prot · GS0972 · 2005-02-09 00:00:00 — var socialminister här och talade i tre olika inlägg sig varm för att vi måste få papporna att ta ut mer av föräldraledigheten därför att det är bra för barnen. Barnen har rätt till båda föräldrarnas tid. När hon då pratar om båda föräldrarna pratar hon om både mamma och pappa. Jag undrar: Hur ser på det här? Jag gissar att också är inne på att papporna behöver ta ut mer av föräldraledigheten. Med andra ord behövs papporna när barnen är små, men de behövs tydligen inte alls när det gäller insemination av lesbiska kvinnor. 209 () replik: Man kan fundera: Menar du, , att två vuxna av samma kön som lever i en parrelation inte kan vara föräldrar? 210 () replik: Jag menar att två vuxna som lever i en parrelation du talar om en homosexuell parrelation givetvis kan vara vårdnadshavare. De kan säkerligen fungera som föräldrar. Jag är övertygad om att de är lika bra på omvårdnad och sådant, det är jag fullständigt övertygad om. Men här handlar det om lite mer. Det handlar om identitetsutveckling, könsutveckling och så vidare. När barnen är små spelar det kanske inte så jättestor roll, men när man blir äldre har jag en viss känsla att det är lite speciellt. Det är speciellt viktigt med en manlig och en kvinnlig förebild. När regeringen kom med sin proposition om homoadoptioner vill jag minnas att det på ett ställe står att regeringen förutsätter att det i det adopterade barnets närhet finns en god manlig eller kvinnlig förebild. Med andra ord är det väldigt viktigt med förebilder av olika slag. Därför har vi inställningen att barn bör växa upp med en mamma och en pappa. 211 () replik: Där har vi skilda uppfattningar. Föräldrar kan, precis som vi menar i reservationen om könsneutrala författningar, även kopplas till det sociala föräldraskapet, inte bara det biologiska, som tycks fastna på. Självklart borde båda föräldrarna ta ut ganska lika del av föräldraledigheten så att man knyter an och får en relation till barnet. Det är jätteviktigt. Det är bra att man kan se att det finns ett behov av båda föräldrarna kring barnet. Det finns forskning om barn som lever i en homosexuell familj. Men den forskningen pekar inte på att barnen på något sätt skulle ta skada av att leva i den typen av relation. För del är viktigt att man betraktar frågan om föräldraskap ur ett socialt perspektiv, inte bara ur ett biologiskt perspektiv, som det tycks vara med . 212 (): Jag ska börja med några korta ord om talerätten i mål om hävande av faderskap. Det finns tre sätt som man kan vara fader på i juridisk mening, antingen genom presumtion om man är gift med modern genom faderskapsbekräftelse eller genom en dom. Jag talar nu om rätten efter mannens död för änkan och andra barn till mannen att väcka talan och ifrågasätta faderskapet. Vi har väldigt svårt att förstå att det ska vara olika regler som gäller beroende på hur faderskapet juridiskt sett har blivit fastställt. Det är en bristande konsekvens som bör rättas till av lagstiftaren, och det är därför som vi ställer oss bakom reservationen. Den andra frågan som jag tänkte beröra lite kort i mitt anförande och som ingen ännu har berört är en kär följetong hos oss, nämligen frågan om skuldsatta barn. Vi hade en väldigt fin offentlig utfrågning i det ärendet . utlovade åtgärder beträffande underrättelseskyldighet från kronofogdemyndigheterna och till överförmyndarna. Detta har genomförts, och det är vi alla som är intresserade av de här frågorna väldigt nöjda med. En annan fråga som togs upp under denna offentliga utfrågning var de fordonsrelaterade skulderna, alltså felparkeringsavgifter och liknande. Dessa frågor överlämnades till utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare som försening lämnade sitt betänkande . Det kommer förslag just om de fordonsrelaterade skulderna, och det är vi också väldigt nöjda med. Vi hoppas bara att det inte ska ta så våldsamt . Självklart ska utredningen remissbehandlas, men det ska inte behöva ta år. Det borde kunna gå fortare att remissbehandla och bereda det förslaget. Sedan finns det tyvärr inte några förslag beträffande de övriga problemen kring skuldsatta barn: skadestånd, skatter, böter, vanliga mobiltelefonräkningar och det berömda fallet med skolfoton som har tagit upp. Genom att göra detta korta inlägg vill jag betona att vi som är intresserade av och måna om att barn aldrig ska behöva bli skuldsatta av sina föräldrar kommer att fortsätta den här kampen, och jag hoppas att vi är väldigt överens i lagutskottet och att vi alla fortsätter kampen så att man får bort barn från kronofogdemyndighetens register. 