prot · GS09122 · 2005-05-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Allmän debattimme 1 (): började en miljon elever sin dag i den svenska skolan. För många är det roligt att gå till skolan, att lära sig saker, att träffa kompisar och att möta kunniga och engagerade lärare. Men för alldeles för många är varje skoldag en mardröm. Fler än 100 000 elever gick till skolan med ångest och ont i magen. För dem väntar en ny dag med glåpord, förföljelse, psykiska och kanske också fysiska trakasserier. Det handlar om alla dem som mobbas i sin vardag. Skolan ska, eller borde åtminstone, vara en trygg plats där barn och unga får utvecklas och lära sig i lugn och ro. Det borde för var och en vara en dröm att få gå till skolan. Alla borde lära sig att respektera varandra, att se varandra som människor, fostras för ett liv som ansvarstagande vuxna, som med empati och medmänsklighet möter andra människor i en skola där det är klart och tydligt vad som gäller för elevernas skull. Så är det inte . kom ytterligare en larmsignal. En undersökning visade att fyra av tio lärare ägnar en betydande del av sin arbetstid till att skapa lugn och ro i klassrummet. är det akuta bråk. Svenska elever kommer , de får ingen arbetsro, och lärare och annan personal blir utsatta för våld på jobbet. frågade jag här i högste skolpolitiker, den socialdemokratiske skolministern, om det inte var dags att göra någonting åt detta att införa nolltolerans mot mobbning, att ta vara på de förslag som lagts fram. En uppmärksam tv-tittare hörde av sig. Hon hade räknat antalet gånger som ministern använde ordet förtydliga i sina inlägg. Det var fem gånger. Så sällade sig den ministern till raden av socialdemokratiska pratministrar som pratar men inte levererar, som ser på när barn går till skolan för att brytas ned och som låter de vuxna stå maktlösa vid sidan av. Det kan inte vi kristdemokrater acceptera. Vi vill ha förändring. Vi vill att värderingarna om respekt för varandra genomsyrar skolan, att alla skolor ska bekämpa mobbning, att vuxna ska vara vuxna, att lärare ska vara lärare och att skolan ska vara ett gemensamt ansvar för familj, elev och skolpersonal. Inget barn, inte ett enda, borde lida i sin vardag. Därför, herr talman, behöver en ny regering och en ny skolpolitik som fokuserar på handling för att skapa en trygg skola där det finns tid för kunskap, en skola där det är nollvision i arbetet mot mobbning, en skola där ingen någonsin hålls tillbaka och ingen lämnas efter. 2 () replik: Jag tycker att det är alldeles utmärkt att en företrädare för borgerligheten talar om vikten av att arbeta med värdegrundsfrågorna i skolan. Vi socialdemokrater har haft problem när vi har velat hävda vikten av att skolan ska stå för både kunskap och fostran. Då har det hånats från borgerligt håll. Det är skönt att säger att vi också ska arbeta med värdegrundsfrågorna. Jag vill erinra om att gjorde ett sällsynt starkt jobb när hon drev värdegrundsfrågorna i skolan mycket hårt. Detta har fått en stor betydelse för utvecklingen i den svenska skolan. Och ser vi de facto insatser när det gäller mobbning och så vidare i skolorna på ett helt annat sätt än vi gjort tidigare. Ministrarna ska leverera, sade . Det är precis det som har gjort. Han lade fram en lagrådsremiss när det gäller åtgärder mot kränkningar, mobbning och trakasserier i skolan. Det är precis det som skolan behöver. 3 () replik: Det är en smula paradoxalt att höra tala om värderingar i skolan. Har glömt bort att värderingarna konsekvent bekämpats i den svenska skolan, de värderingar som står för respekt för varandra och för människovärde, de goda värderingar som vi människor behöver ha med oss under vårt vuxenliv och under hela vårt liv? talar om satsningar som gjordes för sedan. Men har glömt bort att det är av eleverna i den svenska skolan som har blivit illa behandlade enligt undersökningar. Fler än var fjärde elev har utsatts för sexuella kränkningar, och det förekommer kränkningar även beroende på ursprung och läggning eller av andra orsaker. Det kan väl ändå inte vara nöjd med? Det är ju därför, herr talman, som vi kristdemokrater går mycket längre än vad Socialdemokraterna och deras stödpartier klarar av genom att lägga fram ett konkret paket av åtgärder för att åstadkomma nolltolerans mot mobbning i skolan. 