prot · GT0936 · 2005-11-23 00:00:00 — Om det blir dyrbart att inte ta ansvar tar man ansvar, verkar det som. Jag vet inte om det är en överraskning eller en nyhet för , men som vi införde detta sänkte vi arbetsgivaravgiften. Det är väl bekant för ? De som tjänar på detta är de små företagen. Det är dem som ni alltid talar om. De har bättre arbetsmiljö. De bryr sig om sina anställda mer. Det är bättre förhållanden mellan arbetskompisarna. Man ringer om någon är sjuk och frågar: Hur är det med dig? När kommer du tillbaka? Kan vi hjälpa dig med något? De små företagen tjänar på detta. Vilka skulle vara förlorare om vi slopade medfinansieringen och höjde arbetsgivaravgiften? Jo, de små företagen. Det kanske inte är så dumt. Men det är säkert inte optimalt. Vi kanske behöver göra vissa justeringar. Låt oss studera det närmare. 19 () replik: Det är glädjande att ser fram emot ett replikskifte med mig. höll ett långt anförande. Jag upplevde att blev fast i sin egen retorik. Det var mycket tillbakablickande. Jag ska ge ett erkännande: Tillväxten i är hög. Då vill jag få tillbaka att erkänner att arbetslösheten i också är hög. I sitt anförande pratar om att vi har den lägsta arbetslösheten och den högsta sysselsättningen i EU. Det stämmer, men är vi nöjda med det? Vi har ju i , framför allt drivet av Socialdemokraterna, byggt upp en alldeles egen självbild. Vi har haft en egen självbild. Vi ska inte jämföra oss med andra länder. Vi har en annan svensk modell. Vi vill ha full sysselsättning. Frågan är om strax arbetslöshet är högt eller lågt. Den socialdemokratiska kongressen var inte nöjd med partiledningens skrivning om . Det skulle vara full sysselsättning. Det är helt rätt. Frågan är om det är mer av samma politik som leder till det. Inriktningen på Socialdemokraternas politik har ju varit att det är tillväxten som ska ge jobben. har vi hög tillväxt, men vi får inte jobben. Borde det inte vara tvärtom då, att man ska satsa på jobb och företagande som ger en långsiktigt hållbar tillväxt? 20 () replik: vet man inte vad man ska göra. Jag trodde att jag var bland dem som hör sämst i den här kammaren, men måste vara stendöv. Hela mitt anförande handlade ju egentligen om att människor ska få arbete. Jag tycker, inom parentes sagt, att det är mycket trevligt att debattera med , precis som när vi satt i skatteutskottet. Jag understryker det. säger att jag inte talar om arbetslöshet. Alla andra som lyssnade måste ha upptäckt det. De som inte har upptäckt det, som exempelvis , kan läsa protokollet när det kommer eller . Arbetslösheten i är hög. Det var det jag talade om. Det är det som är vårt stora problem. Jag sträckte ut händerna mot svenskt näringsliv och sade: Ni har också ett ansvar. Låt oss hjälpas åt. Låt oss se till att alla som vill och kan arbeta kan säga : Hej, nu går jag till jobbet. Det var det hela mitt anförande handlade om. Hela vår ekonomiska politik syftar till att vi ska skapa det. Precis när talmannen sade att talartiden var slut började jag säga något om och mig. Jag ska fortsätta det . och jag var på vårkanten på och hade en debatt med riksbankschefen, chefen för och två professorer. Vi frågade oss då alla: Vad beror det på att de gamla mönstren inte håller längre? går den ekonomiska konjunkturen upp. Då brukar jobben komma, enligt vad alla ekonomer av facket brukar säga, eller kanske efter tre kvartal. De kommer inte. Vad beror det på? Då svarade herrar professorer, riksbankschefen och KI-chefen: vet inte. Det är först som ekonomihistoriker kan se om det har skett vad jag vid det tillfället kallade ett paradigmskifte. Vi försöker med nya vägar. Vi tar nya tag jämfört med . De gamla mönstren stämmer inte, . Arbetslösheten är vårt lands och Socialdemokraternas största problem. Den vill vi satsa alla våra krafter på. 21 () replik: Jag kan upplysningsvis tala om att jag faktiskt har en hörselskada. Men den bidrog inte till att jag inte hörde vad sade. Jag gillar erkännande som kom i sista meningen: Arbetslösheten