prot · GS09127 · 2005-05-26 00:00:00 — Jag vet att är fräck, men det här tar väl ändå priset: att börja med en uppenbar lögn och sedan ställa en annan fråga! Jag har aldrig upplevt något liknande här i kammaren förut. Vi är definitivt inte överens med den svenska högern om att sänka ersättningsnivåerna från 80 till 65 eller . Hela debatten handlade ju om detta och den otrygghet, den utslagning och de regionala spänningar det skulle skapa. Det är svårbegripligt att man från oppositionens sida har en företrädare som går fram och börjar med den typen av påståenden för att sedan fråga om någonting annat. Jag har aldrig upplevt något liknande, herr talman. Jag ska ändå försöka, , säga någonting om den fråga som ställdes, nämligen hur vi skapar framtidstro hos företag. Det allra viktigaste där är att det finns kunder, att det finns människor som efterfrågar företagens varor och tjänster. Ska man göra någonting för att skjuta sönder den framtidstron, ja, då ska man attackera dem som är svagast i samhället och sänka ersättningsnivåerna och de förmåner som de ska ha som drabbas av de omställningar vi vet att vi kommer att stå inför. Trygghet driver efterfrågan. Efterfrågan skapar nya företag. Nya företag ger jobb. Otrygghet skapar klyftor och utslagning. Så ligger det till, ! 59 (): Jag tror att det är signifikant för socialdemokratin och statsministern att ägna åt hur man ska skapa jobb och resten av tiden till att tala om ersättningsnivåer. (Applåder) Vad jag sade var att ni är överens om att ligga på 65-procentsnivån. Vi har redan förtidspensionerade och de som är i friår som ligger på den nivån. Sedan må du tala om andra försäkringar som kommer som tillägg. Men det som är det intressanta för människor är: Hur ska vi kunna få några jobb att gå till? Vilka är det som ska anställa? Vilka är det som ska ge den där tryggheten? Vilka ska leverera de här jobben som gör att människor får en anställning så att de sedan kan betala skatt? Företagarna har föreslagit ett antal åtgärder för att företagarna ska kunna få känna den framtidstron, och då väljer statsministern att inte ens beröra ett enda av de förslagen. Jag tror att det är mycket allvarligt när landets statsminister inte förstår att ska vi ha jobb så måste vi också ha företagare som kan anställa och skapa de jobben. 60 Statsminister (): Ska vi ha företagare så ska vi också ha kunder. Ska vi ha kunder så måste människor känna framtidstro, optimism och trygghet och veta att de pengar man förfogar över törs man konsumera. Den utslagning som vi riskerar att se i den moderna världen till följd av strukturförändringar det kan gå fort kommer att skapa väldigt många människor som blir förlorare om man säger till dem: får du leva på en ersättning som är . Då kommer ingen att konsumera. Och de som har några pengar att konsumera för kommer att säga: Det är bäst att jag sparar mina pengar, därför att jag kanske blir arbetslös. Det är den chocken som ligger i det förslag som är framlagt, som vi diskuterade och som uppenbarligen inte förhåller sig till. Det är där det ligger. Sedan kan man göra väldigt mycket mer för att förbättra regelverk, ändra skattesystem och marknadsföra svenska produkter utomlands. Det finns en lång rad av förslag om detta. Över det är jag stolt. Men jag är inte nöjd med en situation då vi har människor som fortfarande känner oro , därför att det är det som är bromsen för att få företagande och företagsamhet. Tolkningen av ett franskt nej till 61 (): Jag är lite avundsjuk på det franska folket som får gå till folkomröstning om förslaget till ny . Jag tycker mig märka av det jag hör från den diskussionen att det är en hel del saker som går igen från den svenska EU-debatten, nämligen att folket är väldigt skeptiskt till att man för över mer makt från de nationella parlamenten till en central beslutsnivå i EU. Jag tycker att svenska folket borde få ta ställning till det här fördraget i en folkomröstning, men jag tänkte inte fråga om det, för jag vet vad statsministern har för uppfattning i den frågan. Jag vill fråga om detta: Hur tolkar statsministern ett franskt nej till konstitutionen? Är det så att statsministern delar min uppfattning att det franska folket är tveksamt till att flytta över mer makt till EU, och bör man då från sida dra några slutsatser av detta? 