prot · GS0984 · 2005-03-03 00:00:00 — Jag antar att är för den lagstiftning som finns som gäller funktionshindrade och att man åtgärdar enkla hinder i den byggda miljön. Vad är det i sådana fall för skillnad mellan det här ställningstagandet och det? När det gäller hissar konstaterar jag att vi har gjort ett försök. står helt och hållet bakom oss i den här frågan. Ska vi se till att funktionshindrade lever på jämlika och likvärdiga villkor måste man åtgärda detta med hissar. Då kan man inte säga som sade alldeles här: Nej, det blir för dyrt. Det har vi inte råd med. Om samhället vill att vi ska leva under likvärdiga villkor får man ställa upp i den här frågan. Man ska naturligtvis inte stå för hela kostnaden utan delar av kostnaden för att det ska bli möjlighet till fortsatta rimliga boendekostnader. 7 () replik: Det är naturligtvis så att man inte kan informera bort alla typer av problem och säkerhetsrisker. Men måste man ha en syn på retroaktiv lagstiftning och se en lösning. Jag tog tidigare i mitt anförande upp frågan om information om till exempel radon. Där tror vi också att kunskapen ger incitament för att åtgärda. Den enskilda människan känner att man ska sätta in åtgärder för sin egen inomhusmiljö. Det finns en övertro på att man löser frågan genom statliga bidrag och regler. Sedan var det lite tillspetsat det jag sade om för och emot barn. Det var inte riktigt så som jag menade. När det gäller hissar var min fråga om och var beredda att skapa den typen av politik där fastighetsägarna får ekonomiska möjligheter att själva förvalta och ha det ekonomiska utrymmet att utveckla sina fastigheter. Det är till syvende och sist så det får gå till i vår marknadsekonomi. 8 () replik: Visst är vi beredda att diskutera fastighetsägarnas villkor när det gäller möjligheterna att vidta de åtgärder som behöver göras i det här sammanhanget. Vi har till exempel sagt att vi tycker att man ska ta bort fastighetsskatten på hyresrätt, och vi är beredda att diskutera skattefria investeringsfonder och annat. Men när det gäller just den här frågan tror vi inte att man kan skapa sådana stora incitament att man löser problematiken. Det måste till de här åtgärderna eftersom det är så pass kostsamt som det är. Det handlar framför allt om bostadshus med inte alltför många lägenheter i. Vi menar också att man kan vinna andra poänger i detta. Man kan bygga om tvåvåningshus med fler våningar och kan på det sättet få ett effektivare nyttjande av både mark och bostadsområden. Det finns andra samhällsekonomiska vinster att göra. Vi är för det här sättet att försöka träffsäkert stimulera fram det som vi vill att samhället ska ha som mål. Det gäller tillgängligheten och anpassningen till en alltmer åldrande befolkning. Det är oerhört viktigt. Vi har fullt stöd hos i denna fråga. Det stödjer oss till . Vi har slagits för det i budgetförhandlingar. Vi kommer att fortsätta att slåss för det. Vi hoppas och tror att det ska bli en del av den framtida bostadsfinansieringen. 9 (): Propositionen om byggfrågor är omfattande. Jag ska bara göra en resumé över ställningstagande på den här punkten. Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation nr 5, men jag står givetvis bakom samtliga övriga reservationer från . Målet för bostadspolitiken är att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Frågan är om vi når upp till målet. Ett svar får vi när vi ser att kostnaderna för ohälsan är uppe i av bruttonationalprodukten. Då räknar jag bara in statskassans kostnader. Orsakerna till ohälsan är många, men en faktor är boendet. Effekterna slår blint på alla åldersgrupper. Det gäller såväl barn, pensionärer som övriga människor. De här orsakerna finns att söka i fukt, mögel, radon och en mängd hälsovådliga byggmaterial. Givetvis är buller och luft- och ventilationsproblem också orsaker i byggnaderna till att man skapar ohälsan. Det är intressant att notera att regeringen anslår en futtig promille av statens samlade forskningsanslag