prot · GT0924 · 2005-11-07 00:00:00 — Jag kan bara uttrycka rent allmängiltiga synpunkter på detta. Som jag har sagt i mitt svar följer bestämmelserna när det gäller bostadsbidrag de bestämmelser som finns i . Där framgår också mycket tydligt att de bestämmelser som finns har sin utgångspunkt i barnets bästa. Det handlar helt enkelt om att utforma lagstiftningen när det gäller dessa ärenden utifrån det som kan betecknas vara ett intresse utifrån barnets perspektiv. Det framgår också klart och tydligt att de här medlen i skälig omfattning kan användas för barnets uppehälle, utbildning och nytta i övrigt. Hur detta i praktiken hanteras är naturligtvis en fråga mellan överförmyndaren, om en sådan finns, och föräldern i detta fall. Själva utgångspunkten för lagstiftningen är, som sagt var, att slå vakt om barnets intresse och inte på något sätt skapa situationer som innebär att barnet kommer i kläm. Jag vill betona detta. Bakgrunden till detta är ju att inte öppna för att föräldrar får möjlighet att skriva över förmögenheter eller på olika sätta manipulera de förmögenheter som man eventuellt har och kunna få bostadsbidrag. Det är, som jag säger i svaret, inte rimligt att generellt undanta barnets förmögenhet i samband med att man bedömer behovet av bostadsbidrag. Jag vill ställa en fråga till . Är det verkligen uppfattning att barns tillgångar, som skriver här, inte i något avseende bör påverka familjens rätt till bostadsbidrag? Är det verkligen uppfattning? Vad skulle det leda till i förlängningen? Vilka konsekvenser skulle det medföra? Jag vill påminna om att den lagstiftning vi har togs fram under den borgerliga regeringstiden och har sin grund i . Syftet är att värna barnets intressen. Jag anser att det är rimligt att den här typen av begränsningar finns. Jag vill också understryka att den så kallade överförmyndarspärren på intet sätt hindrar att medel används för barnets bästa. Det påverkar indirekt hela familjens situation. 16 (): Precis som jag sade tidigare är det självklart att detta inte ska gälla när föräldrar för över pengar till sina barn för att få bostadsbidrag eller socialbidrag. Det fall som jag tar upp är i en gråzon mellan att föräldrar för över pengar och att man ärver pengar eller där det finns specialvillkor. Jag vet att ministern inte kan kommentera ett enskilt fall, men jag ska ge ett exempel. En pappa dog. Sonen var den ende arvingen och ärvde försäkringspengar och automatiskt tillsattes en överförmyndare. Överförmyndaren ser självklart även till att mamman, eller den kvarvarande föräldern, lämnar in uppgifter om alla andra tillgångar som pojken har. I och med att det överstiger basbeloppen måste ju alla pengar räknas in. Överförmyndaren säger att mamman ska överklaga beslut eftersom hon anser att man inte ska räkna in pojkens förmögenhet. Mamman har ju egentligen inte tillgång till dessa pengar. De är ju satta under förvaltning. Hon måste gå till överförmyndaren och överförmyndaren säger nej. Det här är ett mellanfall. Som jag sade i min interpellation är detta ett hål som man behöver täppa till. Jag skulle vilja att ministern ser över lagen och ser om man kan täppa till hålet så att barn kan ärva försäkringspengar utan att de ska räknas in i bostadsbidraget. Jag tycker att lagen är otydlig. säger en sak och överförmyndaren en annan. Det tyder på att lagen är svår att tolka. Det är heller inte lätt för en ensamstående mamma som kanske inte är van att bråka med myndigheter att hamna mellan dessa båda stolar. Jag vill självklart värna barnen. Det tycker jag att man gör i och med att man har en överförmyndare som ska bevaka pengarna. Men man måste också stötta och hjälpa mamman. Det är inte meningen att hon ska behöva hamna mellan två stolar. Därför menar jag att man behöver se över lagen. Jag skulle önska att ministern tog sig ytterligare en funderare. Som jag sade i mitt tidigare inlägg: När jag talar med folk om detta ser många det som självklart. Om mamman inte har tillgång till pengarna och kan förvalta dem fritt varför ska de då tas med när man räknar på familjens boendekostnad? 