prot · GT0919 · 2005-10-21 00:00:00 — Jag anser liksom att det är viktigt att sanktionssystemet är konsekvent och att sanktionen är proportionell i förhållande till överträdelsen. vill jag också understryka att sanktionen måste vara tillräckligt kännbar för att få en styrande effekt. har anfört att små överträdelser, som att inte i rätt tid lämna in miljörapporter, kan innebära stora negativa konsekvenser för små, enskilda näringsidkare. Han har som exempel anfört att avgiften kopplad till så kallad köldmedierapport är hög. Det är inte korrekt. genomförde regeringen ändringar i bilagan till förordningen om miljösanktionsavgift som innebar att avgiften för vissa överträdelser av i första hand administrativ karaktär sänktes. Avgiften för köldmedierapport är . Det är inte heller riktigt att lokala miljönämnder inte kan göra några som helst rimlighetsavvägningar utan att riskera att utsättas för sanktioner. Man kan göra en rimlighetsbedömning och låta bli att ta ut miljösanktionsavgift trots att en överträdelse har konstaterats om det skulle vara uppenbart oskäligt att ta ut avgift. Utrymmet för att låta bli att ta ut avgift är litet och så måste det vara om inte själva grundtanken med ett enkelt system ska gå förlorad. Det är också viktigt att rättstillämpningen är enhetlig. Det är inte minst en rättssäkerhetsfråga. För att se till att lika fall behandlas lika över hela landet behövs ett system som inte lämnar för stort utrymme för skönsmässiga bedömningar, däribland kommunala särintressen. Det kan dock finnas anledning att överväga om inte utrymmet för rimlighetsbedömning kan utvidgas något. har i sitt betänkande om sanktionssystem föreslagit att utrymmet för en sådan bedömning ska bli lite större och att det ska vara möjligt att underlåta att ta ut avgift när särskilda skäl föreligger. är också skyldig att anmäla misstanke om brott. Denna skyldighet är ett led i tillsynsverksamheten och mycket viktig för att straffbestämmelserna ska få avsedd effekt eftersom den ger polis och åklagare kännedom om överträdelser i större utsträckning än vad som annars skulle kunna bli fallet. Regeringens strävar efter ett effektivt och rättvist sanktionssystem, och vi tycker att det är viktigt att arbeta för ett sanktionssystem som är tydligt. På regeringens uppdrag har arbetat med att avgränsa och tydliggöra det straffbara området, och kommittén har lagt fram förslag som avspeglar denna strävan. Regeringen har för avsikt att presentera en proposition om sanktionssystemet för . 11 (): Jag vill inleda med att tacka för svaret. Jag tycker att det är ett bra och uttömmande svar, och jag drar faktiskt slutsatsen att vi har en ganska stor samsyn när det gäller vikten av att förbättra sanktionssystemet. I samband med att bestämmelser infördes, infördes också ett nytt system för miljösanktionsavgifter. En sanktionsavgift är en administrativ avgift som tas ut om någon verksamhetsutövare gjort sig skyldig till överträdelse, även om överträdelsen inte skett avsiktligt eller av vårdslöshet. är skyldig att se till att denna avgift tas ut om överträdelse skett, men avgiften tillfaller inte tillsynsmyndigheten utan går till staten. Relativt små överträdelser, som underlåtenhet att i rätt tid lämna in miljörapporter, kan innebära stora negativa konsekvenser för små, enskilda näringsidkare. Det är bra med ett sanktionssystem på miljöområdet, men det är viktigt att det är konsekvent och att sanktionen är proportionell i förhållande till överträdelsen. Möjligheterna att göra rimlighetsbedömningar är i vart fall små, och i de fall lokala miljönämnder har försökt att göra sådana har ledamöterna själva utsatts för sanktionsåtgärder. Det har vi sett ganska många exempel på . Regelsystemet är, fru talman, fortfarande ofta krångligt och saknar transparens, vilket innebär att risken för en småföretagare att göra fel är uppenbar. Den som gör sig skyldig till en överträdelse av miljöreglerna som man kan tycka är av mindre art, till exempel att inte lämna in en köldmedierapport för sina frysanläggningar, kan få miljösanktionsavgift. Om jag är rätt underrättad gäller inte detta offentliga organ i samma situation. Min fråga till ministern blir då: Vad avser ni att göra för att komma till rätta med det förhållandet? 