4 () replik: lade fram den lagrådsremiss som sannerligen innehåller nolltolerans mot mobbning, som ställer mycket höga krav på varje huvudman, både kommunala och fristående skolor, att se till att barnen blir respekterade i skolan och som kommer att motverka trakasserier mot barn, vare sig det gäller det sexuella området eller andra områden. 5 () replik: Den lagrådsremiss som regeringen lade fram innehåller inte de förändringar som behövs. Dessa förändringar har i stället dragits i den socialdemokratiska långbänken. De kom i . Flera inom detta område, lärare och personal, efterfrågar just de förändringar som handlar om att lyfta fram värderingar, att ha nolltolerans mot mobbning och att se till att det är självklart att det inte förekommer oro, mobbning och trakasserier i den svenska skolan. Dessa förslag har regeringen konsekvent dragit i långbänk, och det är ännu mycket långt kvar för Socialdemokraterna att leverera på den punkten. Det är därför som vi kristdemokrater fortsätter att driva på på punkt efter punkt för att skapa lugn och ro i den svenska skolan. 6 (): Det var i går. Jag ska tala om skolan, men jag börjar i . Under när tyskarna ville stävja motståndsrörelsen plockade de ut en hel del människor som de tyckte var farliga för dem och placerade dem i koncentrationslägret . Där kunde man inte bedriva ett öppet motståndsarbete, men man sysslade med historia och litteratur. Man diskuterade , och var hjälten som gör motstånd. var han som säljer sig åt alla. Jag ville börja där för att påminna om hur viktigt kulturarvet är, hur viktig bildningen är. Det gäller att möta varandra i gemensam kunskap. Vi har förlorat väldigt mycket i den svenska skolan på detta område därför att alla skolreformer som ägt rum efter slutet av 60-talet var fruktansvärt fixerade på nutid och framtid. Väldigt ofta tappades kontakten med den gamla kunskapen bort. I en väldigt intressant skoldebattbok ett högriskprojekt skriver : För vår generation var skolan något man borde nedmontera för att få ett bättre och mänskligare . tycker precis tvärtom. tycker han att det var fel att man nedmonterade så mycket i skolan och att skolan har en väldigt viktig roll som motståndscentrum till destruktiva krafter i samhället. I detta motstånd har skolan en oerhört stark hjälp från bildning och kulturarv. Vi får inte glömma att det som hände till exempel i koncentrationslägret i har att göra med vår identitet, med norrmännens identitet. Den gamla kunskapen som väldigt ofta av skolreformisterna beskrivs som ett slags klassbunden och väldigt begränsad kunskap är faktiskt en del av vårt inre jag om man arbetar ordentligt med det. Vi får alltså jobba mycket systematiskt för att få tillbaka kontinuiteten i dialogen mellan det förflutna, och det som vi tror kommer att bli framtiden. Det första uppdraget är att rensa skolpolitiken från en hel del direkt missvisande föreställningar om kunskap och lärande. 7 () replik: Tack, , för en lysande bild av vad bildningen betyder för människan. Det är därför som arbetarrörelsen också trycker på bildningens betydelse för alla människor, inte bara för några. föreslår att gymnasieundervisningen skärs ned med . Vad är det som ungdomar i gymnasieskolan ska förlora? Är det kunskaper om ? Är det kunskaper om religion? Är det kunskaper om historia? Är det sådana kunskaper som kan göra livet rikare för alla, inte bara för några? 8 () replik: vill inte att kunskap ska blandas hur som helst i en odefinierad, ostrukturerad soppa. Det är vad som händer i dagens gymnasium. Jag vill också påminna om att då jag var aktiv i en förening för kunskap i skolan tillsammans med en mycket typisk representant för arbetarklassen, , fick vi höra från socialdemokratiska ledande politiker att vi var fascister när vi talade om kunskap och bildning. 