17 Socialminister (): Det är naturligtvis väldigt olyckligt om ett barn eller en familj kommer i kläm på det sätt som nu beskriver. Det är naturligtvis djupt olyckligt. Därför finns det möjligheter att överklaga myndighetsbeslut, både och överförmyndarens. Vid en viss beloppsgräns träder överförmyndaren in. Det är också nämnt i interpellation att det i vissa fall kan finnas en så kallad överförmyndarspärr. Men det innebär ju inte att man inte skulle kunna använda en del av medlen till barnet. Det handlar om uppehälle, det handlar om utbildning och det handlar om nytta i övrigt. Detta är inte närmare preciserat eller beskrivet i lagstiftningen. Jag vill betona att om en överförmyndare skulle vägra att lämna samtycke till uttag av pengar, är det även i detta fall möjligt att överklaga. Det är naturligtvis inte syftet, utan lagstiftningen syftar till att ta till vara barnets intresse och se till barnets bästa. De regler vi har tar sin utgångspunkt i och bygger helt och hållet på den. Det innebär att i de fall där den här regleringen finns och man har en överförmyndare och den så kallade överförmyndarspärren, det vill säga att överförmyndare måste ge sitt samtycke till att medlen rörs, har man gjort det på ett sätt som innebär att man tar till vara barnets intresse. Jag tycker att det vore orimligt om barnets förmögenhet skulle vara fredad i vartenda fall. Det strider mot den rimlighetsbedömning vi gör. Jag har inte för avsikt att initiera någon översyn av bostadsbidragslagen med anledning av detta. 18 (): Det är möjligt att det har blivit olyckligt uttryckt i interpellationen, men som jag sade i mitt förra inlägg ska det självklart inte vara så att föräldrar ska kunna föra över sina pengar till barnen för att man ska få tillgång till bostadsbidrag eller socialbidrag. Det är självklart, och det har jag sagt . Här har man en lag som är otydlig. Ministern säger att man kan överklaga hit och man kan överklaga dit. Då måste man ställa sig frågan om det inte är något otydligt med lagen när den ene säger si och den andre säger så. Den jag vill värna är ju den lilla människan som kommer i kläm mellan myndigheter. Därför menar jag att det vore angeläget att man åtminstone tittade över lagen för att se var hålen finns och vad det är som är otydligt och hur man skulle kunna ta till vara olika intressen som till exempel för dem som ärver en livförsäkring där pengarna är spärrade på bank och man måste gå till överförmyndaren. Det är skillnad jämfört med om man överför sina pengar till ett barn för att tjäna pengar på det. Det här är ett specialfall. Om en mor- eller farförälder lämnar pengar till sitt barnbarn och sätter in dem på ett spärrkonto och säger att pengarna inte får röras förrän barnbarnet är är barnet skyddat. Ofta har då familjerna även en bra egen ekonomi. Men när en pojke eller flicka ärver en livförsäkring efter en far finns inte de här villkoren nämnda. Försäkringsbolagen kanske skulle se till att få med det i sina villkor. Vi pratar om två olika saker, ministern. 19 Socialminister (): Det är naturligtvis djupt olyckligt om enskilda personer, barn och familjer kommer i kläm på det sätt som säger. Det är naturligtvis inte syftet med lagstiftningen. Syftet är, som jag har sagt tidigare, att ta till vara barnets intresse på bästa möjliga sätt. Även om överförmyndaren har trätt in och det rör sig om förmögenhet av betydande belopp kan överförmyndaren mycket väl besluta om att medel kan användas till barns uppehälle, utbildning eller nytta i övrigt som det är preciserat i lagstiftningen. Tanken bakom det är ju att barnet ska få del av förmögenheten, men att det finns en kontroll över hur medlen används just utifrån att man ska titta på användningen av pengarna . Barnets bästa måste komma i första hand. Jag har ingenting