213 (): Den andra delen av lagutskottets betänkande LU10 behandlar motioner om förmyndare och god man, skuldsatta barn, faderskap, adoption och assisterad befruktning. En person som lider av nedsatt eller bristande beslutsförmåga har rätt att ansöka om en företrädare, och enligt ska rätten eller överförmyndaren förordna en god man. Godmanskapet ska anpassas till den enskildes behov och med den enskildes samtycke. Utgångspunkten är att huvudmannen har kvar sin rättsliga handlingsförmåga. Den gode mannen får bara företa rättshandlingar inom ramen för sitt förordnande, och han måste i regel inhämta huvudmannens samtycke innan han företar en åtgärd för dennes räkning. Lagstiftningen om förmyndares, gode mäns och förvaltares förvaltning av egendom och tillsyn reformerades 1995. har behandlat frågan om rättsförhållanden mellan gode män och huvudmän i flera betänkanden. Motionerna i dagens betänkande berör frågor om gode mannens arvode, skadeståndsansvar, tillsynen, skuldsatta barn med mera. Det är riktigt som sade, att vi är eniga i de flesta frågor som behandlas i det här betänkandet. Behovet att följa upp reformen 1995 blev aktuell och regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utvärdera förmyndarskapsreformen. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna där det anförs att regler om ställföreträdarskap har vissa brister. I utredningens förslag behandlas de frågor som lyfts fram i motionerna. Utredningens betänkande är föremål för remissbehandling. Med hänsyn till den kommande beredningen föreslår lagutskottets majoritet att samtliga reservationer ska avslås. Barnens bästa genomsyrar all svensk familjelagstiftning. Det gäller inte minst frågan om faderskap. Reglerna om faderskap i säger att faderskap kan fastställas genom faderskapspresumtion, bekräftelse eller dom. Bekräftelsen ska ske skriftligen, bevittnas av två personer och dessutom godkännas av socialnämnden och modern. Enligt kan en faderskapsbekräftelse ske även före barnets födelse. Visar det sig senare att den som lämnat bekräftelsen inte är far till barnet ska rätten ogiltigförklara bekräftelsen. är skyldig att försöka utreda vem som är far till barnet när faderskapet inte följer direkt av presumtionsregeln. När faderskapet har fastställts genom en dom är faderskapsfrågan definitivt avgjord. En omprövning av domen kan därför endast ske om resning beviljas av eller hovrätten. Oppositionen har väckt frågan om talerätt i faderskapsmål för mannens änka och arvingar i de situationer när en tidigare för familjen okänd arvinge träder fram. Enligt motionärerna skulle ett införande av talerätt för hävande av faderskap öka rättssäkerheten och tryggheten för efterlevande maka och mannens arvingar. Frågan behandlades i tidigare betänkanden, och lagutskottet anser att utvidgningen av talerätten för änkan och arvingarna inte kan motiveras utifrån principen om barnens bästa. Det andra barnet var möjligen okänt för änkan och den avlidnes barn, men tydligen var barnet inte okänt för fadern eftersom fadern själv inte har vidtagit några åtgärder för att få faderskapet upphävt. Både och folkpartisterna anför i sina reservationer att adoptionslagstiftningen är i behov av en översyn, bland annat för att förkorta tiden för adoptionsprocessen. Rättssäkerheten för adoptivbarn i har förbättrats väsentligt . fattade beslut om ändringar i lagen om internationell adoptionsförmedling. Syftet med lagen var att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen. I vissa fall godkänner Myndigheten för internationella adoptionsfrågor att ett utländskt adoptionsbeslut gäller i . Om ett utländskt adoptionsbeslut inte har samma rättsverkningar som i eller om det inte fattats något beslut om adoption i ursprungslandet fattas däremot adoptionsbeslutet av domstol i . Detta förlänger förstås adoptionsprocessen, och det är inte svårt att förstå föräldrarnas otålighet. Ordningen är nödvändig för att skydda både barn och adoptivföräldrar mot att adoptionen i efterhand hävs. Detta bör bli en viktig fråga för en framtida översyn. yrkar på att det bör införas en skyldighet för adoptivföräldrar att upplysa ett barn om dess ursprung. Regeringen håller med. I departementspromemorian Föräldrarnas samtycke till adoption m.m. och i propositionen Internationella adoptionsfrågor finns ett förslag om att införa en bestämmelse om föräldrars skyldighet att upplysa ett adopterat barn om sitt ursprung. Frågan bereds inom . anser att även heterosexuella sambor bör tillåtas att