9 () replik: Jag vill fråga : Är det en odefinierad soppa när byggnadsarbetaren får kunskap om i den utbildning där han också lär sig om tekniska uppgifter? Är det en odefinierad soppa när killen på industriprogrammet får lära sig engelska som han kommer att behöva ute i samhället? För oss socialdemokrater är detta att låta bildningen genomsyra hela gymnasieutbildningen för alla. 10 () replik: Odefinierad och ostrukturerad är gymnasieutbildningen för väldigt många elever som inte hittar sin plats i den. När jag talade om bildningen talade jag om . borde vara känd redan i slutet av . Engelska borde sitta mycket bra hos alla elever i slutet av . Gymnasiet är en annan fas i lärandets utveckling. 11 (): De flesta som börjar skolan är väldigt förväntansfulla. Men när man kommer till slutet av är det alldeles för många som är uttråkade och trötta på skolan. Sanningen är att många av barnen i den svenska skolan har föräldrar som stöttar barnens skolgång och engagerar sig, har höga förväntningar, hjälper till med läxor och så vidare. De barnen klarar sig ofta väldigt bra, oavsett hur skolan är. Men det finns också många barn som inte har samma stöd. Frågan är vad skolan gör för dem. Ja, det är många bra lärare i många skolor som hjälper också de här barnen. Men det är alldeles för många som inte får hjälp därför att systemet i utan tydliga mål i skolan drabbar just de barn som inte har stöd hemifrån. hinner vi inte diskutera så många konkreta förslag. Men jag tycker att det är viktigt att fortsätta den debatt som initierade, nämligen den om att ändra attityden till skolan. Jag menar att Socialdemokraterna i har en negativ attityd till skolans uppgift. När man läser de gamla arbetarförfattarna i ser man hur de uppfattade att skolan öppnade dörren till en ny värld. Det skulle skolan kunna göra också . Det är ett mycket stort missförstånd att säga som många sagt i : att skolan kan lära ut så mycket därför att eleverna själva kan så mycket om datorer, engelska filmer och så vidare. Det är precis tvärtom! Skolan kan lära ut kunskaper som en förutsättning för att gå vidare. Skolan kan lära ut sammanhang, träna förmågan till reflexion, analys och så vidare, för det har inte alla med sig gratis från början. Men sviker skolan alltför många av dem som behöver hjälp med att höja ribban och öppna dörren till en ny värld. Skolans uppgift detta måste slås fast är inte att vara lik vardagsmiljön hemma. Uppgiften är inte att läsa samma böcker och se samma filmer som hemma, utan skolans uppgift är just att höja ribban och att låta var och en växa i sin egen takt och med höga förväntningar. Debatten om skolan har mest handlat om hur lärarna ska undervisa, om hur eleverna ska lära sig att söka kunskap etcetera. Däremot har debatten handlat väldigt lite om vad eleverna ska lära sig. Arvet ideologi vilar tungt ett arv som säger att det är omodernt och gammaldags att tala om behovet av baskunskaper, ett arv som talar om att det är förlegat att skolan ska lära ut kunskaper. I stället ska man just fokusera på metoder för inlärning. Men det finns ingen motsättning här i verkligheten eller borde inte finnas. Det är naturligtvis alltid viktigt att ha kunskaper med sig, och det är viktigt att med de kunskaperna också lära sig att söka fördjupning och gå vidare. Det är dags att våga säga att skolan, inte minst , ska fokusera på baskunskaper. Många ämnen är viktiga, men skolans viktigaste ämne är, vågar vi i säga, svenska både för språket, för att läsa tala, och skriva, och för bildningen. Det gäller då bildningsarvet, dagsaktuella idéer och samtidsbeskrivningar i litteraturen. Vi har sett av rapporter att svenska elevers förmåga till läsning, skrivning och räkning har försämrats . Både vårt eget och internationella rapporter visar detta. har också markerat att det är dags att tala om kunskaper och tydliga mål. Det är en nyhet i attityd, och det är positivt. väntar