12 Statsrådet (): Jag tror att vi är eniga om att vi behöver en översyn av sanktionssystemet. Det är också därför som regeringen avser att lägga fram en proposition i frågan. Jag vill inte föregå den proposition som just nu bereds inom och hur vi kommer att förhålla oss till alla de förslag som har lagt fram. Men låt mig nämna att bland de förslag som har lagt fram finns också förslag om att även andra näringsidkare än enskilda företag ska kunna åläggas miljösanktionsavgift. Det är ett av de förslag som föreligger och som vi kommer att behandla. Det kan då också, enligt det här förslaget, gälla offentliga aktörer. Låt mig också understryka att vi anser att det är viktigt med transparens och tydlighet i regelsystemet. Vi lade fram en proposition om en effektivare miljölagstiftning med en lång rad förslag som syftade till att effektivisera miljölagstiftningen. Vi kommer också att komma med förslag när det gäller sanktionssystemet. Det kan till exempel handla om att på ett tydligare sätt i lagtexten låta det framgå vilket straffansvar man har i stället för att hänvisa till föreskrifter. Detta är för att lagen ska vara lättare att uttolka för alla som använder den. Låt mig dock understryka att om vi vill ha ett konsekvent system är också miljösanktionsavgifterna en viktig del i ett sådant konsekvent och enkelt system. Om vi vill ha en enhetlig rättstillämpning som vi tycker är viktigt är det inte alldeles enkelt att ge alltför stort utrymme för enskilda nämnder att fatta beslut och göra skönsmässiga bedömningar. Här är också tydlig. Just på grund av behovet av enhetlighet och lika tillämpning över landet måste vi ha en enkelhet och tydlighet i miljösanktionssystemet. Ett förslag som lägger fram är att miljösanktionsavgifterna i fortsättningen företrädesvis ska gälla enklare överträdelser, och straffsystemet ska tillämpas vid de grövre förseelserna så att vi på det sättet ska få en ökad tydlighet när det gäller vilken typ av påföljd som ska gälla. Däremot kommer miljösanktionssystemet även fortsättningsvis att vara ett viktigt medel, och det kommer även fortsättningsvis att behöva utformas på ett sätt som gör att det tillämpas enkelt och tydligt och kan användas på ett likartat sätt över hela landet. Var man än bor och har sin verksamhet i landet ska man kunna förutse vad en överträdelse av det slaget får för påföljd. 13 (): Jag har i min interpellation tagit upp vikten av att göra lokala, pragmatiska bedömningar av olika ärenden som faller under lagstiftningen. Ett rättssäkert system är också beroende av att det upplevs som legitimt och rättvist. Där finns det mycket övrigt att önska när det gäller lagstiftning över huvud taget på området. Jag kan nämna utredningar och lagföring av miljöbrott där rättsväsendet har visat sig vara helt otillräckligt fram tills . är det en annan debatt med en annan minister förmodligen men jag nämner det ändå i det här sammanhanget. I sitt svar till mig säger ministern: Det är inte minst en rättssäkerhetsfråga. För att se till att lika fall behandlas lika över hela landet behövs ett system som inte lämnar för stort utrymme för skönsmässiga bedömningar, däribland kommunala särintressen. Det kan dock finnas anledning att överväga om inte utrymmet för rimlighetsbedömning kan utvidgas något. På vilket sätt skulle det kunna utvidgas? Kan ministern utveckla det något? 