adoptera på samma villkor som äkta makar och registrerade partner. Behovet av att se över adoptionslagstiftningen finns, men det handlar om prioriteringar, bland annat i departementets arbete. När en eventuell översyn sker bör frågan om sambopars rätt att adoptera aktualiseras igen. Endast kvinnor som är gifta eller lever tillsammans med en man under äktenskapsliknande förhållanden har möjlighet att genomföra assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. De lesbiska kvinnorna är däremot tvungna att skaffa sig barn genom privat insemination eller utomlands. Med all rätt anser de sig diskriminerade. Dessutom skapas otrygghet för både mor och barn. Om inseminationen utförs på sjukhus minskar smittorisken, och barnet kan få vetskap om sitt biologiska ursprung eftersom spermagivaren inte får vara anonym i . Före en sperma- eller äggdonation ska den behandlande läkaren också pröva om det är lämpligt att donationen sker med hänsyn till parets medicinska, psykologiska och sociala förhållanden. Befruktningen får utföras bara när det kan antas att barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. I propositionen Partnerskap och adoption 2002 fastslogs att lesbiska par som har registrerat sitt partnerskap eller lever i ett samboförhållande ska få tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus när frågan om det rättsliga föräldraskapet regleras. Frågeställningarna i reservationerna ingår redan i beredningsarbetet inom , och en proposition kommer att presenteras . Med hänvisning till detta avslås reservationerna. 214 () replik: Jag håller med om mycket av det som har tagit upp här. Anledningen till att jag ändå vill ha en replik är frågan om föräldrars skyldighet att informera sina barn om att de är adopterade eller har tillkommit genom assisterad befruktning. Det är riktigt att regeringen har tagit upp frågan i propositionen. Däremot har inte regeringen tagit ställning i frågan, utan man säger att man ska utreda frågan. Man talar inte om ifall man vill eller ej, så jag skulle vara jätteglad om här skulle kunna tala om för oss att det socialdemokratiska partiet och regeringen äntligen har tagit ställning nu och vill, precis som det har uttalats i promemorian och som kräver, att det ska bli en skyldighet just utifrån barnets bästa, som vi alla här har talat oss så varma för. Är det så, , att ni nu har tagit ställning och det är det som du har presenterat för oss? 215 () replik: Jag tror att vi får vänta till . Det är inte så till dess. Sedan kan vi diskutera frågan när vi behandlar propositionen. Jag kan inte säga att den skyldigheten definitivt kommer att införas, men det finns god vilja att införa den. 216 () replik: Det jag tänkte på i första hand är skyldigheten för föräldrar att tala om för adoptivbarnen att de är adopterade. finns ju inte någon sådan skyldighet. Vi ser en ökad vilja hos adoptivföräldrar att adoptera barn från , där barnens utseende är väldigt likt det generella svenska utseendet om man nu ska tala i sådana generella termer och då har jag inte inkluderat mig själv där. Det är det som ställer till det. har vi fått många vittnesmål från vuxna som adopterades för kanske , inte minst många som kom som barn från , om att de vid föräldrarnas dödsbädd av de döende föräldrarna eller i efterhand har fått reda på att de var adopterade. Det är just den här frågan som är så otroligt viktig. En skyldighet skulle också innebära att man stärker barnets rätt. 217 () replik: Den skyldigheten bör införas i familjelagstiftningen, det håller jag med om. Men jag tror att det som du beskriver är historia . Jag har jobbat med Adoptionscenter, och det handlade om många adoptioner just från . Föräldrarna är väldigt måna om att lära känna sitt barn och det land som barnet kommer ifrån, och de har goda kontakter med respektive ambassad. Jag tycker att det här fungerar redan i praktiken, men det är ingenting som hindrar oss att införa det i lagen. 218 () replik: Det blir väl så , , att en del av min replik kommer att handla om det som jag även tog upp med . Jag reagerar när säger att de lesbiska kvinnorna med all rätt känner sig diskriminerade. Då undrar jag hur ser på följande. Som jag nämnde förut är det tydligen en väldigt bred samsyn i angående att pappans roll är väldigt viktig när barnen är små. Det är därför som alla kämpar för att papporna ska ta ut mer av föräldraförsäkringen till exempel. Likadant sade jag förut, som kanske hörde, att det här med manliga och kvinnliga förebilder fanns med i regeringens proposition om homoadoptioner med mera. Då undrar jag vad anser om att de barn som föds medelst en eventuell lagstiftning om att det ska kunna bli lätt att insemineras direkt berövas rätten till en pappa. De berövas direkt rätten till en manlig förebild. Kan inte det ses som diskriminerande? 