till byggområdet. Det är lika intressant att notera att den här futtiga promillen riktas till FoU-stöd på byggmaterialområdet i projekt som har till avsikt att underlätta import från låglöneländer. Ännu mer intressant blir det när man konstaterar att EU arbetar via Reach för att nå målet om skydd för hälsa och miljö. Innebörden i Reach är att öka kraven på de varor som importeras till EU. Tyvärr har förslagen en del kryphål som innebär att krav på varor som importeras till EU är för låga. Risken ökar alltså för att hälsovådliga byggmaterial kommer till den svenska marknaden. Den här utvecklingen stöder regeringen via inriktningen på sina FoU-anslag till byggsektorn. Jag delar därför byggindustriernas vd:s syn på att statens forskningspolitik på byggområdet är absurd. Från ser vi det som naturligt att satsa på forskning för att nå målet om en god bebyggd miljö som är långsiktigt hållbar. Vi ser fram emot att det blir en förändring från regeringens sida vad gäller forskningspolitiken på området. Beträffande frågan om direktverkande el i våra bostäder så trodde jag att det var en fråga som vi hade passerat i diskussionen. Som jag ser det måste det vara självklart att i all byggnation skapa förutsättningar för ett långsiktigt hållbart boende. Med den grundsynen är direktverkande el i våra bostäder ingen lösning. Frågan är, som vi från ser det, en väsentlig del av energipolitiken. Ska vi klara avvecklingen av kärnkraften och ska vi klara klimatförändringarna så måste vi börja ha värmesystem i våra bostäder som bidrar till att elen används i produktionen och inte i uppvärmningen av hus. Ser vi på den pågående satsningen på energisidan i så kan vi konstatera att av de projekt som var i gång med skapande av kraftverk för att producera el var inriktade på områden som inte medverkar till en långsiktigt hållbar utveckling. Vi behöver alltså starta där det är enklast, och det är där vi står själva och där vi direkt kan påverka utvecklingen. Det är i vårt boende. Direktverkande el som uppvärmningskälla för bostäder tillhör, som jag ser det, en förgången tid. Tillgängligheten i våra bostäder kommer att vara en nyckelfråga . Kravet på att alla bostäder ska vara tillgängliga även för funktionshindrade kommer att vara framträdande från Nuders så kallade köttberg. 40-talisterna är en ny sorts pensionärer. De är köpstarka. De är vana att ställa krav. De kommer inte att acceptera vare sig skattehöjningar eller försämrad vård när krämporna sätter in. De kommer också att ställa mycket tydliga krav på bostadsbeståndets tillgänglighet. Om inte tillgängligheten skapas blir det slutligen en kostnad i form av bostadsanpassningsbidrag. Jag har själv skrivit en motion i frågan, som behandlas under huvudrubriken. Som ansvarig för bostadsanpassningsfrågorna i min hemkommun ser jag såväl kostnadsutvecklingen, som är galopperande, som de alltmer sofistikerade krav som ställs. Jag ser även krav som utifrån de breda befolkningslagrens bedömning är oacceptabla. Utvecklingen på området har skapat ett synsätt i form av vi och de som inte är bra. Vi behöver en översyn av hela lagstiftningen. Jag ser fram emot utvärderingar på området och kommer inte att yrka bifall till min motion i och med att jag själv är ledamot av . Jag kommer att följa utvärderingen där. Däremot ser jag det som naturligt att vi i alla sammanhang måste bygga bort hindren i boendet. Från såg vi positivt på hissbidragen och de pengar som anslogs till dem . Det har inneburit att 1 572 lägenheter nu har fått en ökad tillgänglighet via sina hissar. Samhällskostnaden för detta är per lägenhet. Trycket för att få ta del av hissbidraget har varit större än vad någon kunde räkna med. Det har inneburit att har sänt propåer till regeringen om att anslaget bör höjas till . Jag ser positivt på en sådan satsning. Om den inte görs är det till stor del våra kommuner som kommer att få stå för kostnaden. Förhoppningen är alltså att regeringen i kommande budgetdiskussioner ser positivt på de här propåerna så att vi kan öka tillgängligheten i våra bostäder. 