prot · GS0977 · 2005-02-16 00:00:00 — Ursprungsbefolkningen har också rätt att ta del av den biologiska mångfald som finns till exempel i en stor del av den fattiga delen av världen. 87 () replik: Den beskrivning som du gör hör man gång på gång. har vi antagit ett antal konventioner som stärker ursprungsbefolkningarnas rättigheter på det här området. Vi har också fattat beslut om biobanker som bidrar till att bevara den biologiska mångfalden i dessa länder, och man ger också ett ekonomiskt stöd. Sedan vänder man sig mot de hemska och fruktansvärda internationella läkemedelsbolagen. Om de inte fanns skulle det inte utvecklas aidsmediciner och nya läkemedel. Det blir då en haltande beskrivning. Därför undrar jag: Vad är det som inte görs som tycker borde göras? 88 () replik: Jag tror att vi kan göra mycket. Det har gjorts en hel del. Vi har, som säger, fått en bättre lagstiftning. FN har tagit tag i de här frågorna, och vi har Cartagenaprotokollet med mera. Vi har tagit upp frågorna till en diskussion och en global debatt. Det är otroligt viktigt för en stor del av den fattiga befolkningen i världen. Men jag tycker inte att vi gör tillräckligt. Jag tror inte heller att tillämpningen av lagstiftningen och kontrollen av vad som händer är tillräcklig. Det är nog så att företagens intressen går före de rättigheter som många befolkningsgrupper bör ha. Det är till och med så att vissa länder känner att deras inflytande över de här frågorna har begränsats, att det är de stora företagen som nästan dikterar villkoren. Därför gäller det att se till att det finns ett demokratiskt inflytande, att det finns öppenhet, att det inte får vara en massa hemlighetsmakerier. Vi måste ha en öppen debatt och på det sättet stärka lagstiftningen. Vi måste ha respekt för att de fattiga länder som har de här råvarorna får tillbaka ett återflöde och får rätt att bestämma över sina tillgångar. Det tycker jag är en rättvisefråga. 89 () replik: Jag delar väldigt många av de synpunkter och formuleringar som hade i sitt anförande, så jag har inte skäl att polemisera med honom i den delen. Jag vill bara ge honom, trots att jag kanske vet svaret på frågan, möjligheter att för protokollets skull svara på huruvida och är beredda att medverka till en märkning av det slag som jag nämnde och som gör det möjligt för konsumenterna att välja eller välja bort livsmedel där genmodifierade organismer funnits med i tillverkningskedjan på något sätt. 90 () replik: Jag får tacka för frågan. Jag skulle naturligtvis ha tagit upp den i min inledning, men jag såg att jag hade överskridit min talartid. Därför var det väldigt bra att jag fick frågan . Naturligtvis vill vi medverka till att det blir en mycket tydlig märkning. Det är ett konsumentintresse. Också av etiska skäl bör vi ha en mycket tydlig märkning. Det är oerhört viktigt. Märkningen har i och för sig blivit lite bättre inom EU, men det måste tydligt framgå på alla produkter som finns i handeln om de innehåller GMO. 91 () replik: Det gläder mig att delar uppfattning att vi ska ha någon form av märkning av det här slaget. 92 () replik: Vi får arbeta tillsammans för det. 93 (): Låt mig först konstatera att gentekniken, om den används på rätt sätt, är och kan vara till stor nytta inom jordbruk, livsmedelsproduktion och även inom medicin och miljövård. Vi kan också konstatera att utvecklingen går mycket snabbt. Nya tillämpningar och produkter presenteras ständigt. Växtförädling, nya kretsloppsanpassade material och hållbara energiprocesser är några exempel på områden där gentekniken redan är eller kan bli ett viktigt instrument. Men det är, som har konstaterats här innan också, en teknik som är förenad med risker. Dessa risker kan vara mycket långsiktiga. De kan vara svåra att upptäcka om de verkligen blir verklighet. Därför måste gentekniken ha stränga regler som skyddar både oss människor och vår miljö. Vi måste kombinera möjligheterna med gentekniken med en ständig vaksamhet, en öppen och bred samhällsdebatt