219 () replik: Det är väl bra om pappan tar ansvar i de familjer där en pappa finns. Men som bekant är det 190 000 barn i som lever utan den andra föräldern. Men det är inget som skadar de barnen eller de barn som växer upp i homosexuella familjer. Barn behöver bra föräldrar. fokuserar på det biologiska ursprunget i sina argument. Det är utifrån de vuxnas perspektiv. Det är inte utifrån barnens perspektiv. Det är vi vuxna som lägger värderingar på barnen. De utredningar som har gjorts i visar att det inte är någon skillnad på barn som växer upp i homosexuella eller i heterosexuella förhållanden. Jag vet inte om den här parallellen passar här, men eftersom jag är från kan jag berätta att i var det väldigt många barn som efter kriget växte upp med bara kvinnor. Och jag försäkrar dig att det inte var något fel på de barnen. Vi får faktiskt ändra på perspektivet för barnens bästa. Och barnen behöver goda föräldrar, inte endast biologiska föräldrar. 220 () replik: , jag kan inte alls dela din uppfattning att det biologiska perspektivet inte skulle vara barnens perspektiv. Det biologiska är ju det första barnen känner till. Det är klart att det finns en liten procent som det inte stämmer på, men till allra största delen är det så att barnen föds av en mamma och växer upp med mamman och pappan. Det är de biologiska föräldrarna. Det är det som de känner till. När det exempelvis blir skilsmässor det händer då och då har många psykologer vittnat om att det alltid är en katastrof för barnet, för barnet vill ha kvar sina biologiska föräldrar. Så där tror jag att är lite snett ute. Jag fick inget svar på om det i någon mening kan anses diskriminerande att vi väljer att lagstifta på ett sådant sätt att barnen inte ska kunna växa upp med en pappa, inte kunna ha en manlig förebild. Det visar sig ju att barnen behöver manliga och kvinnliga förebilder för att få en bra identitetsutveckling och mogna till harmoniska människor. 221 () replik: Vår identitet formas inte bara av att vi har manliga eller kvinnliga förebilder utan det är också väldigt många andra faktorer som påverkar vår identitet. Det argumentet är ute ur bilden. Dessutom finns det många fall där barnet önskar att den pappa som slår mamma inte borde finnas alls i hans liv och påverka hans identitetsbildning negativt. Det är alltså våra vuxna föreställningar som får barnen att känna sig mindre värda eftersom de kanske lever i homosexuella familjer. 222 (): Jag hann inte komma med mina yrkanden när jag höll mitt huvudanförande eftersom jag hade så mycket som jag ville hinna säga i denna viktiga debatt. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 17 och 20. Till skulle jag vilja säga att det handlar ju inte om att på något vis förminska det biologiska föräldraskapet, vilket ni kristdemokrater tror. Betydelsen är att stärka det sociala föräldraskapet och därigenom det enskilda barnets trygghet. gäller ju också för barn till homosexuella trots att väljer att inte se alla dessa barn och även om dessa barn ofta osynliggörs, inte minst i det här sammanhanget av . Det jag inte heller hann prata om i mitt huvudanförande var frågan om lesbiska kvinnors möjlighet till assisterad befruktning och samma rättighet i lagstiftningen som heterosexuella kvinnor. Anledningen till att har reserverat sig där, trots att vi ju som bekant samarbetar med regeringen, är att vi är det enda parti i som motionsvägen har tagit fram förslag om på vilket sätt vi vill att den nya lagstiftningen ska regleras. Därför tyckte vi att det var oerhört viktigt att ändå lyfta fram detta också som ett inlägg i samarbetet och de förhandlingar som vi har med Socialdemokraterna. Slutligen skulle jag, som jag har nämnt, vilja påminna om att vi har en skyldighet och ett ansvar. Varje barn, oavsett om föräldrarna separerar och tvistar om barnet, oavsett om barnet är adopterat och oavsett föräldrarnas sexuella läggning, har rätt att växa upp i ett samhälle där barnets bästa prioriteras inom alla områden. Vi här i har ett ansvar, och jag ser fram emot den debatt som kommer att komma efter att har lagt fram sitt betänkande och regeringen lägger fram sin proposition i ärendet. Överläggningen var härmed avslutad (Beslut skulle fattas .) 