10 (): har en hel del reservationer till betänkandet, även om vi liksom alla andra ser fram emot att det ska komma konkreta förslag från en hel del utredningar som är på gång. Det händer mycket på området, det är bara det att vi blir alltmer otåliga. Inget syns ju ännu, men det känns som om det kommer att bli en ketchupeffekt med massor av åtgärder. Dem ser vi fram emot. Den första reservationen vi har rör ansvarsfrågor i byggandet och producentansvaret. Den andra som vi står bakom är förbudet mot direktverkande elvärme. Den tredje gäller barnsäkerhet i bostäder. Den fjärde är den som jag tänker yrka på reservation nr 15 om krav på tillgänglighet. Vi är överens med och om att man ska hjälpa de elöverkänsliga. Jag kommer att ta upp några av de här grejerna, men inte alltihop. Då blir det ett alldeles för långt anförande. Många ledamöter har talat engagerat om barnsäkerheten. Jag kan bara instämma i de krav på lagstiftning som framförs i motion. I mitt arbete som skolkurator har jag varit med om otäcka saker när det gäller för låga balkongräcken. Det är inte kul att mista elever på det sättet. I äldre hyreshus är balkongräckena för låga. Det kan till och med jag, som inte är särskilt lång, konstatera. Det är stor skillnad att gå in i en modern lägenhet med höga balkongräcken. Trots att jag inte lider av höjdskräck känns det annars lite farligt och nära att komma över. Det måste vi åtgärda; det spelar ingen roll om husen är byggda före eller efter 1973. Det är alldeles självklart att vi ska ta ett sådant ansvar. Det kanske ska ske med hjälp av bidrag. Det har ju visat sig att om vi sätter till ett bidrag eller skatteavdrag för åtgärder så efterfrågas de pengarna och det händer saker. Så är det på flera ställen. Jag skulle vilja se det också i fler sammanhang, för det har effekt. Inomhusmiljöfrågorna är någonting som vi jobbar mycket med i utskottet. Jag ser fram emot att vi får den goda bebyggda miljö som vi alla eftersträvar och att vi slipper allergiframkallande ämnen i byggprodukter. Det är det som vi har ansvar för, men det förekommer mycket i möbler och textilier också. Det är inte vårt ansvarsområde på samma sätt, men sammantaget är det mycket utsläpp och emissioner från byggnation och material. Direktverkande el måste bort om vi menar allvar med den gröna omställningen. Det är högst lämpligt att man i de nya hus som byggs inte tillåts installera direktverkande el. Har man bara ett vattenburet system så går det ju faktiskt att ändra och ansluta sig till något annat i takt med att fjärrvärme och så vidare byggs ut. Då kan man ansluta sig till det. Samhället har ju gått med på att det har byggts så mycket direktverkande el. Alla träffar vi ju företrädare för branschen. Jag tycker att vi borde kunna enas om att få bort den direktverkande elen. Det är många som har talat före mig i den frågan också. Det är bara att hålla med. Producentansvaret, som vi har en motion om, berör också inomhusmiljön och användningen av olika byggprodukter. utreder frågorna och har fått tiden förlängd till , annars hade vi antagligen redan haft ett förslag. Vi får ha lite tålamod. har lämnat ett delbetänkande. Där tar man upp att viktiga uppgifter om en byggnad ska deklareras. Det rör ventilation, radon och energianvändning. Det har ju både konsumenter och kommuner behov av att få ta del av. Jag ser fram emot det. Det finns dessutom många bra lagförslag i den utredningen. När det gäller tillgängligheten i byggnader har vi en motion som behandlar frågan om hur elever med funktionshinder ska garanteras att få ta del av skolundervisningen utan att behöva diskrimineras på olika sätt. En typ av diskriminering som de ofta utsätts för beror på att samhället har utformat sina fysiska strukturer på ett otillgängligt sätt. Det är nödvändigt att olika åtgärder vidtas med målsättningen att skolans alla lokaler ska vara tillgängliga för alla. Vi har ett