emot att titta över lagstiftningen. Jag gjorde det så sent som för bara , då vi just tittade över bestämmelserna kring vad som händer när olika försäkringar utbetalas med anledning av händelser som hade uppstått. Jag har alltså inget principiellt emot det. Jag hävdar dock bestämt att jag har svårt att utifrån denna interpellationsdebatt se att det skulle finnas de hål i lagstiftningen som påstår. Möjligheterna att överklaga finns naturligtvis där just för att ta vara på den enskildes intressen och skapa förutsättningar för den rättstrygghet som var och en av oss ska ha. Det mest önskvärda är naturligtvis att man slipper hamna i en sådan situation och att problem kan lösas på ett sådant sätt att man inte fastnar mellan två myndigheter på det sätt som beskriver. Det tycker jag är djupt olyckligt. Jag hoppas att man har möjlighet att lösa situationen på ett annat sätt än via överklaganden. Det är dock rimligt, tycker jag, att vi har en ordning som innebär att man också i vissa fall tar hänsyn till den förmögenhet som barn har. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2005/06:54 om säkerhetsplutonen i 20 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att bibehålla och utveckla säkerhetsplutonen i i direkt anslutning till marinbas. Jag vill börja med att erinra om att jag har svarat på en fråga i om utbildning av marinens säkerhetssoldater (fråga 2005/06:171). Genom propositionerna Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) och Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43) redovisade regeringen sitt förslag till försvarspolitisk inriktning för åren 20052007. För del innebär beslut (prop. 2004/05:5, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143) bland annat att Marinbasen och Sjöstridsskolan inrättas i . Vidare flyttas Första ubåtsflottiljen till , och den sjöoperativa helikopterverksamheten lokaliseras till . I propositionen Vårt framtida försvar behandlade regeringen bland annat de säkerhetspolitiska utgångspunkterna och frågorna om framtida hot. Regeringen återknöt till detta i propositionen Försvarsmaktens grundorganisation och framhöll att dessa förhållanden i nödvändig utsträckning också måste återspeglas när det gäller utformningen av grundorganisationen. hade, framhöll regeringen, särskild aktualitet när det gällde militära förband i två största städer, och . Vidare anförde regeringen att Marinbasen ska bedriva verksamhet i , och på . Regeringen skrev att Marinbasen ska svara för utbildningen av de delarna av säkerhetsbataljonerna och att utbildningen kan genomföras i och/eller i . Med utgångspunkt i beslut uppdrog regeringen i regleringsbrevet för Försvarsmakten åt myndigheten att överväga lokaliseringen av de delarna av säkerhetsbataljonerna. En utgångspunkt i dessa överväganden skulle vara att utbildningen eller delar av den genomförs i . Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen . I budgetunderlaget anförde Försvarsmakten att myndighetens inriktning var att det inte skulle vara tre bataljoner utan endast en. Denna enda bataljon skulle inte innehålla några delar. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utgiftsområde 6) anförde regeringen att ska tre säkerhetsbataljoner vidmakthållas. Regeringen ansåg att den operativa förmåga som en säkerhetsbataljon har och den effekt som bataljonen kan utveckla är en väsentlig del i insatsorganisationen. Detta inkluderar, framhöll regeringen, även förmågan att uppträda på sjöarenan. Regeringen bedömde vidare att det är viktigt att denna förmåga vidmakthålls och utvecklas i med hänsyn till den specifika miljö som råder där. Avslutningsvis vill jag påminna om att regeringen redan i propositionen Försvarsmaktens grundorganisation framhöll att var en plats där utbildningen av de delarna av säkerhetsbataljonen kunde genomföras. hade ingen invändning mot detta. Jag och regeringen har alltjämt denna uppfattning. Tredje vice talmannen meddelade att som framställt interpellationen var förhindrad att delta i debatten. 