är vårt lands och Socialdemokraternas största problem. Då är frågan om Socialdemokraterna har lösningen på det problemet. Jag tror inte att mer av arbetsmarknadspolitik och mer av tillfälliga åtgärder är lösningen. Det är det som regeringens politik är inriktad på. Alla de 55 000 jobben och utbildningarna är tillfälliga. Det finns en åtgärd som är riktad mot företagen. Det är att soloföretag ska få en nedsatt arbetsgivaravgift, , dock max . Det är nyspråk för kortsiktighet. Det är det enda som är riktat till företagen. Jag tror inte att det räcker. Jag var i . Där var man oroad för utanförskapet. pratar i sitt anförande om att inte öka klyftorna med adress till . Vi hade på vår riksdagsgrupp i går. Han beskrev just hur klyftorna ser ut. i har a-kassa, är sjukskrivna eller förtidspensionerade. I är det . Snittet i landet är . Klyftorna finns där redan. Frågan är vad man ska göra åt det. Jag tror att man ska släppa loss kraften underifrån, att man ska regionalisera det som har regional logik, arbetsmarknadspolitik, utbildning och infrastruktur. blir det paket. och fick ett paket. Då blev , som var utsatt , av med sin förbifart. När pengarna inte räcker och man skickar runt paket blir det brandutryckningar. Det finns inte en helhet. Det finns inte en logik. Varför inte regionalisera ? 22 () replik: I , där var , är den öppna arbetslösheten . I grannkommunen i är den öppna arbetslösheten . I har företaget beslutat att satsa på att bygga ut produktionen. Det kanske är av samma skäl som amerikanska företag flyttar till . Det handlar om bra logistik, låg bolagsskatt, bra utbildad arbetskraft och ordning och reda. Det är väl därför som Blåkläder satsar i . När det gäller paket kan ju något ställe i vårt land få specifika problem av något slag. Det kan vara en chock. kan vara ett sådant exempel. Är det då fel att vi går in och solidariskt hjälper till? Nej, det är det naturligtvis inte. Ärligt talat så tror jag inte att menar det, men i retoriken framställs det så. Det är bara en åtgärd riktad till företagen. Jag har på mig, herr talman, för att snabbt rabbla upp detta: Arbetsgivaravgiften för soloföretag sänks. Vi satsar en miljard på att stimulera forskning i små och medelstora företag. Vi har utvecklingsprogram för sex svenska nyckelbranscher. Vi reformerar de så kallade 3:12-reglerna, som och jag har diskuterat i skatteutskottet. Det kostar totalt en miljard. De arbetsmarknadspolitiska programmen utökas med 13 000 platser. Vi förenklar reglerna för småföretag. Detta är mer än slopad arbetsgivaravgift när soloföretagare anställer en person. 23 (): Vi har hört fyra politiker attackera och debattera mot en socialdemokrat. Men fyra mot en är inte rättvist. Vi i Vänstern gillar rättvisa, så jag ska försöka jämna ut oddsen och kanske ta och recensera recensenterna. Jag ska börja så snällt som jag kan. Allt som de borgerliga partierna vill är inte dåligt. Men alla förslag har ett pris, och priset för deras förslag är för högt. Det priset är nedskärningar i vår gemensamma välfärd. För budgetar gäller principen allt eller inget. Det är alltså inte möjligt att säga nej till alla deras dåliga förslag och ja till de bra förslag som kan finnas. Budgetar är helhetspaket som man måste ta eller förkasta i deras helhet. Det kanske också förklarar varför de borgerliga partierna inte kan klara av att komma överens, som vi gör i den rödgröna alliansen. med vänner vill gynna jobben med sänkt skatt. Det är nog sant att sänkt skatt kan gynna jobben. Uppenbarligen tror vi i majoriteten det, för vi har ju sänkt skatten på arbete rejält . Vi har sänkt skatten för företag på kapitalinkomster och vi har slopat arvs- och gåvoskatten. Det gjorde vi inte av fördelningsskäl, utan det gjorde vi för att stärka de mindre företagen. Men vi tror inte så mycket på sänkt skatt som en säker väg till jobb att vi är beredda att finansiera skattesänkningar genom att skära i den generella välfärden. Där går det en skiljelinje mellan oss. och deras vänner