14 Statsrådet (): När det gäller möjligheten till lokala, pragmatiska bedömningar har vi en fråga som knyter an till rättssäkerhetsprinciper när det gäller hur fall ska bedömas. har vi, som så riktigt säger, kravet att lika fall ska behandlas lika. När jag i mitt svar säger att det kan finnas ett visst utrymme syftar jag just på förslag. Förslaget är att ändra formuleringen i lagstiftningen. talas det om att det ska vara uppenbart oskäligt. föreslår i stället formuleringen särskilda skäl. Detta skulle öppna upp för en något generösare bedömning av under vilka omständigheter man skulle kunna välja att inte utdöma en miljösanktionsavgift. betonar dock i förslaget att utrymmet fortfarande måste vara litet om miljösanktionsavgifterna ska fungera på det sätt som är tänkt. Jag vill understryka att förslaget ingår nu som ett av många förslag som regeringen bereder. Det har varit ute på remiss, och vi kommer att återkomma i vår proposition med förslag. Jag vill inte föregripa beredningen inom . 15 (): I svaret till mig säger också : Regeringen strävar efter ett effektivt och rättvist sanktionssystem, och vi tycker att det är viktigt att arbeta för ett sanktionssystem som är tydligt. Jag delar den uppfattningen. Problemet är bara att många fortfarande upplever sanktionssystemet inom miljöområdet som snårigt och svårgenomträngligt. Jag kommer att följa framtagandet och leveransen av propositionen i ämnet med stort intresse. Jag återkommer i frågan när vi väl har den på bordet. 16 Statsrådet (): Jag vill tacka för detta. Jag försäkrar att vi återkommer med samma ambition, att se till att vi får en mer lättillgänglig miljöbalk men med höga miljöskyddskrav så att den också uppnår sitt syfte, nämligen att värna vår miljö. Det är det jag som miljöminister naturligtvis tycker är allra viktigast. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM12 EU:s deklaration om utvecklingspolitik KOM(2005)311 till utrikesutskottet /06:FPM13 Statistik om migration och asyl KOM(2005)375 till finansutskottet 8 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2005/06:31 till skatteutskottet Kammaren beslutade kl. 9.47 på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då en aktuell debatt om beredskap inför en pandemi skulle äga rum. 9 § Aktuell debatt: beredskap inför en pandemi 17 (): som vi öppnar inger oro för att den här influensapandemin kommer att nå . Det gör att miljontals människor känner oro. Det finns all anledning att vi som beslutsfattare i denna kammare tar upp frågan och försöker lägga förslag som kan minska den oro som människor känner. är väl medvetna om att det förekommer lite olika åsikter om hur stora riskerna är. Man kan resonera om vem som är mest tillförlitlig när man ska bedöma detta. Jag vill, fru talman, citera från en intervju med , överläkare på . Frågan var: Hur stark är farhågan att viruset ska mutera och även smitta människor emellan? Den är rejäl, så pass att man inte kan låta bli att planera för ett värstafallscenario, svarade som är överläkare på . Jag tror att det är en bra inriktning att man ska ta frågan på allvar. Man ska vidta alla åtgärder som man kan för att bereda sig på hur man ska göra om pandemin kommer till . 18 Statsrådet (): Låt mig börja med att tacka för initiativet till den här debatten. Den kommer ju väldigt lägligt precis i rätt tid dels på grund av den rapport om ytterligare spridning av fågelinfluensan som vi fick i går, rapporten om att den också har nått , dels eftersom jag i praktiken har kommit hem från som vi hade i går i . Jag kom hem till . Jag har lite att förmedla därifrån. Vi hade en lång diskussion om fågelinfluensan i går, närmare , hälsoministrarna emellan. Vi fick föredragningar av , och Europeiska smittskyddsmyndigheten om vad som görs. Nästan alla ministrar yttrade sig, vilket inte är särskilt vanligt. Det här är en fråga som verkligen angår oss. Man märkte väldigt tydligt att förberedelserna är i full gång över hela . Vad man slås av, som ett allmänpolitiskt konstaterande, är att vi får rätt som har hävdat att mänskligheten står inför en ny typ av hot, att de inte längre i huvudsak är militära och att samhället då måste ställa om sig efter det. De militära hoten mot vår världsdel är i det närmaste obefintliga. I stället