prot · GT0947 · 2005-12-08 00:00:00 — När det gäller finansieringsfrågan tycker vi naturligtvis att det måste finnas ett system för det här även fortsättningsvis så att vi kan uppnå de mål som vi vill uppnå. Målfrågorna togs också upp. Ja, vi hade en synpunkt på målen när det gäller volymmål och att vi ska införa detta så att vi får en tydlig signal till alla som berörs av det här att det ska satsas på bostadsbyggande framöver. 15 () replik: Men varför kommer inga förslag då? Ni har ett budgetsamarbete. Jag har varit i , och jag saknar de konkreta förslagen. Jag kan också konstatera att även i dagens behandling avslås förslag. Jag var nu väldigt konkret. Jag tror att det finns mycket kan göra för att se till att skapa goda förutsättningar för att det byggs, att det byggs kontinuerligt och att konsumenternas efterfrågan hamnar i fokus. Jag kan konstatera att det väl är den frågan alla ställer sig nu: Varför kommer inga förslag? är delaktigt i detta. Jag tycker att det finns en stor skillnad i det bidrar till i samarbetet kontra det jag hör från talarstolen, det vill säga att det finns väldigt mycket mera ambitioner. Men varför kommer inga förslag? Jag vill också kommentera bostadsfinansieringssystemet. Jag noterar kritik kring räntebidragssystemets avveckling etcetera. Vi har också i uppmärksammat det som man inte fick uppmärksamma i den här utredningen, det vill säga att man också kan sänka och avveckla fastighetsskatten. ville inte vara tydlig på den punkten, men jag måste fråga: Varför fick man inte göra en förutsättningslös utredning? Man noterar även här att den frågan hänger ihop med frågeställningen generellt sett kring bostadsfinansiering. Det tycker jag också att jag skulle vilja ha ett svar på. behöver ge svar på dessa frågor: Varför kommer inga förslag? Varför får man inte utreda förutsättningslöst? 16 () replik: Jag noterar att tycker att vill göra mer för bostadspolitiken än vad vi lyckas åstadkomma i majoriteten. Vilka frågor som man får ta upp i en sådan här utredning styr ju faktiskt inte över. Det är ju en regeringsfråga, och det måste man ha respekt för. När det gäller fastighetsskatten kan jag konstatera att era ändringsförslag är peanuts i sammanhanget. I kronor och ören är det i princip ingenting. Tyvärr är det så. Det handlar om för en normalvilla som betalar i fastighetsskatt. Taxeringshöjningen innebär ungefär lika mycket. Ni kommer ingenstans med det där. Ni säger att ni ska göra saker, men ni gör ingenting. Låt mig sedan bara konstatera att i fråga om hyresrätterna, som jag pratat väldigt mycket om, vill ha ett åtgärdspaket där det ska ingå friare hyressättning för nyproduktion, förskjuten infasning av fastighetsskatten, begränsningar i möjligheten att överklaga hyran i nyproduktion, en effektivare planprocess, lokalt anpassat strandskydd och några saker till. Jag ser dock inte att detta verkligen påverkar bostadsbyggandet eller hyresnivåerna. Det gör däremot andra saker som ni vill göra, som att ta bort den hyresledande funktionen för de kommunala bostadsföretagen. Jag tycker att fastighetsägarnas anmälan till EU på ett mycket tydligt sätt talar om vad man vill åstadkomma högre avkastning, tjäna mer pengar på hyresrätterna. Detta ska naturligtvis betalas av någon, och det blir av de boende, av hyresgästerna. Så det ni egentligen vill göra är ju att höja boendekostnaderna för människorna. 17 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 13 under punkt 6. betänkande, som debatteras, är mycket intressant. Det visar vad varje enskilt parti har för visioner för samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande i . Det är i detta betänkande som var och en kan hämta hem partiernas olika ställningstaganden, eller se att inga ställningstaganden finns. Där kan man också se vilka frågor inom bostadssektorn i varje fall vissa partier kommer att driva inför valet . Ruggig statistik om bostadsbristen. 