21 (): Jag får tacka för svaret, särskilt som interpellanten inte finns här. Det är en lite lustig situation. Det är en mycket angelägen fråga som har interpellerat försvarsministern i. Jag ställde själv motsvarande fråga vid frågestunden, och då svarade ministern så här: Om som sitter i försvarsutskottet hade bemödat sig om att läsa regeringens proposition och berett den i likhet med kamraterna i utskottet skulle ha sett att det redan i propositionen anvisades att utbildningen av säkerhetsbataljoner skulle ske i . Jag blev mycket förvånad eftersom jag självfallet hade studerat försvarspropositionen och, inte minst på grund av var jag råkar bo, de enheternas öde mycket noggrant. Som ministern känner till är jag inte så erfaren i detta. Jag sitter min första period här. Därför gick jag till mer erfarna kolleger och tjänstemän i detta hus och bad om hjälp. Svaret var entydigt: har inte alls fattat beslut om detta. Man säger förvisso, som ministern säger här, att utbildningen av säkerhetsbataljoner ska kunna genomföras i och/eller i , men det betyder inte att man har beslutat att flytta en befintlig verksamhet från . Likaså redovisar man på s. 53 i propositionen vilka militära verksamheter som kommer att finnas i . Där nämns den utbildning vi talar om inte alls. har därmed inte fattat något särskilt beslut om var utbildningen av säkerhetsbataljoner ska ske. Det finns ingen hemställan till om detta. Därför upprepar jag min fråga från frågestunden: Hur kommer det sig att man , bara drygt efter försvarsbeslutet, kommer på att det är befogat att tänka sig att flytta denna verksamhet från till ? Detta är en verksamhet som man har investerat stora summor pengar i, investeringar vilka enligt Försvarsmakten inte kommer att kunna vara till nytta när denna verksamhet har flyttats till . Jag vill här påpeka att vi båda och alla är medvetna om att man ska och kommer att öva i . Det handlar inte om det. Men det är detta att flytta verksamhetens placering som det inte finns någon förståelse för. Jag har även hört mig för angående lokaliteterna i . I sitt svar på frågestunden talade ministern om att utbildningen förväntas kunna ske i de lokaler som amfibieregementet lämnar. Jag ställer mig mycket frågande till detta. Investeringarna i uppgick till ca 11 miljoner bara för hundverksamhetens skull, och några motsvarande lokaliteter finns inte i . Hundarna är en väsentlig del av denna verksamhet som också omges av omfattande krav. Inte minst djurskyddslagstiftningen stadgar hur hundhållning av detta slag ska ske. Då räcker det inte det kan jag lova ministern med de lokaliteter som finns i . Det kommer att krävas betydligt mer, och det kommer att kosta pengar. 22 Försvarsminister (): På frågestund ska man både ta del av en fråga och svara på den. Jag hade väldigt klart för mig vad jag hade redovisat i propositionen till . och försvarsutskottet var väl informerade om att regeringen övervägde en lokalisering av utbildningen av de delarna av säkerhetsbataljonen till . Det är ingen fråga som ska fatta beslut om, men hade ingen erinran mot denna redovisning för . Detta är också viktigt att utgå från när man som regering ska fullfölja ett stort propositionsarbete. Som framgår av mitt svar är också ett av skälen till att vi vill ha utbildningen av Säkerhetspluton sjö i den hotbildsbedömning vi gör. Det är skälet till att vi tycker att är en lämplig utbildningsort. Det framgår också av interpellationssvaret. Det är klart att i huvudsak kommer amfibieregementets lokaler att utnyttjas. Men det är riktigt att man också måste sörja för hundar och se till att det finns möjlighet att förlägga dem. Det betyder någon form av investering. Hur mycket den kommer att uppgå till är inte klart, för det handlar också om i vilken utsträckning man kan samutnyttja polisens resurser för hundarna. Däremot får den kostnaden också vägas mot att vi, som de moderna hotbilderna ser ut, anser att det är lämpligt att den utbildningen och den verksamheten bedrivs i . 