och tydliga gränser för vad som är tillåtet. Användningen av genteknik inom både jordbruket och livsmedelsproduktionen väcker starka reaktioner hos oss som konsumenter men även hos producenten. Det är en ny teknik, och det görs nya framsteg. Vi fungerar som människor så att om det görs framsteg som går fort, lutar vi oss tillbaka och blir kanske lite tveksamma och upplever att utvecklingen går för fort. Därför är det viktigt att vi ser till att tiden mellan forskning och praktisk tillämpning inte blir för kort, att effekterna på miljön måste vara kända och de etiska problemen tillräckligt utredda. Det är också viktigt att vi i och inom EU satsar stora resurser på forskning och utveckling inom genteknikområdet, för, som jag sade tidigare, rätt använd kan tekniken minska miljöbelastningen och öka vår livsmedelsproduktion på ett uthålligt sätt. Det är nödvändigt att vi har tillräckligt med offentliga forskningsmedel för att inte utvecklingen ska styras av stora förädlingsföretag eller tillverkare av bekämpningsmedel. Vi bör inrikta vår forskning på grödor med bättre näringsinnehåll, med en bättre tålighet mot sjukdomar samt utveckla råvaror till energi exempelvis. Men det är också viktigt att vi har en fri tillgång till forskningsresultaten kring gentekniken. Det får inte bara bli privata företags affärshemligheter. Det är oroande när vi ser stora multinationella företag som genom genteknik anpassar utsädena så att de blir resistenta mot just dessa företags bekämpningsmedel. Det skapar en stark beroendesituation. Det är inte önskvärt att den sedan urminnes tider rotade traditionen att bonden har rätt till sitt utsäde hotas. Forskning och utveckling är också en del i att göra det lättare för oss som konsumenter att få reda på risker och möjligheter med genmodifierade produkter. Vi som konsumenter har rätt till sunda och säkra livsmedel. Vi har rätt till livsmedel som är framställda på ett ekologiskt och etiskt riktigt sätt. Och jag måste själv kunna välja vilken mat jag vill köpa. , jag instämmer i din fråga. Jag är beredd att verka för en sådan märkning så att jag som konsument ska kunna få spårbarhet i den produkt jag väljer. Jag ska kunna se om det har varit gentekniskt modifierade grödor med i processen. Avslutningsvis, fru talman, kan jag konstatera att den här frågan, precis som många andra miljöfrågor, är en fråga som vi måste lösa på många olika nivåer. Vi behöver EU för att skapa minimiregler och gemensamma förhållningssätt. Men bör det vara möjligt att skärpa regelverket på nationell och regional nivå och anpassa dem efter de förutsättningar som finns på lokal och regional nivå. Det bör också ges möjligheter för länder och regioner att exempelvis snabbt avbryta en odling av GMO-grödor om fara för människors hälsa eller miljö uppstår. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 9. Jag står givetvis bakom alla andra reservationer, men för tids skull yrkar jag bifall bara till den. 94 (): Vi diskuterar GMO-tekniken. En sak som man kan börja med att fundera på är vem eller vilka det är som styr den snabba utveckling som vi har . Är det konsumenterna som efterfrågar ? Är det konsumenterna som ställer frågan till marknaden om de kan få möjligheter att köpa GMO-mat där man använt sig av herbicidresistenta grödor? Jag skulle vilja påstå att det inte finns något konsumenttryck alls för att få fram GMO-maten och att väldigt många, ju mer man sätter sig in i frågan, blir kritiska, särskilt när man kommer in på diskussionen om herbicidresistenta grödor. Det innebär givetvis inte att det inte skulle kunna finnas möjligheter med GMO-tekniken. Det tycker jag att tog upp på ett bra sätt. Men de intressen som styr utgår ju inte från mänsklighetens bästa och de problem som är allra viktigast att lösa i världen, utan det handlar väldigt mycket om herbicidresistens. Vi kan börja med kemikalieberoendet. De allra flesta GMO-grödor är herbicidresistenta. Det leder till ett väldigt beroende av kemikalier i jordbruket och