430 personer söker varje ledig hyreslägenhet i . Vi tar det igen. I genomsnitt söks varje ledig hyresrättslägenhet i av 430 personer. En får den. Resten får fortsätta att leta. Bara har närmare två miljoner ansökningar kommit in till 4500 lediga lägenheter. Detta är ett citat från . Göteborgarnas situation är dessvärre inte unik. Så ser det ut runtom i vårt land. Byggandet i är alltför lågt. Även om nybyggnationen ökat något har det skett från en alltför låg nivå. Majoriteten av kommuner uppger att de har bostadsbrist. Utvecklingen har gått åt helt fel håll. När regeringen nu säger att den når sina mål undrar jag: Till vilka är målen anpassade? Är det till konsumenterna eller till regeringen? Det kanske inte är så underligt att det enda gör i luciatåget, som beskrev, är att lysa med sin frånvaro när vi debatterar viktiga frågor i kammaren. Ungdomar är en utsatt grupp på bostadsmarknaden. Det är de som drabbas hårdast när det inte finns några bostäder. Alltfler tvingas bo kvar hemma hos sina föräldrar under allt . studentkår har visat att 30 000 studenter står i bostadskö. har därför valt att satsa lite extra för att komma i gång med byggandet av just studentbostäder. Segregationen är stark i . I har det hållits en extra debatt om det. Ett av de tunga argumenten för Socialdemokraterna, när de införde en reglerad bostadsmarknad, var att ge alla samma möjligheter och motverka segregation. Alla ska med, sades det på sossekongressen, men det stämmer dessvärre inte i . Även om tanken varit god råder det på den svenska bostadsmarknaden en långt gången segregation, såväl ekonomisk som etnisk. Obalanserna på bostadsmarknaden har lett till en snabb ombildning av hyresrätter till bostadsrätter. Det är ett tecken på att något är fel. Skevheterna i dagens system gör att bostadsrättspriserna rusar i höjden och entreprenörer och byggbolag drar sig för att bygga det som efterfrågas, hyresbostäder. Det byggs för lite, men det som finns underhålls inte heller. återkommer till den frågan, men jag vill ändå beröra den lite grann. som underhållsbehovet är stort finns där möjligheter. Genom att inte enbart satsa på upprustning utan också ha med ett nytänk och föra in energi- och miljöfrågorna kan detta bidra till att vi får ett långsiktigt hållbart boende, om bara viljan finns att göra någonting. Det saknas en aktiv bostadspolitik från regeringens sida. som problemen syns allt tydligare, och de är många, är förslagen från regeringens sida få. De bostadspolitiska ambitioner som uttalat sig om i massmedierna vi bostadspolitiker får på så sätt kännedom om dem innehåller många vackra ord men bara ett konkret förslag: en ny utredning. Det är häpnadsväckande. Det har inrättats ett nytt departement, Samhällsbyggnadsdepartementet, och man har till och med bytt bostadsminister, men det blir inga resultat. Vad väntar ni i majoriteten på? Folket har i alla fall väntat alldeles för . Det måste till en ny regering med som stark motor, för ser lösningar på problemen. Det är inte nattsvart överallt, men det krävs ett nytänk. Problemen med dagens bostadssituation beror till viss del på obalanserna på bostadsmarknaden och det alltför låga byggandet. Med en väl fungerande bostadsmarknad skulle negativa aspekter som bostadsbrist och svarthandel motverkas och fler människor kunna påverka sin situation. Det låga byggandet har flera förklaringar. En av de populäraste, om man nu kan uttrycka sig så, är att det är ineffektivitet och bristande konkurrens som håller uppe byggkostnaderna. Detta stämmer i mångt och mycket. Utredningar och rapporter har visat på tydliga brister, inte minst i form av ineffektivitet och dessvärre också slarv och slöseri. har Byggkostnadsforum visat att det finns skillnader, att det även finns goda exempel. Vi får inte glömma den biten. ser en stor potential i Byggkostnadsforums och byggindustrins fortsatta arbete. Byggkostnaderna är dock inte den enda förklaringen till varför det ser ut som det gör på bostadsmarknad . De svenska byggkostnaderna är inte högre än i resten av , men boendekostnaderna gräver ett djupt hål i konsumenternas plånböcker. Det