62 Statsminister (): Det är en väldigt viktig fråga hur man ska tolka den EU-negativa opinion som växer fram i många av de länder i som var kärnan i . Är det fördraget man vänder sig mot, eller är det något annat man är orolig för? Jag tror att det är det . En dålig inrikespolitisk utveckling med stagnerande ekonomi och växande arbetslöshet skapar oro och ängslan. Stora grupper jordbrukare i fruktar för sin framtid. Man vet inte riktigt vad som händer kanske beror det inte på EU, utan det kan bero på WTO. Vad som är orsak och verkan blandas ibland ihop. Det finns i många europeiska länder också en stark kritik av sittande regeringar. Detta kan ta sig uttryck i folkomröstningar, och om man går igenom de folkomröstningar som är utlysta och på flera ställen mycket väl kan sluta med ett nej ser man att det är väldigt olika inrikespolitiska opinioner som ligger bakom ställningstagandena. Vad EU:s ledning, vi tillsammans, bör reflektera över är hur vi gör EU till en union som är mer öppen, mer begriplig, står närmare folket och tydligare delar makten med parlamentet alltså det som fördraget syftar till och hur vi också ska berätta om detta på ett bra sätt. Troligen ligger lösningen där. 63 (): Jag tror att det franska folket mycket väl vet vad de röstar om. De vet att de röstar om förslaget till , inte om diverse inrikespolitiska problem. Jag tror att folket i är fullt kapabelt att göra den skillnaden. Jag tror att de är väldigt tveksamma till att mer makt flyttas över till EU och att den politiska eliten i springer ifrån medborgarna. Den processen går alldeles för fort och man vill därför bromsa upp den. Den viljan tror jag även finns hos svenska folket. Tyvärr delas den uppfattningen inte av majoriteten i riksdag, vilket är en av orsakerna till att jag skulle vilja att vi hade en svensk folkomröstning. Jag skulle också vilja att tog initiativ till en ny process, till ett nytt fördrag för EU, som byggde på det som statsministern påstår att det här konstitutionsförslaget bygger på vilket det inte gör. Detta har det franska folket upptäckt. Det handlar om decentralisering och tydlig beslutskompetens för medlemsländerna, om att ha en målsättning om ett alleuropeiskt samarbete och att makten flyttas underifrån. Om den flyttas uppåt ska den flyttas dit underifrån. Det ska inte vara så att de ovanifrån tar makten till sig, utan i så fall måste makten finnas på de lägsta nivåerna och möjligen kunna delegeras uppåt. I första hand ska den dock finnas nära de människor som besluten berör. Så är det inte i dagens förslag till konstitution. 64 Statsminister (): Vi läser detta på olika sätt, det är uppenbart. Jag skulle också gissa att en fransman läser det annorlunda än en holländare, som i sin tur ser annorlunda på det än en dansk, som i sin tur avviker från en britt och en tjeck och en polack. Så är det. Det här är politik när det är som svårast och mest komplicerat. Jag har ingenting emot den tanke som luftar, för jag tror nämligen att EU skulle behöva ha en period av konsolidering. Det är stora saker som genomförts, och det har gått väldigt fort utvidgning, europrojektet, den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. En lång rad saker har genomförts, allt baserat på det mellanstatliga godkännandet och beslutsfattandet. Det är klart att det finns anledning att reflektera över om det kanske gått för fort. Men jag ångrar inte stegen. Jag tycker att de är riktiga. Sedan är varje politisk process sådan att man får reflektera över hur den ska förankras. Fransmännen har kanske nu sin uppfattning. Vi får lyssna på dem, men låt oss inte föregripa deras ställningstagande. Jag tror nämligen fortfarande att de kommer att rösta ja. 65 (): Jag hade den stora förmånen att delta i den delegation som åkte till icke-spridningskonferensen i . Jag var med under och märkte att man inte kom någon vart. Man ägnade sig åt procedurfrågor. När jag åkte hem hade man precis kommit fram till att godkänna dagordningen. Frågan är om det över huvud taget blir något av detta. Vad tycker statsministern att vi från svensk sida ska göra för att få fart på kärnvapennedrustningen och på detta politiska arbete? Det är en katastrof som pågår i . 