slår egentligen sönder en vision om ett kemikaliefritt jordbruk. Det finns risker att med genförorening skada andra företagare som till exempel använder sig av ekologisk odling. är det inte så klart, inte ens i , hur man reglerar de skadorna. Jag tycker att det borde gälla ett strikt skadeståndsansvar i det fallet. Regeringen arbetar med den frågan. Spridning i naturen är en annan fråga. Det finns ju en risk att gener sprider sig till andra växter, att de korsar sig med närbesläktade arter och att man får helt andra växter som kanske kan klara sig ute i naturen och innebära både ett ekologiskt problem och ett problem för jordbruket. Det har också visat sig att vissa av de genmodifierade grödorna har varit instabila och på det viset orsakat problem för jordbruket. I finns det en skadeståndsprocess mot när det gäller herbicidresistent bomull eftersom den har lett till allvarlig missväxt. Antagligen är det väl så att när nya grödor kan komma fram så snabbt via den här tekniken har man kanske inte kunskap om alla egenskaper hos grödorna. Sårbarhet, minskad genetisk variation, är en annan risk om man börjar använda sig av färre och färre sorter. har ju en reservation som egentligen inte handlar om GMO. Den handlar om dels främmande arter, dels förädlade arter över huvud taget. Den handlar om den här risken. Om man använder sig av för få arter inom skogsbruket får vi ju inte en bra riskspridning. Den motionen har blivit ännu mer aktuell efter de stora stormskadorna. Sedan skulle jag vilja gå över till ett medborgarperspektiv. Jag började med konsumentperspektivet. Jag vill ta upp frågan om öppenhet. Det finns en reservation, reservation 10, som handlar just om det. tog upp det i sitt inlägg också. Det gäller att när allmänheten har krävt att få ut forskningsresultat från har man inte fått tillgång till dessa, utan de har sekretessbelagts. Det är väl något som snarare ökar misstänksamheten ute bland människor. Om vi ska få en god kunskap om de här frågorna är det givet att all information måste vara öppen och att sekretesslagstiftningen ska användas ytterst försiktigt. Där skulle jag vilja fråga övriga partier: Hur viktig tycker ni att den här öppenheten är, att man kan få ut information, till exempel inför olika beslut, om odling av grödor? Det är oerhört många sådana beslut som är på gång framöver. Om man själv vill sätta sig in i underlaget, ska man då ha rätt att få ta del av det vetenskapliga underlag som finns? ställde också en fråga till mig angående märkningsreglerna och bättre märkning till konsumenter. Jag håller verkligen med om att märkningssystemen borde förbättras så att alla typer av livsmedel där GMO har ingått i tillverkningsprocessen ska märkas. Jag kan säga att en konsekvens om det skulle genomföras faktiskt skulle vara att allt danskt griskött skulle GMO-märkas, förutom då Kravmärkt danskt griskött. Jag tror att många av oss skulle bli förvånade om man införde den typen av märkningsregler, helt enkelt för att oerhört många livsmedel skulle bli GMO-märkta. Avslutningsvis ställer jag mig bakom alla reservationer som är med på, men för att vinna tid yrkar jag inga bifall. 95 () replik: Till att börja med skulle jag vilja svara på den fråga som ställde från talarstolen, nämligen frågan om hur vi ställer oss till öppenheten rörande information kring ansökningar när det gäller säkerhetsdelen. Jag tycker att man verkligen borde beakta att det är viktigt att ha en stor öppenhet när det gäller underlaget för den här typen av säkerhetsbeslut. Jag skulle vilja uppmana att göra exakt det som läkemedelsindustrin har bestämt sig för, nämligen att ingen undersökning, inte ens sådana som senare inte ingår i ansökningar, som rör säkerhet för ett läkemedel, i det här fallet kliniska studier, ska vara sluten. Allting ska alltid vara öppet. Jag tycker att och EU måste ompröva sin inställning till de här sakerna. När det gäller säkerhetsbiten, det vill säga det som är toxikologiska studier och liknande, måste informationen