tycks mena att skattesänkningar alltid är så bra att det alltid är värt att skära i välfärden för att finansiera sänkningarna. Det är en uppfattning som mer liknar en ideologisk tro än rationella överväganden. pågår det en tävlan inom borgerligheten om vem som ska föreslå mest när det gäller skattesänkningar och minskade inkomster i offentlig sektor. ser listan för de kommande tre åren ut så här: Etta är , inte oväntat, med 88,8 miljarder. Tvåa är med 82,6. Trea är kd med 67,3. Fyra är med 35,1. Det ryms alltså två centerpartier i den moderata inkomstminskarramen. Ryktena om att har släppt sina ambitioner tycks vara lite överdrivna. Alla i oppositionen talar gärna om den här listan. Det är en lista som är ett slags politisk stormarknad, med något för de flesta. Men, herr talman, det finns en annan lista också. Det är en lista som inget borgerligt parti vill tala så mycket om. Det är listan på de besparingar som ska finansiera alla de här skattesänkningarna och inkomstminskningarna. Placeringarna på den listan är desamma, men siffrorna är ännu högre. Man inte bara finansierar, utan man skär till och med ännu hårdare i välfärden. har 110 miljarder, 100,5, kd 88,3 och 52,5. Det är klart att deras sparprogram skiljer sig åt när siffrorna skiljer sig så mycket. Men de är också överens om mycket. Alla fyra är eniga om att tre saker: Försämringar i a-kassan och i sjukförsäkringen och en dramatiskt höjd bilförsäkring för alla. Alla utom är dessutom överens om minskade satsningar på miljöanslagen. och är också överens om att spara på biståndet till fattiga länder. Det är inte svårt att säga nej till deras alternativ. Det är ett alternativ som säger att måste skära i välfärden för att klara jobben och att måste välja jobb eller välfärd. Vi i säger nej till det valet. Vi i den rödgröna alliansen säger nej till det. Vi säger att ska klara bådeoch. Och det kan vi klara! Vi har redan visat att det är möjligt. Den svenska modellen och det rödgröna samarbetet har klarat sig långt bättre än andra länder i . EU:s finansministrar en av dem sitter där borta fick på ett möte ta del av en rapport beställd av det engelska ordförandeskapet från professor på . I rapporten konstaterades att det finns fyra modeller i : Medelhavsmodellen, som ger lite tillväxt och lite jämlikhet, Rhenmodellen, som ger hög trygghet men låg tillväxt, Anglomodellen, som ger god tillväxt men låg jämlikhet och så en nordisk, svensk, modell med både hög tillväxt och små klyftor. I rapporten rekommenderas i praktiken att alla länder i ska välja någon av de två modeller som gav bättre tillväxt. Varför vill den moderatledda alliansen att ska byta från en nordisksvensk modell till en engelsk modell när vi har en modell som i internationell jämförelse fungerar bättre än alternativen? Det är en modell som vi därför bör behålla, men självfallet förbättra. När vi konstaterar att den svenska modellen är bättre än både Bushs och Blairs alternativ påstår vi ju inte att är perfekt. Vi vet att många far illa i . Vi behöver göra mer för att minska klyftorna mellan klasser, kön och regioner. Vi behöver sätta förorterna i centrum för en politik som öppnar arbetsmarknaden för alla oavsett etnisk härkomst. Vi lovar inte allt åt alla. Vi ställer inte ut några löften om att skaffa 200 000 nya offentliga jobb till 2010. Men vi i vågar ställa upp både mål och visioner för vårt arbete. Vi kommer att slåss för fler jobb både i skolan, i vården och i äldreomsorgen. Vi kommer att arbeta för en arbetstidsreform som gör det möjligt att fördela arbetet jämnare på alla dem som vill och kan arbeta och fördela både obetalt och betalt arbete jämnare mellan kvinnor och män. Vi kommer att fortsätta att arbeta för att få bort lönegapet mellan kvinnor och män. Vi står för att vi är socialister, men det innebär inte att vi vill eller tror att bör eller kan förstatliga företag som , och . Det trodde vi kanske en gång när vi talade om att förstatliga , men den tron har vi lämnat. tar vi som moderna