konfronteras vi med terrorism, internationell kriminalitet, miljöförstöring, naturkatastrofer och smittsamma sjukdomar. Jag vill nog säga att vi i har förstått detta tidigare än de flesta. Det har faktiskt varit en väldigt målmedveten politik att dra ned på det militära försvaret och i stället satsa på att höja vår beredskap på andra områden, till exempel pandemiberedskapen. Därför är det kanske inte så konstigt att vi varit väldigt tidigt ute när det gäller pandemiplaneringen. Vi var bland de första som tog fram en pandemiplan. Vi var bland de första som införde lagliga möjligheter för extraordinära smittskyddsåtgärder. Vi var bland de första som köpte in och lagrade antivirala läkemedel. Vi var bland de första som planerade för och ligger långt framme när det gäller att utöka kapaciteten för vaccinproduktion så att vi vid ett krisläge kan få fram vaccin till hela befolkningen. Vi har varit ganska förutseende, och vi är internationellt sett ganska duktiga på smittskyddsfrågor. Det vet man om i , och det är inte för inte som den europeiska smittskyddsmyndigheten förlades till . Vi var ganska överens i går om att mycket återstår att göra för att vi ska ha fullgod beredskap i EU, men vi var också bekymrade över de proportioner som debatten har fått på många håll i . Om man läser en del tidningar kan man nästan tro att pandemin redan är här, att de fåglar som man nu hittat i östra bär på ett virus som är mycket smittsamt och mycket dödligt och också farligt för människor på det sättet. Så är det inte. var mycket tydlig i sin föredragning. Risken för människor att smittas av det virus som finns är minimal. Det är åtskilliga miljoner fåglar i som har haft det här viruset, och det i en världsdel där människor kommer i mycket närmare kontakt med levande fåglar än vad vi gör i . Man säljer levande fåglar på marknader, man har frigående höns i byn och så vidare. Trots att förmodligen hundratals miljoner kontakter mellan människor och infekterade fåglar har förekommit i har bara ett hundratal människor blivit smittade. Vi kan nog konstatera att viruset smittar väldigt lätt mellan fåglar, men smittsamheten från fågel till människa tycks vara väldigt låg till och med i . EU:s smittskyddsmyndighet konstaterade i går att risken för att smittas av fåglar i är minimal. Det innebär inte att det inte är ett stort problem. Men är det huvudsakliga problemet att vi kan få nedsmittade fågelbesättningar, till exempel våra höns, kycklingar, gäss och ankor, i landet. Får man det måste hela besättningen slaktas och området desinficeras. Det är det man nu är i färd med i , och . Det är klart att det finns en risk att detta också kommer till , kanske , men risken är ännu större när våra flyttfåglar återvänder. Då har en väl genomarbetad rutin för hur man ska göra; testning, avspärrning av gårdar, avlivning, destruktion och desinficering. är väl övade i detta, och de är vana att hantera hot från andra djursjukdomar, till exempel salmonella, mul- och klövsjuka, Newcastlesjuka och så vidare. I det här läget är det i första hand ett problem för näringen, och riskerna för människorna är lika små som . Men att vi nu har fått fågelinfluensan till aktualiserar ju ändå hela vår pandemiberedskap. Vad gör vi om viruset muterar och börjar smitta mellan människor? Med anledning av det har vi vidtagit en rad åtgärder för att höja beredskapen. Vi har tagit fram en pandemiplan. Vi har köpt antivirala läkemedel. Vi har skärpt lagstiftningen. påstås det att ligger på efterkälken. Så är det absolut inte. Det blev väldigt tydligt i går också. Det är precis tvärtom. Tittar vi till exempel på hur mycket antivirala läkemedel vi har lagrat det är alltså läkemedel som kan mildra symtom och minska risken för att bli smittad kunde jag i går konstatera att är ett av de länder som ligger i topp. Vi har redan en miljon doser. Det köpte vi . Många länder har ingenting alls eller har bara lagt in beställningar. Ytterligare en grupp har