66 Statsminister (): Det finns inget annat sätt för ett land som är starkt engagerat, såsom är, än att ständigt föra fram detta i internationella sammanhang. Sedan vet både och jag att internationella konferenser som har svåra frågor att hantera ofta är av det slaget att man blockerar dagordningen. Detta har tydligen också skett här innan man väl kommer fram till en substansdiskussion. Man får träffas igen. Vi har inget annat instrument. Det är med ord och goda argument som vi ska övertyga människor i andra länder om att sluta med det vanvett som kärnvapnen representerar och se till att inte fler skaffar sig kärnvapen. Ytterligare en som gör det kan mycket väl utlösa en spiral där inte bara en utan många fler skaffar sig dem, och då sitter vi fast i ett nytt hot som kan vara näst intill okontrollerbart. Detta är en ödesfråga och jag känner samma ilska och indignation som . Det får emellertid inte förta den kyliga analysen, nämligen att vi måste fortsätta att kämpa och försöka övertyga. 67 (): I ett reportage i framkom det att regeringens egen expert på jämställdhetsfrågor försökte skrämma och hota journalist . Många har upprörts över detta, och regeringen kan knappast tillåta att deras politiska tjänstemän försöker använda den offentliga makten till att påverka den journalistiska granskningen. Hot mot journalister hör förstås inte hemma i vår demokrati. Det dränerar öppenheten, det gör tystare och det är givetvis något som vi måste sätta tydliga gränser för. säger regeringens egen jämställdhetsminister att han inte tänker vidta några åtgärder med anledning av det som inträffat. Just det är det allvarliga. Om ingen tar ansvar för detta kommer det att fortsätta. Därför vill jag fråga: Accepterar statsministern att tjänstemän hotar granskande journalister utan att det leder till några konsekvenser? 68 Statsminister (): Frågeställaren börjar med att påstå att det var en politisk tjänsteman. Det är fel. Det är en statstjänsteman. Jag tror att kvinnan i fråga är departementsråd, det är min bild, eller också har hon en sakkunnigbefattning men inte i den politiska linjen. Det är viktigt att säga att också de har sin anställningstrygghet och sitt skydd i sitt arbete. Om vederbörande begått ett misstag ska det ut med hennes chef. Personen i fråga är sjukskriven. 69 (): Jag vet mycket väl att detta är en frågestund, men jag tar mig friheten att komma med en vädjan till herr statsministern. Ett av världens fattigaste länder är , vilket jag tycker måste lyftas upp publikt. Landet slits sönder, och så har varit fallet . Det finns inte tid att här tala om vilka krafter det är som sliter sönder landet, men jag är helt övertygad om att statsministern är underkunnig om detta. FN har gjort något slags, som jag tycker, halvhjärtad insats. har ingen ambassad i . Däremot har det. Jag skulle vilja vädja till statsministern att tillsammans med , och gärna också i EU, göra något för detta land, som är ett av världens fattigaste. Det är ju så att vi lite grann håller på att endast fokusera på , vilket är förklarligt, men det finns också länder utanför vår världsdel som inte får glömmas bort. Jag vill fråga om inte här och kan lova att lite grann skruva upp engagemanget för . 