vi på att också Socialdemokraterna svänger när konsekvenserna av deras visioner om en betygsfri kravlös skola, där inte ens lärarna behöver ämneskunskaper, visar sig. 12 () replik: Det är ett hån mot den svenska skolan att påstå att det är en kravlös skola. Vi vet att det är en skola som ska och måste fokusera på kunskap. Där är socialdemokratin mycket tydlig. Men det som är anmärkningsvärt är att som pratar så mycket om utveckling i skolan faktiskt är väldigt destruktivt i sak. Jag vill fråga : Varför vill ni skära ned på den utbildningsvetenskapliga forskningen? Varför vill ni avveckla Myndigheten för skolutveckling, som är viktig för kompetensutvecklingen i skolan? Vill ni något måste ni också ha redskapen. 13 () replik: Lärarna och de som jobbar i skolan är både väldigt kompetenta och är verkligen inte kravlösa. Men hela systemet med att man till exempel inte har obligatorisk utvärdering av målen i årskurs 2 så att vi får möjligheter att sätta in stöd för de elever som behöver hjälp leder till en kravlös skola. Socialdemokraternas gamla partikongressbeslut om att avskaffa betygen i skulle vara förödande om det blev verklighet. Tvärtom behöver vi betyg tidigare för att både elever och föräldrar ska få klart besked om hur man ligger till. Vi vill satsa på skolan. När det gäller pengar är det ingen skillnad mellan Socialdemokraterna och , däremot vad gäller hur man använder pengarna. Genom att skjuta problemen framför sig använder man pengarna ineffektivt. Vi vill satsa på utbildningsvetenskap, men vi tror inte på öronmärkta pengar. Vi tror på att skolorna, högskolorna och lärarhögskolorna i samarbete sköter detta bäst. 14 () replik: Satsningen på utbildningsvetenskaplig forskning, som socialdemokratin gjorde en kraftsamling om, har varit oerhört betydelsefull. Hade man följt linje, hade vi inte haft den kraftsamling som vi har . Han har svikit pedagogerna på det här området. Talar man om fakta ska man vara noga med fakta. Den socialdemokratiska partikongressen har icke sagt att vi ska avskaffa betygen. Det är inte sant. Vad vi har talat om är att eleverna ska ha möjlighet att komma in på gymnasieskolan oavsett konkurrens i betyg och komma in på de program som de önskar komma in på. Beslut om avskaffande av betyg är icke fattat. 15 () replik: Det är riktigt att Socialdemokraterna har föreslagit att man ska få börja i gymnasieskolan utan några som helst förkunskaper. Det hjälper knappast några elever. Sedan finns det partikongressbeslut som fritt citerat låter så här: ska betygen avskaffas i , avskaffas som urvalsinstrument. Det var en partikongress för tre som sade det. talar om rent tekniska lösningar av hur man ska fördela pengar till utbildningsvetenskaplig forskning. Sanningen är att så länge jag har varit med här i och arbetat i utbildningsutskottet velat satsa oerhört mycket mera på forskningen över huvud taget än vad Socialdemokraterna gör, 2 miljarder mer . Det blir verkligen mycket pengar över till utbildningsvetenskaplig forskning. 16 ESCH (kd): antog under minst sagt tveksamma former en grundlagsbestämmelse som gör det möjligt att överlämna makt till EU med ett enda beslut utan att folket behöver tillfrågas. Normalt krävs som bekant två beslut och ett val däremellan eller också en folkomröstning. Dock får den nya lagen inte användas om maktöverlåtelsen till EU är så omfattande att vår egen grundlag måste ändras. Då krävs att man tillämpar den normala proceduren där folket tillfrågas. En majoritet av hävdar nu att konsekvenserna av får bara marginell betydelse och att den därför ska antas med ett enda beslut utan att folket tillfrågas vare sig i val eller i folkomröstning. Mot det står vår allra tyngsta juridiska expertis: , Regeringsrätten, Justitiekanslern för att bara nämna några instanser som kategoriskt hävdar att ändringarna är långt ifrån bara marginella. Därför kan och får EU-konstitutionen inte antas med ett enda enkelt beslut. Det allvarliga är att en majoritet i , trots att den inte återspeglar