23 (): Jag vill börja med det vi är så oeniga om, om det har beslutats och om tyckte eller inte tyckte. Ministern säger att inte hade något att erinra mot detta. Men jag har faktiskt talat med erfarna tjänstemän i detta hus och de säger att så kan man inte resonera. Det handlar om tjocka propositioner. Skulle allt vi inte kommenterar eller erinrar om vara okej? Vi går efter beslutspunkter. Det är så det fungerar. Det är ett mycket märkligt resonemang, det må jag säga. I försvarsbeslutet, som vi nu talar om, talade man för övrigt om synergieffekter om man flyttade flygets säkerhetsbataljon till . Hela andemeningen i försvarsbeslutet var ju att man strävade efter större och integrerade organisationsenheter. Man tömde i princip på krafter. Detta hade vi innan beslutet åsikter om från håll men fick varken ministerns parti eller något annat parti med oss. Men , strax efter, ändrar man sig och börjar flytta tillbaka små beståndsdelar. Vad är det för logik? Var är respekten för personalen och deras möjligheter att planera sina liv, respekten för skattebetalare som i alla fall inte i kan förstå att man investerar tiotals miljoner i någonting som inte kommer att kunna utnyttjas? Landets enda marinbas finns i . Hur blir det med personalens möjligheter att gå från en befattning till en annan? Listan på frågor skulle kunna bli hur lång som helst. Men jag hoppas att få svar på de viktigaste, angående de bortkastade investeringarna i och de kommande investeringarna i . Har ministern någon beräkning av detta? Jag förstår att polisen spelar in, men det måste finnas någon sorts planering och några räkenskaper. Vad kommer det att kosta att bygga upp en hundgård av denna dimension och allt annat som behövs? 24 Försvarsminister (): Det är inte så att regeringen ändrat sig från propositionen. Regeringen hade redan inför redovisningen till sagt att Säkerhetspluton sjö skulle kunna utbildas i , inte minst mot bakgrund av hur den moderna hotbilden ser ut. Det handlar inte om att efter försvarsbeslutet ändra sig. Det ingick i försvarsbeslutet. När jag har sagt det vill jag säga att till skillnad från Försvarsmakten är i alla fall och jag överens om att det finns ett behov av sjösäkerhetsplutonen. Försvarsmakten tyckte inte att man skulle bedriva någon verksamhet alls. Då hade den blivit nedlagd i . ska den här utbildningen genomföras under Marinbasens ledning, men den ska genomföras i . Det kommer att gå bra att utbilda och integrera olika delar med utbildningen av den säkerhetsplutonen. Det är också så att verksamhet för är ju den stora vinnaren när det gäller lokalisering av de enheterna kommer att kunna bedrivas både i och i . Då tycker jag att man också kan motivera de element som går att genomföra väl i , och det gör den här verksamheten, med den moderna hotbilden. Det är ingen ny bedömning utan den bedömningen gjorde jag redan när propositionen lades fram. Det är därför det finns med i beskrivningen i både försvarspropositionen och den som handlar om grundorganisationen. Jag kan inte säga vad kostnaden blir. Men alla bedömningar jag gör är att vi kan ta den kostnaden därför att den trots allt är mindre vad gäller de årliga driftskostnaderna för de investeringar som behövs i för att få den utbildning till stånd som krävs mot bakgrund av den hotbild som gäller. Låt oss nu ta vara på att både och jag är överens om att den här verksamheten behövs och att den sedan också kommer att finnas som en resurs inom marinen. Det är också viktigt att se att man kan behöva bedriva marin verksamhet på andra ställen än i . Men jag tycker att ska kunna vara nöjd med de resurser som finns i och i framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM15 Handlingsplan för statligt stöd KOM(2005)107 till näringsutskottet /06:FPM16 Förslag till direktiv om återvändande KOM(2005)391 till socialförsäkringsutskottet /06:FPM17 Ny ramförordning om luftfartsskydd KOM(2005)429 till trafikutskottet /06:FPM19 Statligt stöd till innovation KOM(2005)436 till näringsutskottet 12 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden och inkommit. 