vara öppen för granskning. Där delar jag åsikt. Sedan har jag en fråga till . Du tog upp ett antal frågor och problemställningar som jag tycker är väldigt intressanta och väldigt viktiga när det gäller genetiska resurser. Bland annat tog du upp det här problemet med att om man använder färre och färre grödor, om ett antal arter inte längre används i aktiv brukande så att säga, får man en biologisk utarmning. Det är ju ett problem. Det är ett problem som framför allt är synligt i fråga om traditionella och konventionella grödor. Jag tror till exempel att bananer är en traditionell gröda som börjar bli jättekänslig för att det i princip bara finns en eller två kommersiella sorter. Men hur ser du då på tankesättet att faktiskt ha en lagstiftning som inte är teknikberoende utan som riktar sig mot det som man oroar sig för? 96 () replik: Jag vill inte avvisa den tanken. Det är en lite större fråga än att man bara kan ta ställning till reservation rakt upp och ned, för man vet inte riktigt vad ni tänker er i nästa steg. Sedan kommer man ju in på , där vi har ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . Men det är en intressant tanke att titta närmare på, särskilt om den kan innebära skärpningar av lagstiftningen också när det gäller annan typ av förädling och införande av exoter, som vi tar upp i vår motion. Sedan finns det ändå vissa speciella saker i fråga om GMO, så att man inom lagstiftningen kanske behöver vissa särregler. Delvis är det för att utvecklingen går väldigt snabbt. Sedan finns det ibland en kunskapsbrist. Det kan vara så att det finns två grödor, en som är framtagen på konventionell växtförädlingsväg, en som är framtagen med GMO-teknik. De kan vara helt lika. Det finns till exempel ett forskningsresultat från i , där man har två herbicidresistenta grödor. En är framtagen med traditionell växtförädlingsteknik, för det finns faktiskt sådana grödor också, och en som är framtagen med GMO-teknik. De uppvisar en del olika egenskaper, och man vet inte varför. Där är det så att den som är framtagen med GMO-teknik korsar sig mycket lättare med andra växter ute i naturen än den som är traditionellt framtagen. Det är ju ganska märkligt. Där behöver man veta mer. 97 () replik: Jag är glad om öppnar upp för detta. Hon står ju betydligt närmare det regerande partiet än jag. Jag tror att det är viktigt att vi börjar ta den här diskussionen på allvar. För mig rör det sig faktiskt framför allt om att ha en likvärdig lagstiftning för samma problematik. Det betyder att det säkert kommer att bli en skärpning för traditionella grödor. Jag vet inte om det egentligen kommer att vara en lättnad för GMO-grödor, men det kommer att vara likvärdigt, och de kommer att behandlas på likvärdigt sätt. och väldigt många här säger att det är en väldigt snabb teknik. Men både att få fram en traditionell förädling och att ta fram en GMO-produkt tar ju . Det rör sig fortfarande om tidsperspektiv på uppåt . I fråga om mycket av det som vi diskuterar att introducera vet vi att forskningen egentligen har börjat . Diskussionen om att det här är en så oerhört snabb teknik är därför inte riktigt rättvisande. Men jag är jätteglad om öppnar upp för en lagstiftning som är generell och teknikneutral. Då tror jag att man kan se den här problematiken. Jag frågade just eftersom ni hade väldigt många motioner från olika håll i ert parti, från era kolleger, som egentligen berörde just traditionella förädlings- och avelsmetoder. 98 () replik: Vi kan till exempel ta det här med beroendet för bönder, inte minst i tredje världen, av att köpa in utsäde. Det problemet uppkom ju först med traditionellt förädlade grödor. Och det är samma sak med den genetiska utarmning som har blivit. Jag tycker inte att vi har diskuterat GMO-teknikens risker för mycket. Det är jätteviktigt att diskutera dem, och det borde vi egentligen göra mer. Men den traditionella förädlingen har kommit alldeles i skymundan. Det kanske helt enkelt är så att mänskligheten har hållit på med den så oerhört länge att vi inte har fått en rejäl samhällsdebatt om alla de olika risker som är förknippade med den. Även utvecklingen av den traditionella växtförädlingen i ett långsiktigt historiskt perspektiv är snabb, om man jämför vad människan åstadkommer med vad naturen åstadkommer. Tidsperspektiv är alltså någonting som är relativt. 