är oacceptabelt. De svenska boendekostnaderna är bland de högsta i . Även planprocessen måste reformeras. En alltför utdragen planprocess slår hårt mot konsumenterna, som inte får bostäder. Den slår också hårt mot de mindre entreprenörerna i byggbranschen, som inte har samma resurser och samma uthållighet som de stora. Här ser vi att både mångfald och konkurrens minskar på marknaden. Plan- och bygglagsutredningen har haft till uppgift att göra en välbehövlig översyn, men fortfarande lyser de konkreta förslagen med sin frånvaro, och vi i kammaren har alltså inte kunnat ta ställning till dem. Planprocessen och handläggningstiderna hos myndigheterna måste uppdateras och även förnyas så att vi får ett snabbt agerande. Det behövs också en uppföljning av hur kommunerna hanterar sina översiktsplaner. Alltför många har föråldrade planer som bara betjänar bokhyllan! En av de stora bristerna i Socialdemokraternas bostadspolitik är oviljan att reformera hyressättningen. har bland de äldsta bostads- och hyresregleringslagarna i . Det är ett system som konstruerades för länge sedan och som inte fyller sitt ursprungliga syfte eller över huvud taget är anpassat till dagens förhållanden. Alltfler bedömare som vi möter uttalar sig för behovet av en förändring. kräver en reformering av hyressättningssystemet. Vi vill se ett system som ger utrymme för en lägesfaktor. Vi vill se ett system som bygger på avtalsfrihet för hyressättningen av nybyggda lägenheter. Det här är åtgärder som är övertygat om skulle stimulera till nybyggande och även få bort de värsta avarterna på dagens bostadsmarknad. Den stora utmaningen för bostadsmarknaden tror vi är miljöområdet och energifrågan. finns ny teknik för att bygga energieffektivt, och även om de hus som byggs lever upp till satta normer finns det en oerhörd potential för förbättringar. Den stora energibesparingen ligger ändå i befintlig bebyggelse. Det är därför som också prioriterar underhållsberget och vill göra någonting åt det. Men det är viktigt att det är moroten som driver på folk att rätta in sig, så att säga, och göra någonting åt den här frågan. Man får inte driva fram förändringar med piska. Det är därför viktigt att regelverket inte straffar den som genomför energibesparande åtgärder utan att det i stället skapas positiva incitament för den som vill förändra. har en vision för framtidens byggande. bostadspolitik grundar sig på en vision om ett boende med valfrihet och mångfald. Det handlar om ett tryggt boende för ung, för gammal, för man och kvinna ja för alla medborgare. Vi vill se en bostadsmarknad där var och en har möjlighet att påverka sin boendesituation. Vi får inte heller glömma bort att göra våra bostäder och våra samhällen tillgängliga för dem som har någon form av funktionsnedsättning. En stor del av vårt bostadsbestånd saknar hiss. står vi inför en utmaning att alltfler blir äldre, och vi har en vårdpolitik som säger att alltfler ska vårdas hemma. I vision präglas samhället av mångfald, och det gäller för boendet att det ska vara lika naturligt att bo i en hyresrätt eller bostadsrätt som i egna hem, ägarlägenheter eller att bo kooperativt. Det är därför viktigt med kravet att staten ska ha ett neutralt förhållningssätt till olika bostadsformer. Det är människorna själva som ska ges förutsättningar så att de kan välja var de vill bo, i stad eller på landsbygd, eller hur de vill forma sitt boende. Staten ska vara med som en aktör och skapa förutsättningarna, men det finns fler på den här marknaden som ska vara med och ta sitt ansvar kommunerna, entreprenörerna och var och en av oss. Allmännyttan är en naturlig del på en bostadsmarknad av mångfald, och det är glädjande att se att allmännyttans företrädare arbetar aktivt med hur man ska forma sig . De vågar faktiskt utmana sig själva. Och de ställer sig frågan: Hur ska det bli ? Ska de kommunala bolagen vara för de svagare grupperna på marknaden, eller finns det en vidare marknad? Här behövs det ett större ansvarstagande också av alla