förslag om att det ska tillsättas en utredning för att se över hur en lagstiftning som garanterar en successiv implementering av tillgänglighet bör utformas. Den utredningen bör också se över tillgänglighetsfrågorna för grupper med dolda handikapp. De glöms ofta bort när tillgängligheten diskuteras. Det är en s-motion som rör tillgängligheten till kulturutbudet för personer med dolda handikapp. Allergi, epilepsi och stomi tar man upp som exempel. Det finns mycket annat som kanske inte främst ingår i bostadsutskottets politiska ansvarsområde, som till exempel rökförbudet som införs i alla lokaler där allmänheten äger tillträde. Det är en jätteviktig reform. Utöver alla positiva effekter på hälsan för till exempel restaurangpersonal innebär det en anpassning till bättre tillgänglighet för människor med dolda handikapp. Det finns människor som helt enkelt inte tål rök. Andra tycker som jag direkt illa om att vistas i lokaler där det röks. Det finns också människor som är överkänsliga mot parfymer. Något som kanske mer närmar sig vårt område är de dementa och andra som har svårigheter att orientera sig. Den bebyggda miljön kan helt enkelt utformas på sådant sätt att människor kan ta sig fram. Det är ett dolt handikapp som vi ibland får påpekat för oss att man inte ska glömma bort. Bostadsanpassningsbidraget för elöverkänsliga ska jag också säga några ord om. De elöverkänsliga över hela landet kämpar för sin rätt att leva ett drägligt liv. Den situation som en del av oss då och då hamnar i vid störningar på el- och telenät är deras vardag år ut och år in. En del kommuner gör vad de kan för att hjälpa de drabbade med att försöka införa strålningsfria zoner och hjälpa till med bostadsanpassningsbidrag. Gällande lagar och förordningar sätter emellertid käppar i hjulet. Vi är några här som envisas med att försöka åstadkomma en förändring av detta. Vi är valda för att uträtta något, inte för att stillatigande betrakta sådant som vi tycker är galet. Att möjligheter att få hjälp vid elöverkänslighet beror på var i landet man bor har bostadsutskottet år sagt är galet. Jag tycker att vi skulle kunna sätta ned foten och åtgärda detta och få en lagstiftning och en tillämpning av bestämmelserna som är lika över landet. 11 (): Herr talman och bostadsutskottets ledamöter! Jag vill börja med att tacka för alla motioner som lagts om byggfrågorna och som behandlas i det betänkande som vi debatterar här . Frågor om hur byggnader och bostäder ska utformas och fungera för att vi som bor och arbetar i dem ska må bra och leva ett gott liv hör bokstavligt talat till de mer grundläggande sakerna i livet. Debatten blir ännu bättre mot bakgrund av att det byggs bostäder i hög takt , från till och med olika upplåtelseformer. Det kan man läsa i indikatorer. Flera av de frågor som lyfts upp i motionerna är så angelägna att de redan är åtgärdade av myndigheterna på olika sätt. Det gäller till exempel frågor om hur man får bygga bostadshus och hästgårdar intill varandra och hur nära vattendrag man får bygga. Det är frågor som redan arbetar aktivt med. Barns hälsa och rätt till en bra inomhusmiljö är en annan viktig fråga som lyfter fram i en motion. Där har lagt fram en omfattande rapport. I rapporten beskrivs hur olika miljöfaktorer som luftföroreningar, buller, metaller och miljöföroreningar påverkar barns hälsa. Den bygger bland annat på enkätsvar från 30 000 barnfamiljer från hela landet. Jag är övertygad om att kommer att resultera i många givande diskussioner kommuner och organisationer emellan och leda till förbättringar för barnen. Materialvalet i våra dricksvattenledningar, som motionerat om, är en fråga som är så viktig att den hanteras av två myndigheter, nämligen och . Dessutom samarbetar de i sin tur med en europeisk grupp som arbetar med dricksvattenfrågor. Detsamma gäller för kvaliteten på tappvarmvatten och risken för spridning av legionella, även det en motion från . , och samarbetar i denna fråga. Brandskydd i form