12 § Genomförande av EG:s direktiv om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU6 Genomförande av EG:s direktiv om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka (prop. 2004/05:29). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2004/05:77 Lag om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang 2004/05:78 Förbättrade ersättningsmöjligheter vid oljeskador till sjöss Skrivelse 2004/05:79 Upphörande av svensk-norska renbeteskonvention betänkande 2004/05:KU21 Sekretess hos den kommission och det råd som har inrättats med anledning av naturkatastrofen i 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:370 av ()till socialminister 2004/05:371 av ()till finansminister 2004/05:372 av ()till justitieminister vittnen 2004/05:373 av ()till statsrådet Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:903 av ()till utbildnings- och kulturminister vid /05:904 av ()till statsrådet i kärntekniklagen 2004/05:905 av ()till statsrådet mellan skola och socialtjänst 2004/05:906 av ()till statsrådet 2004/05:907 av ()till statsrådet aktiviteter i 2004/05:908 av ()till socialminister 2004/05:909 av ()till statsrådet analys och fosterdiagnostik /05:910 av ()till statsrådet till stormdrabbade lanthandlare /05:911 av ()till justitieminister av e-post 2004/05:912 av ()till justitieminister nya passen 2004/05:913 av ()till näringsminister och skogsnäringen 2004/05:914 av ()till statsminister och en statligt finansierad sjukvård 2004/05:915 av ()till utbildnings- och kulturminister av barnomsorgspersonal 2004/05:916 av ()till justitieminister i /05:917 av ()till finansminister på biogasbilar 2004/05:918 av ()till socialminister inom bidragssystemet 2004/05:919 av ()till statsrådet sätt att arbeta 2004/05:920 av ()till jordbruksminister av EU:s jordbrukspolitik 2004/05:921 av ()till statsrådet 2004/05:922 av ()till justitieminister Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:827 av ()till statsrådet av ungdomar 2004/05:831 av ()till statsrådet uppdrag och sexualupplysning 2004/05:832 av ()till jordbruksminister fiskare på syd- och ostkusten 2004/05:833 av ()till utrikesminister i /05:834 av ()till näringsminister vid tillsättningar i statliga styrelser 2004/05:836 av ()till jordbruksminister av ekonomisk ersättning till jägarförbunden /05:837 av ()till finansminister 2004/05:839 av ()till utbildnings- och kulturminister animationsutbildning i /05:840 av ()till statsrådet av 3 G-nätet 2004/05:841 av ()till statsrådet på vägarbeten 2004/05:842 av ()till statsrådet 2004/05:843 av ()till statsrådet för offentlig upphandling /05:846 av ()till näringsminister och tillväxt i /05:847 av ()till finansminister av bidrag till kommunerna 2004/05:848 av ()till utrikesminister politiska situationen i /05:851 av ()till försvarsminister av bidrag till frivilligförsvaret 2004/05:852 av i (s)till statsrådet arbete i /05:854 av ()till jordbruksminister viltvård 2004/05:855 av ()till statsrådet verksamhet för synskadade 2004/05:856 av ()till statsrådet i vårdyrken 2004/05:857 av ()till socialminister i rimlig tid 2004/05:858 av ()till socialminister i 2004/05:859 av ()till finansminister av allmännyttiga stiftelser 2004/05:860 av ()till finansminister 2004/05:861 av ()till statsrådet lönebidrag för närstående anställd 2004/05:865 av ()till jordbruksminister 2004/05:866 av ()till utrikesminister 2004/05:867 av ()till statsrådet kontor för myndigheter 2004/05:868 av ()till utrikesminister mellan den parlamentariska och regeringarnas Östersjöråd 2004/05:869 av ()till finansminister 2004/05:870 av ()till statsrådet och gränser för statens övervakning av teletrafik 2004/05:871 av ()till statsrådet av statliga myndigheter 2004/05:872 av ()till utrikesminister 2004/05:873 av ()till utrikesminister och /05:874 av ()till utrikesminister i /05:875 av ()till utrikesminister dimensionen 2004/05:878 av ()till samhällsbyggnadsminister av förfallna fastigheter 2004/05:879 av ()till jordbruksminister för 2004/05:880 av ()till statsrådet åtgärder för minskade färjeutsläpp /05:881 av ()till statsrådet från färjetrafiken 2004/05:883 av ()till statsrådet /05:884 av ()till statsrådet i barns vardag 2004/05:885 av ()till socialminister på försäkringskassorna 2004/05:886 av ()till statsminister i regeringen Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 8 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med anf. 42 (delvis), av andre vice talmannen till och med 7 § anf. 82 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 164 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 191 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.