rådande folkopinion, utan risk för sanktioner helt suveränt kan fatta ett beslut som står i strid med vår grundlag. Detta är vad man står i begrepp att göra, för att till varje pris inte riskera en tredje prestigeförlust i EU-politiken. Anser sig stå över våra grundlagar och tillåter ett uppenbart grundlagsbrott får det oöverskådliga konsekvenser för denna riksdags legitimitet bland medborgarna. Det finns två alternativ för att anta EU-konstitutionen. Det ena anses av juridisk expertis kunna innebära grundlagsbrott, medan det andras legitimitet står höjt över varje tvivel. Vi riksdagsledamöter har en skyldighet gentemot väljarna att ta personlig ställning till när gränsen för dribblandet med grundlagen är nådd och inte pliktskyldigast bara spela med. Vi har fått vår makt av folket i allmänna val för att utöva den i överensstämmelse med grundlagarna inte för att överlåta den till annan makt, i strid med grundlagarna. 17 () replik: Först vill jag säga att jag känner igen von der Eschs resonemang från tidigare diskussioner i och i kammaren. Jag vill också säga att det inte är med ett enkelt beslut som kan anta det fördrag som är under diskussion i , ett nytt fördrag för EU. Det är med en tre en fjärdedels majoritet som det beslutet ska fattas i . Jag tycker att om man ska föra en diskussion om grundlagsfrågor bör man vara väldigt noga med vad man faktiskt säger. Det är inte ett enkelt beslut, det är ett beslut som ska fattas med en tre fjärdedels majoritet. Dessutom är det så att om Lagrådet och kommer fram till att det faktiskt är erforderligt med en grundlagsändring, då har beslutet från förra mandatperioden den innebörden att en grundlagsändring faktiskt ska genomföras, om det finns en majoritet för detta, innan man kan anta fördraget. Den prövningen återstår. Lagrådet får nu förslaget, och vi får det tillbaka till . Men den hittillsvarande bedömningen är att det inte erfordras en grundlagsändring för att kunna anta fördraget. Dessutom vill jag säga att jag inte förlitar mig enbart på juridisk expertis. Här i kammaren finns också utomordentligt goda insikter i olika grundlagsfrågor. Vi får ta den prövningen . 18 ESCH (kd) replik: När jag säger ett enkelt beslut är tonvikten naturligtvis på ett. Att det krävs en tre fjärdedels majoritet försvårar inte just nu den majoritet som vi har i . Det är faktiskt en tre fjärdedels majoritet för förslaget här. Vad gäller Lagrådet vet mycket väl att varken regeringen eller behöver skicka det till Lagrådet. De har också underlåtit att göra det tidigare. Om jag inte minns fel var det 1994 när vi skulle gå med i EU som förslaget var hos Lagrådet en gång, blev underkänt men skickades aldrig tillbaka. Dessutom behöver inte följa Lagrådet. Det är det som är problemet. 19 () replik: von der Esch säger att vi inte behöver följa Lagrådet. Nej, det beror på den svenska författningstraditionen att den högsta uttolkaren av svensk grundlag och svensk lag faktiskt är riksdag. Vi överlåter inte det till juridisk expertis, som von der Esch tycks vara så begapad av. Det är faktiskt riksdag och dess ledamöter som är den högsta grundlagsuttolkaren, och jag tycker att det är en riktig författningstradition som vi har på den här punkten. Dessutom vill jag säga att det grundlagsändringsbeslut som von der Esch refererar till och som antogs första gången vid förra var ju en grundlagsändring som underställdes folket genom val, precis som von der Esch tycker att man ska göra, så det går väl inte att klaga på det beslutet. 20 ESCH (kd) replik: Jag vänder mig emot att påtar sig själv uppgiften att uttolka grundlagarna. Det kan man göra eftersom vi inte har någon författningsdomstol, vilket är en stor brist. saknar en fristående författningsdomstol som andra demokratier har. När det gäller beslutet som jag hänsyftade på tidigare och om det fattades i rätt ordning var det inte själva folkomröstningen som det handlade om, utan det var att talmannen åsidosatte en grundlagsbestämmelse som gav oss rätt att folkomrösta. 