70 Statsminister (): Det är alltid trevligt att kunna lova att skruva upp engagemanget för en behjärtansvärd sak. är i ett mycket utsatt läge med återkommande politiska oroligheter, kuppliknande situationer och ibland också konflikter av näst intill inbördeskrigsliknande karaktär. Det är en farlig situation, och många människor lider. Jag gör bedömningen att vår utrikesförvaltning fullt ut är informerad om frågan, stöttar norrmännen och ligger nära de ansträngningar vi gör på nordisk basis. Att från svensk sida i kammaren nu stå och lova ytterligare insatser har jag inget underlag för, men jag skulle önska att jag kunde det. 71 (): Jag menar att den här frågan har hängt i luften långa tider. och finns runtom denna lilla nation. Jag utgår från att , som varit i och lite varstans, också ska börja intressera sig för detta lidande folk. Vi har en generalkonsul där, Gajendra Shrestha, som gjort formidabla insatser för vårt land när det gäller att tala om hur bra är. Det gillar ju när man gör. Då tycker jag att ska kvittera tillbaka till och göra en insats. Det behöver inte ta så väldigt stor del av agendan. 72 Statsminister (): Jag talar gärna väl om . Men en sak är att tala; vi ska också handla, agera och bidra till en lösning. ligger vissa saker så långt bort, både vad gäller kompetens, resurser och geografi, att det är lättare att lova något i riksdag än att göra det på plats. Därför är jag lite försiktig. Men visst, jag åtar mig gärna att efter min ringa förmåga göra ytterligare om jag kan. Vi har andra länder i samma region som vi naturligtvis också bör följa och som vi följer väldigt nära. Vi har , som är inne i en utveckling som av och till är både lovande och lite hotande. Det är alltså en region som vi har allt intresse av att vara med och bevaka och följa. Att lova specifika insatser törs jag dock inte. 73 (): Jag vill också ta mig till , även om det är ur en helt annan aspekt än . gjorde ett besök i . Där ser man att länderna sedan unionsupplösningen valt helt olika vägar i vissa synvinklar. När det gäller bostäder är enskilt ägande djupt förankrat i . Det har även en bred politisk förankring från höger till vänster, och man har uttalat med all tydlighet att ingen ska äga någon annans bostad. I är det ju något annorlunda på den punkten. Ett exempel kan vi se då en debatt om ägarlägenheter kommer upp och regeringen och bostadsutskottets majoritet än en gång kommer att säga nej till detta. Jag vill höra vad statsministern har för grundinställning till att vi även i ska kunna sätta möjligheten att äga sin bostad i fokus när det gäller den framtida bostadspolitiken. 74 Statsminister (): Jag är i detta sammanhang anhängare av pluralism, mångfald. Jag tror på upplåtelseformer som har lite olika karaktär. Visst, många människor kan, vill och ska äga sin bostad. Det kan vara alltifrån en lägenhet till en villa eller ett radhus. Men villan, radhuset och lägenheten kan också vara en bostadsrätt. Det är ett annat sätt att äga sin lägenhet. Radhuset och hyreslägenheten kan också vara någonting man hyr. Hyresrätten skapar frihet, flexibilitet och rörlighet och ger den chans som inte har stora kapital att snabbt få tillgång till en lägenhet av god kvalitet. Jag är ängslig för den typ av ideologiska utförsäljningar av hyresrätter som vi sett i och också på andra ställen. Det är en god regel i många sammanhang i politiken, , att stå för mångfald. Enfald och likriktning leder ofta fram till en sämre lösning. 75 (): Jag skulle vilja prata om att hålla vad man lovar. Det är ju en hederssak. När det handlar om en regering är det än allvarligare, för då handlar det om rättsövergrepp. Vi har i en organisation som heter som jobbar med jämställdhet på ett för unikt sätt. Man har både män och kvinnor i styrelsen, man har både män och kvinnor som anställda och man har också både pojkar och flickor som målgrupp. har drivit ett projekt tillsammans med regeringen och då inte fått ut den sista delen av de utlovade pengarna. Det handlar om 4,3 miljoner. Man riskerar nu att hamna i konkurs. Min fråga till statsministern är om han tycker att detta är rimligt. 