aktörer. vill se en ökad mångfald inte bara på bostadsmarknaden utan även på byggmarknaden. Fler aktörer stimulerar konkurrens och effektivitet. Jämställdhetsperspektivet måste också finnas med i bostadspolitiken. Det är tro det eller ej faktiskt inte så vanligt att vi är så många kvinnor som handskas med bostadsfrågor i , men vi har blivit alltfler. Just nu är vi från alliansen fyra kvinnor som är, så att säga, talesmän. Jag hoppas att det ska ha en efterföljd ute i samhället så att alla kvinnor känner att det här inte är någon hård materia att handskas med, utan det handlar faktiskt om att bygga hem. Det handlar om att ordna ett samhälle där vi alla är med. Allt hänger samman. Men även olika åldrar måste få vara med. Ska vi få ett hållbart tryggt samhälle måste vi lyssna, lära och ta till oss av allas erfarenheter. Så vi lyssnar också gärna till männen, eller hur? vill också se ett livscykeltänkande i byggandet. Vi vill se en helhet. Det gäller att man inte bara ser ett enskilt räkenskapsår, utan bostäderna och samhällena ska stå där under en . Därför gäller det att inte bara se ekonomin utan även energi- och miljöfrågorna och demokratiseringsprocessen. , fru talman! Bostadspolitiken är i stort behov av förändring. Det behövs långsiktiga och klara spelregler för alla parter. Med tydliga förutsättningar för byggandet finns också möjligheten att bygga för människors behov, att ordna ett bra samhälle. sätter människan före systemet. I detta anförande instämde (). 18 () replik: Först har jag några kommentarer till inlägg i debatten. Du vill ha bättre konkurrens på bygg- och bostadsmarknaden. Ja, det vill vi nog alla. Självklart är det så. Då har vi valt en väg, så att säga, där vi vill stimulera ett bostadsbyggande, upprätthålla en hög jämn nivå i bostadsbyggandet. Det tror vi är den bästa medicinen och det bästa receptet för att fler ska kunna vara aktörer på byggmarknaden. Jag skulle vilja veta vilket recept har när det gäller konkurrensen. Sedan sade du att du vill ha en lägesfaktor eller att lägesfaktorn ska vara tydlig i hyressättningssystemet. Den finns ju redan i bruksvärdessystemet, som en del av många andra, där man pratar om trygghet och om många andra faktorer som ska vara grundande för hyran. Frågan framför allt är ju om den hyresledande rollen ska vara kvar eller inte för de kommunala bostadsföretagen. Det vill jag veta hur ställer sig till. Om den försvinner, om man inte sätter en skälig hyra efter en självkostnadsprincip, tror jag att risken är att vi får en helt annan debatt om på vilken nivå hyrorna ska sättas. Fastighetsägarna har gett en signal om hur de ser på det här. Delar fastighetsägarnas syn på detta? Underhållsberget är vi också överens om att vi måste göra någonting åt. Vi försöker att stimulera fram en ökad ombyggnation. Vi måste göra mycket mer på det sättet. Det enda jag har hört om från i den frågan är ett hissbidrag. Det är vi faktiskt överens om. Men jag har inte hört någonting om alliansens övriga partiers syn på detta. är faktiskt ensamt om den ståndpunkten, så jag vet inte hur ni ska få fram det heller. 19 () replik: När det gäller frågan om konkurrensen och att få fram fler aktörer på marknaden säger allihop om den genomreglerade bostadsmarknad vi har : Ta bort den. Vi kan inte ha det så här överreglerat. Det är ganska enkelt. Se över hela lagstiftningen. Se efter vad det är som hindrar och hur man kan riva hinder och göra det tillåtande. Vi måste få enklare regler. Vi måste också få en långsiktighet. Det vet mycket väl. Ni är med och bestämmer hur det ska vara. Ni är ju med i regeringsställning, näst intill i varje fall. Ni vet mycket väl att det har varit en väldig ryckighet. Man har infört olika typer av bidrag. Man har bestämt att det måste vara si och så många kvadratmeter, annars blir det ingenting. Det gäller , sedan tar man bort det, gör om det och gör någonting nytt. när man håller på med denna ryckighet undergräver man konkurrensen i samhället. Vi kan inte ha det på det sättet. Det är vad vi vill peka på för del. Bort med den överreglerade bostadsmarknaden. 