21 () replik: Det här konstitutionsförslaget innehåller ju viktiga nyheter, men kanske inte några dramatiska förändringar i fråga om maktöverföring. Men poängen i von der Eschs anförande är fel. Han säger att detta beslut fattas utan att folket tillfrågas. Så är det inte. Det slutliga beslutet om hur ställer sig ska vara inlämnat . har vi ett riksdagsval i . Om det vid det riksdagsvalet skulle uppstå en majoritet som är emot konstitutionen anta att , och Junilistan får en majoritet i denna kammare är det deras plikt och skyldighet att riva upp beslutet. Så frågan kommer att finnas med i riksdagsvalet . Men von der Esch arbetar under den förutsättningen att dessa partier kommer att vara små, och det är möjligt att det är realistiskt. Men kom inte och säg att folket aldrig kommer att tillfrågas! 22 ESCH (kd) replik: Ja, det är helt riktigt och det var en möjlighet som vi upptäckte under resans gång. Även om beslutet antas med tre fjärdedels majoritet har vi faktiskt en möjlighet att efter valet riva upp beslutet med enkel majoritet. 23 () replik: Jag tycker inte att det är bra när man säger att man upptäckte någonting under resans gång. Det är ju en fullständigt fundamental iakttagelse som dessutom är elementär att riksdagsvalet avgör och att de som vinner valet ändrar den förda politiken. 24 ESCH (kd) replik: Ja, men under debatten om vi skulle folkomrösta eller inte hade ingen ännu kommit på att det kunde gå på det viset. 25 (): Plastikkirurgi kan på många sätt vara någonting väldigt positivt och bra. Men det finns också stora risker. Den positiva delen är exempelvis att människor som har drabbats av olyckor eller varit med om en brand kanske behöver restaurera huden. Kvinnor som har genomgått en bröstoperation kanske behöver en ersättning för det som har tagits bort. Det finns olika exempel där plastikkirurgi kan vara någonting väldigt positivt. Men det finns också en negativ sida av plastikkirurgin, och det har vi ju sett då antalet plastikoperationer har exploderat. Anledningen är man har inspirerats av , men även av . Där uppmuntras friska, normala och fysiskt välmående människor att operera sig. Budskapet är att man inte duger som man är. Det rör sig om business på högsta nivå. Den här industrin är ju en pengamaskin. Hela medieindustrin och upplevelsesamhället med film och musik medverkar i den här karusellen. Det blir alltmer ovanligt att man får se människor i naturligt skick. Till och med supermodeller manipuleras på bilder. Rynkor, fettvalkar och allt som anses mindre perfekt retuscheras bort. Bilden som ges inte minst till barn och ungdomar är: Så här ska man se ut. Tyvärr är det alltför många som inte stannar upp och tänker på att inte ens det som man ser på bilderna är äkta, utan det är manipulerat. En undersökning har visat att mer än var tredje svensk kvinna funderar på att plastikoperera sig. Kvinnor blir alltså mer och mer missnöjda med sitt utseende. Fler och fler män kan också tänka sig en operation, även om det är en stor överrepresentation bland kvinnor. Det är många psykologer som hävdar att de som genomgår dessa operationer oftast inte blir lyckligare, ens om operationen har fungerat. Det är ännu mer tragiskt om det blir komplikationer och i värsta fall men för livet. En fullständigt normal utåtriktad kvinna kan förvandlas till ett vrak om operationen misslyckas, och följden kan bli sjukskrivningar, förtidspensioneringar och återkommande operationer för att rätta till de fel som har begåtts. Jag tror att man måste ställa mycket högre krav på branschen som ägnar sig åt dessa operationer. Först måste man försäkra sina patienter, och försäkringens storlek kan då vara en indikation på de risker som finns, den baksida som man aldrig får se. Ett av våra grannländer jag tror att det är tänker nu förbjuda före-och-efter-bilder där man först får se en person som inte duger och sedan får man se hur perfekt personen har blivit efteråt. Detta kan då ge en felaktig uppfattning om vad som är normalt och vackert.