socialister upp kampen mot en global kapitalism. Vi lyfter fram vikten av att kunna använda både lagar och statliga företag som motmakter där marknaden fungerar dåligt. Elpriserna och elbolagens vinster och järnvägstrafiken är bara två tydliga exempel där alla kan se att marknaden inte är lösningen på alla problem. Vi säger att löntagarnas gemensamma pengar, till exempel i AP-fonderna, också måste kunna användas som motmakt mot globala spekulanter och för att kunna stärka jobben i . Vi har en politik för fler företag och fler jobb som finansieras direkt på marknaderna. Det är inte v som står i vägen det är som driver på. Vi driver på när det gäller både skatteregler, regelförenklingar och en aktiv näringspolitik. Det är en politik där närings- och miljöpolitik förenas. Samlade satsningar på miljöanpassade fordon som biogasbilar och statliga anslag för klimatinvesteringar är bara några exempel. Det finns en stark bas att bygga på. Börsbolagen visar upp rekordvinster. 2004 delade de ut i vinst. lär utdelningen ligga på 90 miljarder. pekar prognosen på 110 miljarder i utdelning. Vissa bedömare talar till och med om 170 miljarder i utdelning och återköp till ägarna från börsbolagen . Då är det svårt att förstå borgarnas ständiga svartmålning av näringsklimatet i . Då vore det väl vettigare att föra en diskussion om huruvida pengarna fördelas rätt? Regering och riksdag måste lyssna på förslag och krav från företagens sida. Men börsbolag och näringsliv kan inte bara fungera som en kravmaskin. Jag tycker att det är dags för regeringen att också ta upp en diskussion med företrädare för näringsliv och löntagare om hur vinsterna används och hur fördelningen görs mellan utdelning och investeringar. När kommer Nuder och att börja ta tag i den frågan? Det kan vi fråga oss. Vi måste göra mer för att stärka de mindre företagen. Det är farligt med fler och fler småföretag som är beroende av en enda storkund, ett börsbolag som ständigt begär lägre priser av sina underleverantörer. Det handlar helt enkelt om att öka efterfrågan på jobb, och då måste vi öka efterfrågan på de mindre företagens varor och tjänster också utanför gränser. Därför måste vi hjälpa dessa företag att bli stora på exportmarknaderna. Vi måste också hjälpa de mindre företagen att komma närmare forskning och produktutveckling. I budgeten har vi drivit på en nysatsning på för forskning i mindre företag. Det är en bra satsning. Men måste vi inse att inte är mer än vad som betalas ut i a-kassa i en kommun som . Så visst har vi anledning att göra mer. : Det här är den sista budgetdebatten för den här mandatperioden. Det är för all in och valet . Det är dags för alla partier att redovisa hela sin politik, inte bara godbitarna. Jag tycker att vi i har gjort det. Den rödgröna budgeten är tydlig, och den har recenserats på alla ledder. Men är det inte också dags att ge möjlighet för alla att recensera recensenterna? Jag vill uppmana er i oppositionen: Lägg korten på bordet! Väljarna vill ha svar. Ni kan inte passa hur länge som helst. Redovisa här i debatten hur ni ska spara in alla dessa miljarder kronor, och tala om vad det innebär för fördelningen mellan socialgrupper och mellan kvinnor och män! Jag har gjort min bedömning. Därför yrkar jag bifall till förslagen i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. Jag vill än en gång säga till de borgerliga partierna: Redovisa också era besparingar, inte bara godbitarna, och låt sedan väljarna få döma! 24 (): har vi en väldigt viktig budgetdebatt. Tre av de absolut viktigaste frågorna som man bör ställa sig är: Hur kommer vi att säkerställa jobben i ? Hur kommer vi att säkerställa svensk konkurrenskraft? Och hur kommer vi att verka för att göra det som är långsiktigt hållbart både i och i världen? Det är den typen av frågor som vi borde ha en givande diskussion kring. Jag tänkte börja med jobben. Jag blir förvånad när kommer med statistik som absolut inte stämmer. Han hävdar att vi ligger mycket sämre till än många