99 (): Detta var en spännande debatt trots allt. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 8 och avslag på samtliga reservationer. I betänkandet behandlas motioner från allmänna motionstiden om bland annat etik, samexistens och märkning. När vi hade debatt om den här frågan sade jag att gentekniken har kommit för att stanna. Vi har tidigare här fått en redogörelse från bland annat om historien och om hur det ser ut. Det som vi nu debatterar är i mångt och mycket ett ifrågasättande av om vi ska använda den här tekniken för livsmedelsframställning, som detta betänkande handlar om. Vi gör stora framsteg på många områden tack vare den här nya tekniken som är ett av redskapen. Och det finns många exempel inom andra områden där vi har gjort stora framsteg. Men det är av stor vikt att vi som är förtroendevalda också kan se vilka fördelar och eventuella nackdelar som denna nya teknik kan innebära när den används. Enligt min mening kommer den här tekniken bland annat att vara ett redskap för att ge möjlighet att förse länder som har en svältande befolkning med mat, detta under förutsättning att vi i den rika världen inte lägger hinder i vägen för detta. Samexistensfrågan, det vill säga frågan om samtidig odling av GMO och konventionell eller ekologisk odling ska enligt EU:s direktiv lösas på nationell nivå. Denna fråga jobbar man med i , och det ska vara klart , och man utreder möjligheterna till en försäkringslösning vid ofrivillig inblandning av GMO. tittar också på om man kan kräva skyddszoner vid odling av GMO-grödor. I samband med detta vill jag också framföra att miljösäkerheten i alla lägen måste få en framskjuten position. Detta understryks i som innehåller den grundläggande nationella regleringen av den gentekniska verksamheten. När det gäller forskning och utveckling inom gentekniken är det av stor vikt att vi fortsätter att prioritera detta från sida, detta för att man också som oberoende ska kunna forska vidare när det gäller vad denna teknik kan användas till . Utvecklingen av nya och förbättrade metoder för att kunna bedöma riskerna som eventuellt kan finnas eller uppstå innefattas också i denna oberoende forskning. Flera av de berörda punkterna hänger samman med att vi ännu inte har facit i hand när det gäller vilka konsekvenser som resultaten av denna nya teknik får för framtiden. Jag tänkte nu lite grann kommentera vad de andra talarna har tagit upp eftersom själva betänkandet kanske inte ger så mycket. Det som tar upp om att man ska ha en teknikneutral lagstiftning tror jag är någonting som vi måste börja jobba mycket mer med. Du har vid ett flertal tillfällen beskrivit hur man kan se på frågan och hur vi kan jobba med den. Jag tror att vi ska överväga om vi ska börja fundera i den riktningen också. Jag tänker här från talarstolen inbjuda dig, , till och för att få en grundläggande information i hur genteknik går till. Jag tror att det kan vara till glädje för oss alla inför kommande debatter, även om jag tycker att du är duktig. Men det kan vara kul att få lite mer grundläggande kunskap om hur detta går till. Du talar nämligen mycket om hur man korsar över arterna och så vidare. Men det fungerar inte. Det har man testat, men det fungerar inte. Du kanske tänker på potatisen som man försökte korsa med ishavssill för att få fram en sort som var köldresistent. Det gick inte. Det går inte att korsa på det sättet. Man får göra på traditionellt sätt och använda sig av sorter som man hittar. talade om att man åker till olika länder, framför allt till de länder som fortfarande har många vilda arter, och hämtar hem olika växter som är närbesläktade och som