76 Statsminister (): Jag är orienterad om sakfrågan. Jag är alltså inte helt ställd när jag får frågeställningen, även om det är ett tag sedan jag hörde talas om just den här situationen. Det finns fler bottnar i frågeställningen än bara en diskussion om anslagsgivning eller inte anslagsgivning. Jag vet att frågan är och har varit föremål för granskning och beredning i . Vi har självklart inget intresse av att inte medverka till att seriösa organisationer får en vettig behandling självklart inte. måste det också i de sammanhangen finnas regelverk som man följer. Mer precis än så kan jag inte vara , då jag inte är fullt ut inläst på hela frågan om ekonomiska ställning. 77 (): såg jag en gråtande kvinna i tv. Hennes man hade nämligen fått sex månaders fängelse. Hennes make lagbrott var att han hade fredat sina husdjur mot ett rovdjursangrepp. Jag är övertygad om att både statsministern och jag också skulle ha ingripit vid det första angreppet och inte avvaktat det andra, som lagen kräver. Det har funnits förslag från i denna fråga. Det innebär att regeringens senfärdighet att komma med ändringar gör att hederliga människor nu blir lagbrytare, och statsministern är ju ytterst ansvarig för regeringens göranden och låtanden. Vi har drivit den här frågan mycket . Min fråga är, nu när betessläppningen är i full gång: Hur många fler anser statsministern ska bli lagbrytare på grund av att regeringen inte kommer fram med en förändring? 78 Statsminister (): Detta är den mest laddade frågan i svensk jaktdebatt och svensk naturvårdsdebatt. Också i stora delar av är detta någonting som är ohyggligt kontroversiellt. Jag kan försäkra frågeställaren att om man bara lyssnade till en part i sammanhanget skulle det inte vara några svårigheter att lösa problemet. Den balansgång vi ska gå handlar om att klara en rovdjurspolitik där vi har utrymme i vår fauna för varg, lo och björn och en rimlig trygghet för de människor som lever tillsammans med sina djur och kanske ser dem rivas, såväl hund som får och annan boskap. Detta är ingen lätt sak. Det är jaktvårdsstadgans § 28, om jag inte missminner mig, som det handlar om, som vi måste se över och som vi håller på att se över. Vi strävar efter en lösning där vi kan få med oss både viltvårdarna och dem som lever på de areella näringarna. Vi behöver ha med oss båda. Utan en viltvård värd namnet har vi heller inte långsiktigt en uppslutning omkring jakt och jakttryck i de breda folklagren, och jakt och jakttryck behövs för att klara både skogs- och jordbrukets driftsfrågor. Det är oerhört viktigt. Vi är inte senfärdiga, men vi är noggranna. Det ska man nog vara med den här frågan. 79 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var dagens frågestund med statsministern slut. Vi tackar statsministern och övriga deltagare. 10 § (forts. från 8 §) Redovisning av insatser för barn och unga i statsbudgeten (forts. FiU32) 80 () replik: Vi hörde gå igenom hur hon såg på vår familjepolitik och insatserna för barn och unga. Hon kommenterade vad hade skrivit om att det finns familjer som lever utan marginaler. Dessvärre är det så. Det är saker som vi verkligen måste åtgärda. Många av de familjerna kanske också är drabbade av arbetslöshet, . Med ert förslag från den moderata budgetmotionen får de det ännu sämre. Om de lever utan marginaler och du vill angripa bidragssystemet hamnar du i en situation där du försämrar ytterligare för dessa barn och unga och barnfamiljerna. Det är moderat politik. Ni gör ansatser som slår mot bidragstagarna. Det är bidragsnivåerna som måste förändras. Men det är ju de som är utsatta i samhället av olika anledningar. Det är på grund av att det saknas tillräckligt många arbeten och att det är sjukdomar. Vi har också ett välfärdssystem som gör att man har rätten att vara hemma med sina barn upp . De bidragsnivåerna vill ni försämra. Det drabbar barnen ytterligare. Hur blir det fler arbeten av att strama åt bidragen? Vi hörde att ställde den frågan gång på gång till . Han fick inte något svar. Kan du svara mig nu: Hur blir det fler arbeten av att strama åt bidragen? 