andra EU-länder när det gäller hur många som har jobb. EU har ju ett mål om sysselsättning. pratar jag inte om arbetslöshetsstatistik eller siffran för arbetslösheten, utan EU har ett mål för den totala sysselsättningen som ligger på . Det finns tre länder som lever upp till det målet. Ett av dessa tre länder är . Så står sig i fråga om sysselsättningen, och det är väldigt bra. Men det är absolut inte så bra som det borde vara det tror jag att vi alla här är överens om. Det behövs förbättringar. Hur säkerställer vi då jobben ? Låt mig göra en liknelse. Om jag ska köpa en dammsugare är det bättre att köpa en dyrare dammsugare en som är energisnål, som håller och som gör att jag får lägre elkostnader än att köpa en billig dammsugare som kortsiktigt är billig, men som slukar mer energi och som går sönder , så att jag måste köpa en ny. Ungefär så måste vi se på de investeringar som vi gör. Det handlar om hårda investeringar, det vill säga investeringar i olika sektorer. satsar vi till exempel 100 miljarder på järnvägar i hela , så att hela kan leva. Det är en långsiktig, viktig investering. Vi satsar 2 miljarder på ombyggnationer i offentliga byggnader så att de ska bli energieffektiviserade eller ha egen elförsörjning genom solceller på taken. Det är en hållbar, viktig investering som ger jobb och som tryggar en välfärd . En annan del är de investeringar som vi från offentlig sektor gör i näringslivet. Där är det viktigt vilka branscher som vi ger bidrag till. Politiken påverkar näringslivet och vilka branscher som växer. En bransch som är väldigt avgörande för framtiden och där har en enorm potential som man än så länge inte har utnyttjat fullt ut men vi är på väg är miljötekniksektorn. Låt mig berätta en sak om miljösektorn. har miljöteknikexporten en större omsättning än trävaror, massa, möbler, data- och kommunikationsutrustning, malm och skrot av metaller, dryckesvaru- eller mejeriprodukter. är miljöteknikexport en väldigt stor och viktig sektor för . 2004 hade den en tillväxt på . Enligt alltså inte enligt eller någon annan miljöorganisation kommer 10 00015 000 nya arbetstillfällen att skapas enbart genom miljöteknikexport. Att stödja hållbara framtidssektorer, förnybar energi, miljöbilar, miljöbränslen, miljöteknik skapar möjligheter för morgondagens jobb, och det är också jobb som bidrar till en hållbar framtid. Tillsammans har Socialdemokraterna, gjort en hel del insatser som gör att vi nu har en boom när det gäller miljöbilar och miljöbränslen. Statoils försäljning av etanol som bränsle i bilar hade , jämfört med , ökat . Det är nu viktigt att säkerställa och trygga etanolproduktionen i . Småföretagen är väldigt viktiga. På miljöteknikområdet i när det gäller både exporten och den inhemska produktionen är av företagen småföretag med mindre än 50 anställda. Därför är det oerhört viktigt att villkoren för småföretagen förbättras. Där har vi gjort en hel del insatser. Vi är än så länge inte fullt nöjda, utan vi vill göra mera. Men ni kan inte blunda för att vi har genomfört förbättringar för småföretagen, och det är bra. En annan viktig sak att satsa på är människan. Det är en av viktigaste konkurrensfaktorer. Det innebär ett harmoniskt arbetsliv utan vilda strejker och en massa uppror. Det innebär ett tryggt samhälle där människor har ork att ställa upp för andra därför att de blir mindre egoistiska och tar ansvar för andra människor, ett samhälle med mer jämställdhet där människor vågar vara skapande. Här är en stark offentlig sektor väldigt viktig. Vi har gjort förnyade satsningar på det området som har varit nödvändiga. Men vi har också gjort satsningar på grupper som är viktiga, till exempel barnfamiljerna. Vi har höjt grundnivån i föräldraförsäkringen till per dag. Vi har höjt barnbidraget, och vi höjer också bostadsbidragen för flerbarnsfamiljer. Vi höjer underhållsstödet. Vi har satsat på hemlösa. Vi satsar också på glesbygden. Från och med retroaktivt kommer man att få en stimulans i glesbygdsområdena