väsentligt mindre än när det gäller befolkningstäckning. I själva verket är det bara , och i EU-kretsen som har större lager än , dessutom som ju står utanför EU-kretsen. tillhör den grupp av fyra fem länder i som ligger allra bäst till, och ska man kanske veta att i går sade att som kontinent är den bäst förberedda kontinenten i världen. Vi får nog säga att vi ligger bra till. Men jag tror att det ändå kan vara nödvändigt att ytterligare förstärka våra lager med fler inköp och har därför bett se över detta. Jag kan redan nu säga att jag bedömer att vi behöver göra inköp så att vi får en större säkerhetsmarginal. Vi behöver köpa in ytterligare åtminstone en miljon doser så att vi fördubblar våra lager och når upp till en täckningsgrad på av befolkningen. Då har vi en rejäl säkerhetsmarginal och kan känna oss ännu tryggare. En del undrar varför vi inte köper in ännu mer, varför vi inte köper in så mycket att vi i ett visst läge kan vräka ut det till befolkningen. Det beror på att om vi skulle göra det finns det stor risk för att viruset muterar igen, blir resistent mot medicinen, och då står hela världen där med stora lager medicin som blivit värdelös. Man måste därför hantera medicin på ett ansvarsfullt sätt och i ett kritiskt läge framför allt prioritera dem som är mest utsatta gamla, sjuka och barn. Så långt frågan om antivirala läkemedel. En annan stor fråga är hur vi ska klara vaccinförsörjningen i ett kritiskt läge. Det finns inget vaccin. Man kan inte ta fram vaccin förrän det finns ett virus som smittar mellan människor. Och det finns ju inte . För att klara en sådan situation och kunna ta fram vaccin, när och om vi har en pandemisituation, måste produktionskapaciteten i hela världen öka. Här kommer att bidra på två sätt. För det första måste vi se till att under normalår vaccinera fler mot vanlig influensa. Vi bör under normala år vaccinera av dem som är . vaccineras i riket. Det skiljer mycket mellan landstingen, från i en del landsting i dem som är bäst. Jag har därför talat med ordförande om detta, och vi är överens om att det är ett problem och att vi totalt sett i landet måste bli bättre på det här området. Vi har inlett ett nära samarbete mellan staten och landstingssektorn för att få upp vaccineringsgraden. Det kan handla om central upphandling av vaccin, om mer marknadsföring för att få fler att ta chansen och vaccinera sig, om sänkta eller borttagna avgifter i de landsting där de finns. Det är bra. Det är också en väg till att höja produktionskapaciteten i hela världen. Vi måste även på ett mer konkret sätt öka produktionskapaciteten. Det handlar helt enkelt om att sätta upp nya fabriker antingen i statens regi, i samarbete med läkemedelsindustrin eller i samarbete med de övriga nordiska länderna. Jag vill se en sådan produktion, men vi prövar fortfarande vilken väg vi ska gå. Det är inget man kan göra i en handvändning. Vi talar om en högkvalitativ produktionsanläggning, en stor investering. Det måste bli rätt från början så att vi verkligen kan lita på att vi i ett kritiskt skede bara behöver trycka på en knapp för att få fram så mycket vaccin att det räcker till hela befolkningen. Ett intensivt arbete med att förbereda en sådan investering pågår just nu både vid och i . Avslutningsvis vill jag säga att jag inte söker politisk träta om den här frågan. Jag tror inte att saken tjänar på att vi gör partipolitik av detta. Tvärtom tror jag att medborgarna förväntar sig av oss att vi samarbetar. Jag står till förfogande för information om hur vi arbetar från regeringens och från myndigheternas sida. Jag vill också bjuda in partierna till en överläggning om hur vi bäst går vidare med pandemiberedskapen efter det att vi fått underlag från beträffande vaccinfrågan. Här har vi ett gemensamt ansvar, och det tycker jag att vi ska ta. 19 (): När statsrådet säger att han gärna vill ha samarbete över partigränserna kan jag direkt säga att det är en oerhört bra inriktning på det