81 () replik: går till attack i stället för att svara upp mot den rapport som har lagt fram om att människor inte ens lever på marginalen. Det är förunderligt att maktpartiet i som har regerat inte bara en mandatperiod utan två mandatperioder inte kan svara upp mot den verklighet som barn och unga lever i i stället för att gå till attack mot de oppositionsförslag som ligger. Jag räds inte att svara på frågor. Jag tycker att det är viktigt att det ska löna sig att arbeta, . Det gör det inte full ut i dagens . Därför måste vi göra någonting åt politiken. Jag accepterar heller inte den verkligheten att 1,5 miljoner människor inte har kunnat gå till ett reellt arbete. Många av dem vill gå till ett arbete och försörja sig själva. Därför har vi en politik för arbete och jobb och inte en politik för att krama bidrag. Det är skillnaden mellan ditt och mitt . Vad är det ni borde ha gjort under det antal år ni har suttit vid makten för att inte behöva få den rapport som ni fick och som ligger till grund för konstaterandet att vi har fattiga i ? Jag nämnde två saker i mitt anförande. Jag nämnde också det bidragsfusk som försiggår bland ungdomsorganisationer. Jag är lite förvånad att du inte ens väljer att ta upp det. Jag antar att du är för att vi ska strama åt så att även barn och unga får möjlighet att på lika villkor påverka framtiden. Men det ska heller inte finnas något bidragsfusk av till exempel ungdomsförbunden och SSU. 82 () replik: inledde sitt svar till mig med att säga att hon skulle svara på mina frågor. Min fråga hänger fortfarande kvar i luften. Hur blir det fler arbeten av att strama åt bidragen till dem som inte har ett arbete? Jag fick inte något svar på den frågan. Du sade att jag skulle svara upp för den politik vi står för. Det gjorde jag. Det hade du hört om du lyssnat på det tidigare inlägget jag hade. I mitt huvudanförande talade jag om barns och ungas situation i . Barnbidraget höjs och underhållsstödet höjs. Vi inför ett särskilt barntillägg för studerande . Bostadsbidraget förändras och höjs . I ert förslag tar ni bort bostadsbidraget. Det är en väldig skillnad mellan det och att satsa på de familjer som har det dåligt. De familjer som sitter i en situation där de inte har några marginaler måste ha stöd och hjälp. Vi har arbetslösheten i fokus. Vi måste bekämpa den och se till att fler kommer i arbete. Men de som ändå är drabbade av till exempel sjukdom och inte har några marginaler vill inte vi socialdemokrater försämra för. Det vill ni moderater i ert budgetförslag. Det drabbar barnen, . Det drabbar de unga i de familjerna. Det ger en otrygghet. Det vill vi bemästra med vår politik. Det är därför vi gör ytterligare satsningar. Vi höjer också taket i föräldraförsäkringen och höjer golvet. Det är saker som ni säger nej till. Det förbättrar för den utsatta grupp som du har lyft fram. Kvar står frågan: Hur blir det fler arbeten av att strama åt ersättningsnivåerna och bidragen för dem som behöver dem? Hur blir det fler arbeten av det? 83 () replik: I höjer man bidragen. Man löser det genom att förändra ersättningsnivåerna. Men vem ska betala det? Det är färre som går till ett jobb . Fundamentet i ekonomin bygger på att fler är i arbete så att vi över huvud taget från statskassan kan betala ut ersättningar, . Det är problemet i . Vi måste ha fler i arbete. Du väljer att lägga tyngden i ditt anförande på att tala om alla höjningar ni ska göra. Vem ska finansiera det, ? ((): Det ska jag göra genom skatten.) (FÖRSTE VICE TALMANNEN: är det som har ordet.) Det är fantastiskt att man kan komma runt politiken på ett så enkelt sätt. Detta är inte hokuspokus längre. Statskassan har inte de pengar som ni talar om. skjuter ni på utgifter och önskemål som ni har därför ni inte kan hantera utgiftstaken. Fler i arbete måste vara en politik som vi har att leva upp till. Att bara skapa fler bidrag, höja bidrag och förändra bidrag lurar in människor i en verklighet som man inte vill känna till. Trygghet för barn och unga ligger i om mamma och pappa har ett jobb. Har mamma och pappa ett jobb och kan försörja sig finns den tryggheten fullt ut för alla.