stödområde A, bland annat stora delar av och . Det är viktigt att utjämna skillnader i samhället och se till att vi har en trygghet. En viktig fråga där är den utsatthet som människor som är diskriminerade har. Här har vi gjort väldigt många insatser för att minska människors utsatthet. De är inte tillräckliga, men vi har gjort väldigt mycket som kommer att ge effekt. Det finns inga snabba lösningar för att komma till rätta med diskriminering och utanförskap. De 15 antidiskrimineringsbyråernas arbete tar tid. Det är ett viktigt arbete som ger resultat . kommer även de största myndigheterna att införa antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling, vilket är jättebra. Det har man i . Det bidrar till att minska diskrimineringen både på grund av kön och etnisk tillhörighet och på grund av funktionshinder. De företag som blir fällda för diskriminering får helt enkelt inte delta vid offentlig upphandling. Det här är ett sätt för staten att ta ansvar för att bidra till att motverka diskriminering. Sedan finns det mycket mer man kan göra på det området. En av de satsningar som verkligen måste göras är på dem som på grund av den diskriminering som har funnits har hamnat helt utanför. Det är något som också är ett kommunalt uppdrag, men som det finns förbättrade möjligheter att ta tag i nu med de ökade resurser som kommuner och landsting har fått. Jag vill avslutningsvis bara säga att man blir väldigt förvirrad över vad den borgerliga högeralliansen vill. Vad vill de tillsammans? På miljösidan till exempel är det ganska uppenbart att har en politik som skulle vara ett stort miljösvek. Gröna jobb i hela landet kommer att ersättas av färre jobb och gråa jobb i , därför att politik är inte bara miljövidrig utan innebär också en försämring av situationen i hela landet. möjligheter att skapa företag och utveckla spetskompetens inom framtidsbranschen miljöteknik när det gäller miljöbilar, miljöbränslen och förnybar energi kommer att ersättas av tillfälliga byggarbeten vid motorleder. Det är ingen framtidsvision för . Totalt sett har budgetförslag enbart en negativ miljöpåverkan som motsvarar nästan . Det är en otrolig försämring. Jag undrar om de andra partierna i högeralliansen vill delta i den nedrustning av miljö, jobb och glesbygd i som politik kommer att innebära. 25 Finansminister (): , närmare bestämt , presenterade regeringen budgetpropositionen . I propositionen, som ligger här framme på bord för behandling , gjorde regeringen bedömningen att den starkt exportledda tillväxt som har haft , som har gjort att har haft betydligt högre tillväxt än genomsnittet i den europeiska unionen, kommer att övergå i en inhemskt driven tillväxt. Det är en tillväxt där investeringarna tar fart, där den offentliga konsumtionen utvecklas starkare och inte minst den privata konsumtionen, hushållens inköp och investeringar, förbättras kraftigt. Den inhemska ekonomin är per definition mer sysselsättningsintensiv än den exportledda industrin. Regeringen gjorde bedömningen i budgetpropositionen att situationen på arbetsmarknaden successivt kommer att förbättras. Vad har hänt sedan jag senast stod i denna talarstol och lade fram budgetpropositionen? Är det mer eller mindre motiverat att försämra villkoren för de arbetslösa, de sjuka, de förtidspensionerade, de föräldralediga allt det som de borgerliga partierna vill? Är det motiverat att följa de borgerliga partiernas förslag för att få i gång den svenska ekonomin? Låt mig peka på tio indikatorer som har presenterats sedan budgetpropositionen lades på bord. För det första: Enligt har hushållens syn på den egna ekonomin stärkts . För det andra har detaljhandelsindex från visat att omsättningen i detaljhandeln har ökat jämfört med . För det tredje har statistik från visat att orderingången till industrin steg . För det fjärde: har visat att antalet nyanmälda lediga platser ökat jämfört med . För det femte: Inflationen är fortsatt låg. Den senaste siffran visar på en inflation på .