktivt medverkat till att bygga ut den högre utbildningen runtom i landet, och det är vi stolta över. finns minst ett lärosäte i varje län. Det är intressant att konstatera att det är de nya högskole- och universitetsstäderna som anses mer studentvänliga än de gamla, etablerade, i varje fall om man ska tro tidningen . Enligt deras undersökning toppar , följt av och . Utbyggnaden av distansundervisningen i form av Nätuniversitetet och de lärcentra som finns i många kommuner medverkar också till att öka tillgängligheten varhelst man bor i landet. av samtliga högskolestudenter studerade via Nätuniversitetet. En aktuell rapport från som kom visar att Nätuniversitetet verkligen också medverkar till att bredda rekryteringen. Rapporten visar att många studenter kommer från arbetarhem, en stor del bor i glesbygd och mindre städer, en stor andel är äldre och en stor andel är nybörjare som har barn just de grupper som annars är underrepresenterade i den högre utbildningen. Distansutbildningen ger ett viktigt bidrag för att bredda rekryteringen och minska den sociala snedrekryteringen. Därmed har Nätuniversitetet blivit ett viktigt redskap i det livslånga lärandet. Den kraftiga utbyggnaden av den högre utbildningen har emellertid inte åtföljts av tillräckliga resurser för att hålla hög och jämn kvalitet, och då gäller det att prioritera en satsning just på kvaliteten. Att svensk högre utbildning och forskning klarar sig väl i den allt hårdare internationella konkurrensen har avgörande betydelse för framtiden. När vi har höjt kvaliteten så att den är konkurrenskraftig kan vi gå vidare och fortsätta att öka antalet utbildningsplatser. Jag är övertygad om att vi kommer att behöva göra det, eftersom ungdomskullarna växer framöver, som har sagts här tidigare. Att höjd kvalitet bör prioriteras i dagens läge är en uppfattning som delas av många vid landets lärosäten, såväl lärare och forskare som studenter. sade exempelvis vice ordföranden i , , att vad svensk högre utbildning behöver är inte fler platser utan högre kvalitet. I det senaste numret av tidningen kritiserar förbundssekreteraren i att expansionen inom högre utbildning är ensidigt kvantitativ. Kvalitetsaspekterna har varit och är underordnade, skriver han. Det är också den gemensamma syn vi har enats om inom i de rapporter och motioner vi har lagt fram . Man kan också se det minskande söktrycket till landets universitet och högskolor som ett uttryck för att landets unga kanske inte längre ser högre utbildning som lika eftersträvansvärd och som den investering som den borde vara. I jämförelse med ansökningarna är det färre sökande drygt 9 000 personer trots att de aktuella ungdomskullarna växer. Detta borde vara en tankeställare även för regeringspartiet med utbildningsministern i spetsen. Jag är övertygad om att när en förbättrad kvalitet har uppnåtts ökar motivationen för fler att söka, och antalet ansökningar kommer åter att öka. har resurserna till forskning och forskarutbildning också urholkats. Det är en trend som måste brytas för att ska kunna behålla sin topposition på forskningsområdet. Därför vill vi satsa extra resurser direkt till högskolorna och universiteten via fakultetsanslagen. På så sätt får lärosätena ökat självbestämmande och större frihet att prioritera även smala forskningsområden. Höjda fakultetsanslag ger också lärosätena bättre möjligheter att ge doktorander och övriga forskare goda arbetsförhållanden. Det behövs fler doktorandtjänster och fler postdoktorstjänster för att forskarnas villkor ska bli jämförbara med vad som råder på arbetsmarknaden i övrigt. Jag vill också särskilt understryka forskningens betydelse för regionernas utveckling. Varje region behöver ett väl fungerande samspel mellan näringsliv, offentlig sektor och akademi, det som brukar kallas Triple Helix. Utmaningen för högskolor och universitet är att mer än vara lyhörda för de kompetenskrav som finns i regionen. Över huvud taget är det viktigt för hela landet att kommersialisering av forskningsresultaten stimuleras. Vi måste få starkare drivkrafter för att motivera fler forskare att omsätta sina forskningsresultat i affärsidéer och företag. Med ett närmare samarbete med det omgivande samhället kan våra lärosäten bättre än fungera som utvecklingsmotorer i regionerna. Vi vill särskilt stärka de enskilda lärosätenas kvalitetsarbete. För att höja de nya lärosätenas konkurrenskraft i en hårdnande nationell och internationell konkurrens vill vi rikta en del av satsningen direkt till dessa. För att klara den utmaningen måste svenska högskolor och universitet vara av högsta kvalitet och ha tydliga profiler och specialområden. Låt oss ge förutsättningar för att också detta ska lyckas. Avslutningsvis vill jag något kommentera budget när det gäller den högre utbildningen. Som den uppmärksamma betraktaren säkert har konstaterat förekommer det olika siffror på hur stora resurser vi vill satsa på höjd kvalitet i högskolan i olika motioner. Tyvärr blev det ett beklagligt missförstånd när våra budgetramar låstes, och vår kvalitetssatsning i budgeten framstår därför som väl mager. Detta kommer vi att rätta till i den kommande budgeten och då kraftigt räkna upp satsningen på det här området så att det blir vad vi verkligen vill. 169 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag på alla punkter, vilket är detsamma som i propositionen, samt till motionen till finansutskottet nr 320 yrkande 4. Låt mig inleda mitt anförande med att säga att jag tyckte att det var ett oerhört sympatiskt inlägg från representant . Han sade ungefär så här: Här har vi stått och debatterat de här sakerna, men det är ingen idé att vi svartmålar den verklighet som råder inom högskolan och forskningen. Då kommer det bara en massa fakta som talar om motsatsen. Det är lika bra att säga som det är, nämligen att ligger i topp i de allra flesta avseendena på dessa områden.