av sprinklersystem i offentliga lokaler, i gruppboenden och i fängelser är viktigt. I denna fråga har och reserverat sig. , och samarbetar kring detta. arbetar som bekant med en översyn av byggreglerna. Där är kraven på brandskydd en av de frågor som ingår i översynen. Allt detta klarar myndigheterna helt utan att har fattat beslut i frågan. Jag anser att utgångspunkten måste vara att beslut som berör människor ska tas så nära dem som möjligt av kommuner eller lokala myndigheter som enskilda människor har kontakt med. Vi ska inte från syssla med detaljstyrning av vad myndigheterna ska göra. Det är inte vår uppgift. Det faktum att redan arbetar med många av de viktiga frågor som beskrivs i motionerna är ett bevis för att de sett problemet och gör något åt det. Att detaljstyra myndigheternas arbete från kammare kommer inte att tillåta, riva hinder eller göra möjligt, som ni så gärna vill i den borgerliga kartellen. Andra motioner ingår som delar av det uppdrag som har att utreda. Det gäller exempelvis motion om producentansvaret i byggsektorn. Även den viktiga frågan om krav på tillgänglighet för funktionshindrade i boendemiljön, som tas upp i flera motioner, är en central uppgift för . Vi har ju skärpt lagstiftningen inom detta område , men det är uppenbart att tillämpningen av lagen brister. Kommittén ska bland annat se om lagstiftningen behöver skärpas ytterligare och föreslå metoder för hur handikapporganisationerna kan komma in tidigare i byggprocessen. Slutbetänkandet ska presenteras . Miljömålet God bebyggd miljö och delmålen som ingår där kommer att presenteras för i en proposition i slutet av den här månaden. Det underlaget kommer att vara en bättre utgångspunkt för en ingående debatt om miljömålen än dagens motionsbetänkande. Jag hoppas att , och motionärer vill återkomma i den riksdagsdebatt som följer på propositionen. Motionerna innehåller förslag om nya delmål under miljömålet God bebyggd miljö, förslag till hur man kan fasa ut farliga byggprodukter och åtgärder för att komma till rätta med radonproblem i bostäder alltihop viktiga frågor som kommer att behandlas i propositionen. Byggforskningen är en annan av de viktiga frågor som tas upp av motionärerna från kd och fp. Förslagen innehåller många intressanta idéer om hur byggforskningen kan utvecklas på ett bra sätt. Men på samma sätt som med synpunkterna angående miljömålen skulle jag vilja avvakta med den debatten tills vi har sett regeringens forskningsproposition. Byggforskningen måste ses som en del i all forskning som staten är med och finansierar och behandlas tillsammans med övriga sakfrågor. Och jag har ett medskick till debattörerna i den debatten: Jag skulle önska att byggbranschen själv tog ett större ansvar för forskningen. Det är inte bara staten som har intresse av att byggforskningen utvecklas i positiv riktning. Jag ska ägna några ord särskilt åt frågan om barnsäkerhet eftersom det är flera partier som är missnöjda med hur regeringen behandlat slutbetänkande. Barns säkerhet och trygghet i bostadsmiljöerna måste ges hög prioritet. Det är vi alla överens om i utskottet. Det är också en av de viktigaste utgångspunkterna i arbete. För att komma till rätta med barnsäkerhetsbristerna i hus byggda krävs omfattande informationsinsatser, exempelvis från . Någon ny lagstiftning är icke aktuell. Det visar sig tyvärr att även nya hus ofta saknar barnsäkra fönsterhakar, skydd framför spisen och så vidare. Det är viktigt att vi får den lag om krav på säkerhet i bostäder som vi redan har att fungera. Jag anser att Barnsäkerhetsdelegationen drar en viktig slutsats när man skriver att det är viktigt att se barns och ungdomars säkerhet i ett större sammanhang. Visst är det bra och viktigt med barnsäkra bostäder. Många av bristerna kan man dessutom åtgärda ganska enkelt med bättre fönsterhakar och annat. Viktigare ändå är dock att barn och ungdomar blir mer delaktiga i arbetet med att göra deras vardag säker och trygg, att samhällsplanerarna i kommunen jobbar aktivt med barnsäkerhet och att alla som arbetar med barn och unga samarbetar med varandra i de här frågorna. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 12 () replik: tackar för motionerna som vi har väckt. Jag förstår om Socialdemokraterna är desperata att få lite nya förslag, men vad hjälper det att det kommer en massa förslag när man är fullständigt handlingsförlamad? Vi behöver också ha en ny, handlingskraftig regering. Angående motioner säger att myndigheterna själva klarar att sköta dessa frågor utan att vi i lägger oss i. Men vem har då ansvaret när någonting går fel? Jag tycker ändå att Socialdemokraterna annars är ganska klåfingriga när det gäller andra frågor. När det gäller barnsäkerhetskraven har föreslagit att barnsäkerhetskraven i byggregler även ska gälla fastigheter byggda . föreslog samma sak 1993. Min uppmaning till är att utveckla er syn på vilken betydelse ni tillmäter barnsäkerheten i våra äldre bostäder, eftersom ni uppenbarligen inte anser att och synpunkter betyder någonting. Vilken uppfattning har egentligen Socialdemokraterna angående denna fråga och hur den har hanterats? Ni brukar prata om att ni är stolta och nöjda. Är ni nöjda med den redogörelse utskottet fick för hanteringen av frågan? Och vad menar ni när ni i betänkandet å ena sidan skriver att ni inte vill ålägga fastighetsägarna andra krav i efterhand än de krav som var uppfyllda när de byggde enligt det regelverk som fanns då? Är kraven så stora? Å andra sidan säger ni ju om dessa krav att det ofta kan vara fråga om enkla åtgärder som fastighetsägaren eller den boende själv kan genomföra till låga kostnader. Å ena sidan, å andra sidan jag förstår inte riktigt. Jag skulle jättegärna vilja ha beskrivning av vad Socialdemokraterna egentligen anser i den här frågan. 13 () replik: Vi socialdemokrater anser att Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande är väldigt bra. Går man in där och läser om barns olycksfall och det borde man göra om man har ett intresse av detta från kammaren visar det sig att barns fall ut genom fönster över huvud taget inte tas upp i betänkandet. Barns fallolyckor i hemmet består i att de faller från stolar eller bord ned på golvet. Sedan visar Barnsäkerhetsdelegationen också på helt andra olycksfall eller självvållade olycksfall som jag tycker att man ska ta på stort allvar. När det gäller fönsterhakar och sådant tycker jag att redogjorde rätt bra för vilken ståndpunkt man kan ha i dessa frågor. Det handlar ju om att se till att de lagar som redan finns följs. När det gäller hus byggda följer man inte den lagstiftningen, och då måste vi ta reda på vad det är som gör att man inte gör det. Precis som sade kanske vi får ha andra stimulansåtgärder. Barns hälsa är ju väldigt viktig. 14 () replik: För del utgår vi alltid från barnens bästa. Jag blir lite förvånad när säger att hon är helt nöjd med Barnsäkerhetsdelegationens resultat. De har ju inte nämnt att det över huvud taget sker några dödsolyckor med fall från de gamla bostäderna i miljonprogrammen, något som tydligen tagit fram i sina rapporter. Jag skulle vilja fråga: Vad är det egentligen som särskiljer en lagstiftning som berör det här området? Ska vi sluta stifta lagar och säga att folk faktiskt kan ta ansvar för sig själva? Ska vi ta bort poliserna och säga: Bevaka dig själv? För mig är det en väldigt knepig slutsats ni kommer fram till. Jag tror att det är bara för att Socialdemokraterna vill skydda sig själva. Som jag sagt hela den här debatten har man ju inte klarat av att vara handlingskraftig nog att fatta beslut i denna, som jag ser det, mycket enkla fråga. Vi kan läsa siffror på att man anser att mellan 500 000 och 1 300 000 000 bostäder måste renoveras i miljonprogrammen, och där bor det barn som faktiskt kan ramla ut genom fönstren eller ned från balkongen därför att det inte finns säkerhetsanordningar. Vad är det för skillnad på de barnen och andra barn som bor i bostäder byggda ?