20 () replik: Jag vet inte om jag blev riktigt klok på det som sades. Vad är det för regleringar som ska underlätta? Ska vi tillåta ett sämre byggande? Ska bostäder bli billigare på grund av att man har sämre kvalitet eller standard? Är det sådana regler som ni vill förändra? Eller är det som ska förändras? Vi vet att det kommer förändringar i när propositionen läggs på bord. Den ändrar lite förutsättningar för detta och ska se till att det blir bättre bostäder, och med förhoppning om att det ska gå lite snabbare. Jag tror att man i diskussionen ibland överdriver hur långa processerna är. Det finns exempel på att de är väldigt långa. Men visade att det i genomsnitt inte var fallet. Var finns den långsiktiga stabila bostadspolitiken i förslag? Det finns hissbidrag, bidrag till studentbostäder, och sedan ska man se över hyresregleringen. Jag är inte riktigt säker på vad ni menar med att se över hyresregleringen och på vilket sätt det ska göras. Lägesfaktorn finns redan i bruksvärdesprincipen och i systemet. Vad är det ni vill åstadkomma med långsiktigheten och översynen som talar sig varm för? 21 () replik: Det är uppenbart att försöker att sprida någon falsk myt om att han absolut inte vet var står i bostadsfrågorna. Så är det inte, . Både och jag har suttit i . Det har varit av en socialdemokratisk maktkoncentration. har varit med och sagt: Nej, nej och nej till alla typer av förändring. beskriver mycket väl de frågor som vi vill driva. Men varför inte ta till sig dem, ? Varför har ni den här misstron? Det är fullständigt nonsens när försöker göra gällande att vi från eller någon annan från alliansen skulle vilja ha ett dåligt boende. Det handlar inte om det. Det är snarare tvärtom. Vi vill titta på underhållsberget. Underhållet är alldeles på tok eftersatt. kommer senare att beskriva hur vi vill komma till rätta med det. Ta till dig det, ! Jag skulle vilja uppmana alla som lyssnar på den här debatten: Plocka hem och kom gärna med direkta frågor till oss var och en om vad varje parti står för. Det är onekligen intressant att se hur tafatt är i de här frågorna och hur lite Socialdemokraterna har gjort. Och bostads- och samhällsbyggnadsminister 22 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får påminna om att den här repliken gäller . 23 () replik: Jag måste få ge den repliken. försöker att svartmåla och göra en dyster stämning för alliansen. Ifrån alliansen är vi positiva och jobbar jätteaktivt med att försöka få i gång byggande. 24 (): Bostadssektorn är ett viktigt och komplicerat området. Det innebär att bostadspolitiken inte kan ses isolerat från andra politikområden. När utformningen och inriktningen av bostadspolitiken läggs fast måste därför samspelet med en rad andra politikområden vägas in. Det gäller så viktiga områden som miljö, energi, transporter, socialpolitik, konsumentpolitik, integration, regional utveckling, arbetsmarknad, skattepolitik och den ekonomiska politiken i stort. För byggnaders och människans del är livscykelperspektivet viktigt, men det är en komplicerande faktor. Det normala är att den unga familjen har relativt låga inkomster och en osäker framtida inkomstutveckling som behoven växer när barnen kommer. När sedan barnen har flyttat hemifrån har familjen ofta både större inkomster och mindre behov av utrymme. i livet kommer ytterligare förändringar. Det kan skapa både ett finansieringsproblem och öka kraven på rörlighet på bostadsmarknaden. Konsekvenserna av och problemen med bostadspolitiken kan också se mycket olika ut mellan stad och land och i olika delar av landet. Därtill kommer önskemål om rättvisa mellan olika regioner, boendeformer och generationer. Sammantaget gör detta boendet till ett politikområde med stora förutsättningar för svårlösta målkonflikter. Trots att boendet är en mycket stor post i hushållens budget, en viktig uppgift för kommunerna och en viktig sektor på nationell nivå är inte bostadspolitiken uppmärksammad