här problemet, och vi kommer gärna. Det lovar jag. med tanke på dem inom professionen som uttalat sig, bland annat överläkare, som jag citerade i mitt förra inlägg måste jag ändå påstå att det finns en oro som gör att man måste visa, och bevisa, att man lägger fram konkreta förslag. Jag skulle vilja ställa följande fråga till statsrådet : Vilka kontakter har haft med Kommuner och Landsting? Jag tänker på . De hade ett ledningsmöte , och vad jag vet har frågan inte varit uppe över huvud taget. nämnde , och då handlade det om vaccinationerna. Men det finns en annan stor fråga, nämligen att antalet vårdplatser i inte räcker om en epidemi skulle utbryta. beräknade att om en influensaepidemi skulle utbryta behövde man minst 6 000 nya vårdplatser. Om vi räknar med att vi möjligen skulle kunna skjuta upp en del operationer och annat sådant behöver vi åtminstone 4 000 nya vårdplatser i bästa fall för att klara detta om en influensaepidemi bryter ut. Har statsrådet diskuterat den frågan med Kommuner och Landsting? Jag skulle också vilja säga att när det gäller en vaccinfabrik vore det bra att bestämma sig för att bygga en i för vi har tekniken, vi har kunskapen och det finns de som står på kö och vill göra det, antingen i statlig regi eller tillsammans med någon annan. Det handlar ju också om att vi kanske kan hjälpa andra länder, inte minst de biståndsländer vi har i tredje världen, som varken har pengar eller teknik att själva kunna starta en fabrik. Jag vill fråga statsrådet rakt på sak: Är statsrådet beredd att satsa på en produktion i ? När det gäller antivirala läkemedel kan naturligtvis tala om hur duktiga vi är och det ena med det andra, men såvitt jag vet finns det läkemedel till mellan och av den svenska befolkningen. Dessutom vet vi att läkemedlet måste tas efter att smittan börjat bryta ut för att det ska ha någon effekt. Vore det inte självklart, i ett land som , att alla som insjuknar finge del av det, allt i enlighet med den hälso- och sjukvårdslag vi har? För mig är detta en människovärdesfråga, och jag tycker att alla borde få läkemedlet. Min fråga blir därför: Vilka tycker statsrådet ska få de antivirala läkemedlen? Å ena sidan har statsrådet sagt att det endast gäller vissa grupper, å andra sidan har han i tidningsintervjuer sagt att alla ska få det. Jag hoppas det är det senare som gäller. Det här är en fråga som ur trygghetssynpunkt är så viktig att man skulle vilja ha klara och tydliga förslag härifrån för att kunna känna trygghet. hörde jag en intervju om hur många som ville köpa dessa mediciner via Internet. Det visade sig att priserna steg till sådana höjder att man fick stänga sajten eftersom det gränsade till att inte längre vara lagligt. Dessutom tror man att det är fråga om fake drugs då inget läkemedelsföretag står bakom dem. Det är ytterligare ett bevis på den stora oro som finns för att den här sjukan ska komma. En sak ska vi väl vara överens om, , nämligen att någon form av influensa kommer. Det kanske inte blir fågelinfluensan utan någon annan. Åtminstone är det det besked jag fått från dem inom professionen som jag talat med inför debatten. Man är säker på att det kommer en influensa. Frågan är sedan vilken sorts influensa det blir. Enbart den vetskapen, hos en samfälld profession, måste väl räcka som anledning till att redan nu fatta kloka beslut som innebär att vi kan förebygga den influensa som kommer? 20 (): Jag vill börja med att mana det svenska folket till lugn, precis som säger ett institut som jag har samarbetat med under mina som virusforskare vid . Visserligen, som säger, kan man vara orolig den dag då virus muterar, men det har det inte gjort . Det är viktigt att särskilja det. Jag vill tacka för inbjudan och tillägga att vi gärna även från håll kommer och deltar i detta. Skräcken för fågelinfluensa har fått fullständigt orimliga proportioner, därför att risken för att bli smittad av fågelinfluensa för den svenska befolkningen är obefintlig.