man sedan försöker korsa även på traditionell väg. Jag håller med dig om det som du sade om de stora företagens överrepresentation. Det är dessa företag som arbetar mycket med detta, om vi håller oss till växtförädling och livsmedelsframställning. Det beror på att detta är oerhört kostsamt. Det är dessa företag som har pengarna, och det är dessa företag som satsar pengar på detta, tyvärr. I stället för att ifrågasätta hela tekniken som sådan kan man ifrågasätta om man ska ha herbicidresistenta sorter. Jag kanske inte heller tycker att vi ska jobba på det sättet . Den fråga som vi kanske behöver diskutera är vad vi ska använda tekniken till och inte diskutera själva tekniken som sådan. Den har ju funnits länge och kommer förmodligen att användas, och det har blivit många positiva resultat inom andra verksamhetsområden. hade en fråga om ursprungsmärkningen på livsmedel. Han pekade framför allt på kött, men det finns även annat. Vi ska börja behandla ett betänkande då vi kanske kan fortsätta att diskutera dessa frågor. Det är i många fall väldigt dåligt ute i livsmedelsbutikerna även i fråga om vanlig märkning, ursprungsmärkning och så vidare. Det kanske är att vi lägger in GMO-märkning i den delen. Det kan vi säkert återkomma till. tar upp frågan om ursprungsbefolkningars rättigheter. Det tycker jag är en viktig fråga. Jag hade förmånen att vara på stipendieresa i under juluppehållet. Jag träffade då bland andra de mexikanska majsbönderna. De tog upp frågan om att man nu inte säljer utsäde utan majs från som är genmodifierad. Traditionellt använder man utsäde av det som man köper, alltså majskolvarna. På det sättet har man fått en spridning i av dessa genmodifierade majssorter. Dessa människor var väldigt oroade för detta. Det tycker jag att vi ska ta till oss. De menade att de har haft en minst 4 000-årig utveckling när det gäller majsodlingen och ville till exempel i detta fall bevara södra delarna av som en zon där man inte har genmodifierad majs. Jag tycker att vi måste jobba vidare med den frågan. 100 () replik: Tack för inbjudan till . Jag uppfattar inte att gör sitt inlägg här i egenskap av representant för den arbetsplats som hon är tjänstledig från. Men jag kommer gärna till för att se i vilken miljö som du har jobbat och tar del av den kunskapen. Det var skönt att höra att det inte går att korsa sill och potatis. Det skulle jag naturligtvis ha vetat. Men det gör mig inte mindre orolig att man har försökt. Man har också försökt att genomföra terminatoreffekter på sitt utsäde. Men endast genom massiv påverkan, diskussion och etisk opinionsbildning har utsädesföretagen hållit tillbaka den utvecklingen, alltså en effekt som gör att deras utsäde blir impotent, eller vad det kan kallas i den världen. Bönderna skulle bli totalt beroende av att köpa nytt utsäde därför att de inte kan använda sitt eget utsäde. Den utvecklingen är lite grann lagd på is, men ingen kan ju veta om den dyker upp igen. När det gäller förhoppningar om den allmänna godhetsinställningen hos de här företagen är jag alltså inte helt övertygad. Huvudargumentet är att man ska förse de fattiga med mat. De afrikanska gruppernas representant i FAO säger så här: Det finns fortfarande svältande människor i . Men de svälter eftersom de inte har några pengar och inte för att det inte finns mat att köpa. Vi blir mycket förnärmade över missbruket av vår fattigdom för att få den europeiska opinionen i gungning. Att använda den typen av argument för att få med sig konsumenterna och opinionen här i väst tycker alltså de i inte är särskilt renhårigt. 101 () replik: Jag vill bemöta inlägg. På olika sätt testar man naturligtvis hur den här tekniken kan användas det var ju det jag tog upp. Men det är inte tekniken i sig som ska ifrågasättas, utan det gäller just hur man använder sig av tekniken. Det är där som vi måste sätta gränser och säga till exempel att vi inte vill ha den här typen. I stället ska man som bonde, om man så vill, kunna använda eget utsäde.