i förhållande till dess vikt. Den diskussion som ändå finns utgår alltför ofta från sektorsintressen, regionala förhållanden eller privata bostadserfarenheter i stället för ett helhetsperspektiv. har det skett något av ett systemskifte i bostadspolitiken. Förenklat uttryckt handlar det om att inflytande för stat och kommun har minskat medan inflytandet från marknaden och särskilt för de största byggbolagen har ökat. Subventionerna har minskats radikalt. Beskattningen har ökat i jämförbar utsträckning. Kommunernas instrument när det gäller planering, markanvisning och kvalitetskontroll har försvagats. har skilt på tre olika sorters byggherrar: de som bygger för att bruka byggnaden själva, de som bygger för att förvalta, till exempel hyra ut lägenheter, och de som bygger för att sälja vidare. Det är den sistnämnda gruppen som dominerar bostadsbyggandet. Denna utveckling bidrar till åtminstone fem problem. Spekulationsproduktion av bostadsrätter för välbärgade kunder överbetonas. Det byggs för lite hyresrätter och kooperativa hyresrätter. Byggare frestas i ökande utsträckning till slarv och dålig kvalitet vilket dels främjas av tidspress, dels underlättas av korta garantitider och byggande för försäljning till mindre starka beställare som bostadsrättsföreningar. Vidare finns det en överbetonad strävan att minska kortsiktiga byggkostnader även när detta leder till högre långsiktiga driftskostnader. Det är särskilt bekymmersamt när det gäller energianvändningen. Det byggs fortfarande områden med brister i balansen mellan bostäder, kommersiell service, offentlig service och tillgång till rekreations- och andra grönområden. Dessa problem är alltför omfattande inom bygg- och bosektorn . Det bostadspolitiska systemskiftet är självfallet inte den enda anledningen till problemen. Politiska beslutsfattare bidrar på andra sätt, till exempel genom att ta mycket betalt för tomter och skynda på processen i olika led för att visa handlingskraft inför väljarna. Det finns mot den nu beskrivna bakgrunden anledning att sätta in åtgärder för att komma åt problemen. Jag vill för min och del lyfta fram tre områden som bör prioriteras. Det behövs starka beställare utan ekonomiska bindningar eller andra lojaliteter till utföraren. Därmed kan beställaren bättre ställa lämpliga och tydliga krav. Det behövs tillräckligt med tid för en kvalificerad projektering och byggande. Tidspress främjar fusk och gör det svårare att dra lärdomar av erfarenheterna. Det behövs en bättre koppling mellan byggande och förvaltning. Projektering och byggande bör i större utsträckning ses som förberedelser till långsiktigt brukande och förvaltning. Regeringen bör mot denna bakgrund se över vilka insatser som måste till och därefter återkomma till med förslag i syfte att stärka långsiktiga hänsyn i planering, byggande och förvaltning av bostäder och bostadsområden. Några exempel på åtgärder är att stärka kommunernas ställning i planeringsprocessen och att förbättra småföretagande förvaltarbyggherrars ställning inom bostadsbyggandet. Eftersom en återuppbyggnad av den kompetens som gått förlorad i kommunerna knappast är realistisk för många kommuner inom en överskådlig framtid kan andra samverkans- och arbetsformer behöva utvecklas. Boendet är en ur social synpunkt särskilt viktig del av konsumtionen. Boende lyfts fram som en social rättighet både i FN-deklarationen, artikel 25, och regeringsformen. Men bostaden kan inte ses som vilken konsumtionsvara som helst. Till skillnad från de flesta andra konsumtionsvaror förväntas bostadens livslängd normalt överstiga ägarens. Få andra konsumtionsformer är investeringar förenade med möjligheter till värdestegring, intäkter som saknar samband med någon prestation, eller spekulationsvinster. Därtill kan den enas boende påverka den andras boendemiljö. Konflikt om vem som ska få del av värdestegringar eller spekulationsvinster, och vilka konsekvenser detta ska få för bostadskonsumtionen, är en framträdande del av den bostadspolitiska debatten.