13 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2005/06:41 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2005/06:33 En möjlighet för att förelägga ordningsbot 2005/06:34 Utökat svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i /06:44 Särskilda skatteåtgärder på grund av stormen 2005/06:46 Mottagande av ensamkommande barn Redogörelse /06:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Motioner med anledning av prop. 2005/06:4 Statligt stöd för kvinnors organisering 2005/06:Kr11 av m.fl. (s) 2005/06:Kr12 av m.fl. (m) 2005/06:Kr13 av m.fl. (m) 2005/06:Kr14 av m.fl. (kd) med anledning av prop. 2005/06:10 En effektivare prövning av hyres- och arrendeärenden /06:Ju8 av m.fl. (m) 2005/06:Ju9 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2005/06:16 Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel 2005/06:T2 av () 2005/06:T3 av m.fl. (m) 2005/06:T4 av m.fl. (v) 2005/06:T5 av m.fl. (s) 2005/06:T6 av m.fl. (kd) 2005/06:T7 av m.fl. (fp) 2005/06:T8 av m.fl. (c) med anledning av prop. 2005/06:29 Utvidgad användning av DNA-tekniken inom brottsbekämpningen m.m. 2005/06:Ju7 av m.fl. (c) med anledning av prop. 2005/06:32 Stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus 2005/06:N9 av () 2005/06:N10 av Per m.fl. (m) 2005/06:N11 av m.fl. (kd) 2005/06:N12 av m.fl. (fp) med anledning av skr. 2005/06:18 Migration och asylpolitik 2005/06:Sf5 av m.fl. (fp) med anledning av skr. 2005/06:23 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 2005/06:N13 av m.fl. (s) betänkande 2005/06:SfU5 Ny prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut betänkanden /06:SkU2 Inskränkt skattskyldighet för Stiftelsen 2005/06:SkU3 brottsbekämpning Effektivare uppgiftsbehandling /06:SkU4 Kontroll av postförsändelser betänkanden /06:KU2 Granskning av regeringens handläggning av vissa avvisningsärenden m.m. 2005/06:KU3 Fråga om utredning av avvisningsförfarande 2005/06:KU4 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken 2005/06:KU6 Ändringsprotokoll till en effektivare Europadomstol betänkande 2005/06:SoU3 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under , m.m. betänkanden /06:FiU6 AP-fondernas verksamhet 2004 2005/06:FiU13 Vissa kommunalekonomiska frågor 2005/06:FiU15 årliga rapport betänkande 2005/06:JuU2 Kriminalvården en myndighet betänkanden /06:LU1 En kompletterande övergångsbestämmelse till försäkringsavtalslagen 2005/06:LU2 Ändring i lagen om ersättning från de internationella oljeskadefonderna, m.m. 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:76 av ()till försvarsminister av Viggenplan med spaningskapacitet 2005/06:77 av ()till statsrådet inom LSS 2005/06:78 av ()till utbildnings- och kulturminister tv-program för hörselskadade 2005/06:79 av ()till socialminister medicinsk rehabilitering 2005/06:80 av ()till statsrådet nationella vårdgarantin 2005/06:81 av ()till statsrådet 2005/06:82 av ()till statsrådet till heltid efter tolv månaders anställning 2005/06:83 av ()till statsrådet och allvarliga oklarheter bland forskare och myndigheter vad gäller algblomningar 2005/06:84 av ()till statsminister 2005/06:85 av förste vice talman ()till statsrådet på järnväg 2005/06:86 av ()till justitieminister av skadeståndsmöjligheter för dem som kränkts av staten 2005/06:87 av ()till utrikesminister i /06:88 av ()till statsminister av använt kärnbränsle 2005/06:89 av ()till finansminister inflationsmål som överordnat mål för stabiliseringspolitiken 2005/06:90 av ()till utbildnings- och kulturminister för svensk forskning 2005/06:91 av tredje vice talman ()till justitieminister skuldsättning i samband med trängselskatteförsöket Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar