prot · GS0999 · 2005-04-06 00:00:00 — Jag kan bara konstatera att är ännu en vänsterpartist som har ett väldigt svulstigt och rikt uttryckssätt när det gäller feminism och feministparti, men hur är det när det gäller att komma till handling och börja även i det lilla? Det handlar inte bara om att säga att man är för jämställdhet i stora frågor, utan det gäller att hela vägen ha en konsekvent hållning. Tillbaka till ärendet. Om till och med kan säga att han inser att beslutet kanske inte är tillräckligt fullödigt och att han ska ta upp det i samarbetet inför diskussionerna om höstbudgeten, då ska jag tacka för det, kontrollera och fråga under höstens budgetarbete hur det går med pengar till saneringsarbetet. 185 () replik: Mer pengar, säger , och sedan kastar hon bollen tillbaka till mig. Ja, det var väl att göra det alldeles för enkelt för sig. Ni verkar inte vara riktigt överens i den så kallade alliansen, som vill visa sådan trovärdighet i alla frågor. När man skrapar lite grann på skinnet ser man att det nog finns lite sprickor både här och där. Det här är en fråga där jag tyckte att hade en väldigt nyanserad beskrivning av problematiken och också en betydligt mer nyanserad syn på den ekonomiska frågan. När det gäller jämställdhet studerar vi naturligtvis, , vad våra politiska motståndare har för förslag. Det är lite poängen med politiken att ta reda på vad de andra vill, så det var väl inte så konstigt. Där är ni inte trovärdiga. Gå ut och fråga de lågavlönade kvinnorna i och andra grupper vem som är trovärdigast i de här frågorna, om det är eller . Jag lovar faktiskt att ta med mig den här diskussionen. Vi har redan väckt den. Vi tycker att också ska ha del av marksaneringspengarna för att snabbare komma åt sådana här problem. Då förväntar jag mig, , att vi, om vi inte lyckas att i förhandlingarna få igenom kravet, får ett rungande gensvar från när vi driver den här frågan. 186 () replik: Debatten här visar att den här frågan inte är löst. Den visar, tycker jag, på en stor okunnighet hos vissa socialdemokrater som nog bör gå hem och läsa på läxan. Men den visar också att ändå har förstått och tagit till sig de synpunkter som vi har haft, och det tycker jag är bra. Men frågan är: Kommer att stödja vår reservation och återförvisa ärendet till regeringen så att ni får en chans att börja om? 187 () replik: Vi har slitit över för att försöka få ihop en budget, så det är inte så lätt att ställa sig bakom en centerreservation som kräver någonting annat när det gäller ekonomin. Det funkar inte så, och det vet också. Jag lovar att vi ska fortsätta att bevaka frågan, och när det handlar om pengar har vi möjlighet att återkomma i höstbudgeten. 188 () replik: Det var intressant att höra att man ha slitit . sade att man hade sytt ihop en budget . Han klappade händerna och menade att det var ganska så lätt att få med sig . Det var inte så stort motstånd. Oavsett det har det här inte med den här saken att göra. Ni får väl återkomma. Det jag ville ta möjligheten till är att säga till er andra som inte har förstått problematiken att det finns ett yttrande från en socialdemokratisk kommun, nämligen , som fick en förfrågan och som har svarat: Kommunen är av den uppfattningen att promemorian behandlar ämnet på ett ytligt sätt. Utredningsarbetet har pågått . Att utredningen inte har kommit längre i den rättsliga analysen av vem som kan anses vara ägare till herrelösa fastigheter bekymrar kommunen. Utredningen har inte heller utrett olika finansieringslösningar. Kommunen anser att utredningen inte har trängt in i rättsliga relevanta delar och att utredningen måste fördjupas. Jag hoppas än en gång att tar till sig detta. 189 () replik: Jag tar till mig det som jag tycker är värt att ta till mig. Även den här frågan ska vi naturligtvis titta vidare på. Men har vi öppnat en möjlighet, och där tyckte jag inte att riktigt hade förstått. Det går faktiskt inte att expropriera den här typen av fastigheter, något som hon påstod i ett av sina tidigare inlägg. Vi har ordnat den här lagstiftningen för att man ska kunna göra det. Vi får väl läsa på allihop och titta vad vi egentligen har fattat beslut om. Det är viktigt att vi har tagit det här steget och gjort det möjligt. När det gäller ekonomin får vi återkomma. Jag lovar jag att vi ska titta på frågan. 190 (): Jag känner mig lite envis, precis som när jag hade debatten med justitieministern. Kommunen har en möjlighet, till och med en skyldighet att åtgärda. Om man kan påvisa att området är farligt, smutsigt och eländigt och av stor fara för medborgarna runtomkring har kommunen ansvar. Kommunen har möjligheten att göra någonting åt det. Problemet är att kommunerna inte har de ekonomiska instrumenten. Det är det som är problemet. Staten måste ta sitt ansvar. I fallet har staten använt området som militärt övningsområde. Jag måste få påpeka det än en gång. Man har använt det som militärt övningsområde och tar ändå inte det ekonomiska ansvaret. Man har använt bostäderna för invandrare när de blev tomma på grund av att det inte fanns några arbetstillfällen på orten. När invandrarna förflyttades till annan ort stod husen tomma igen. Ändå tar inte staten det ekonomiska ansvaret. Det är det som är det stora problemet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Vissa förvaltningspolitiska frågor Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU22 Vissa förvaltningspolitiska frågor. 191 (): Vi ska nu behandla betänkandet Vissa förvaltningspolitiska frågor. Det är föranlett av fyra motioner. För det första handlar det om det som brukar kallas möjligheten att använda öppen programvara i den offentliga förvaltningen. För det andra handlar det om prissättningen på de informationstjänster som samhällets olika organ kan ge. För det tredje handlar det enligt min mening inte om potentialen utan möjligheterna att reducera antal myndigheter det sista är mest sagt på skämt, om nu någon missuppfattar det. För det fjärde handlar det om hur man arbetar processorienterat i den offentliga förvaltningen vilka möjligheter som finns och på vilka områden man kan göra det. Samtliga motionsyrkanden är avstyrkta. Skälen kommer att framgå av den debatt som alldeles strax följer. Till betänkandet är fogat tre reservationer. Olika företrädare för olika partier kommer säkert att närmare förklara dem. 192 (): ordförande har förklarat vad det här betänkandet handlar om. Jag tänker för moderat del specifikt diskutera en förbättring av betänkandet. Det gör vi i det här fallet tillsammans med den frihetliga alliansen. Det handlar om att på ett bättre sätt använda skattebetalarnas pengar. Det torde vara en sund inställning som också alla andra partier egentligen skulle kunna ställa upp på. Det handlar om myndigheterna i . Myndigheterna har en central roll i den demokratiska beslutsprocessen. Den svenska demokratin bygger på principen om en självständig statsförvaltning. Myndigheterna ska vara effektiva, opartiska och på ett rättssäkert sätt tjäna medborgarna. I dagens pekar mycket på att den principen är något hotad. Myndigheterna ägnar sig alltmer åt politisk propaganda, utnämningsmakten missbrukas och utredningsväsendet håller på att tappa en del i kvalitet och oberoende. Känner vi som medborgare till våra myndigheter, myndigheter som till exempel , , , , , Myndigheten för ? har vi fått 31 helt nya myndigheter. vet vi att ett stort antal myndigheter håller på att ombildas eller är på förslag att ombildas. I har vi sammanlagt 234 myndigheter som lämnar in en årsredovisning till regeringen, säger . Men Statskontoret säger också att det finns drygt 500 myndigheter om man räknar med de regionala delarna. ESV säger att det finns 272 myndigheter i . Inköpssamordningen säger att det finns över 600 myndigheter i . Ansvarig minister, , som är bekant för utskottet, sade i en interpellationsdebatt: Om man får gissa är det alltifrån 230 till över 500 myndigheter. Vi kanske i dagens debatt kan få reda på hur många myndigheter vi har i . Men det är klart, ansvarig minister sade också att han skulle tillsätta en utredning för att ta reda på hur många myndigheter det egentligen var, så vi kanske ska invänta den. Men jag är väldigt spänd på om vi i dagens debatt kan klara ut detta utan en utredning. Det behövs en rejäl reduktion av antalet myndigheter och ämbetsverk i . Färre myndigheter skulle spara pengar och minska byråkrati och krångel. Det är höga administrationskostnader och vi skulle spara . En liten myndighet måste också leva upp till att ha registrator, jämställdhetsplan och IT-stöd. Allt detta kostar självklart pengar. En färsk rapport från ESV visar att av medlen används till kringverksamhet i våra myndigheter, det vill säga ren administration lokalhyror, utrustning, personalutveckling och liknande. Sanningen är alltså att mindre än hälften av myndigheternas anslag går till verksamhet som de ska bedriva. Då finns det en hel del resurser att spara in. För att inte nämna en annan nyhet som kom för något halvår sedan om att det är dyrt med myndigheter, för de ligger på lyxadresser. Hela 25 statliga myndigheter har lokalkostnader per anställd, för att de ligger på så fina adresser framför allt i huvudstaden. Så nog finns det pengar att spara. Orsakerna bakom tendensen att skapa nya myndigheter är flera. En av dem är självklart att regeringen vill belöna lojala och kanske lokala företrädare för samarbetspartierna. En annan är att regeringen i avsaknad av konkreta åtgärder vill visa handlingskraft på ett område. Det kan handla om att visa politisk vilja, styrka, prioritering och engagemang. Låt mig ta ett exempel på detta som jag bor ganska nära, nämligen betalningen till det fortsatta regeringssamarbetet som existerar i form av att det tidigare språkröret för , numera vår förste generaldirektör på nya , först fick utreda frågan och sedan fick bli myndighetens förste generaldirektör. är ett tydligt exempel på en onödig myndighet som bland annat försöker skapa opinion i djurhållningsfrågor och driva fram hårdare, näringsfientliga regler utan att invänta politiska beslut och ställningstaganden. Det vore självklart lämpligt att inordna i , låta dem sköta den uppgiften och därmed spara administrationskostnader och annat genom att låta den praktiska delen ligga på kommunerna, som det borde vara. startade den här processen 2002. Statsapparaten där är nu något smalare och vassare. Man har sparat kanske . Varför kan vi inte göra det i ? Vore inte det lämpligt att använda de resurserna på ett bättre sätt? Vi kan nog här inne bli överens om var de pengarna skulle komma till bättre nytta. Vi moderater och alliansen kan mycket väl bli överens om hur vi ska spendera 300 miljoner på ett mycket bättre sätt. Låt mig avslutningsvis yrka bifall till reservation nr 3 där vi tillsammans med de andra borgerliga partierna vill få en vassare och smalare statsapparat i . 193 (): Jag tänkte också prata om potentialen i att reducera antalet myndigheter i . sade att antalet myndigheter i ökat med över 30. Då ska man kanske notera att det gäller det senaste , 2000. 30 nya myndigheter låter i alla fall i mina öron rätt mycket, och det är bara under de senaste fyra fem åren som de tillkommit. Man måste fråga sig varför. Man måste också fråga sig vilken effekt det fått. Har arbetslösheten blivit lägre tack vare de nya myndigheterna? Ja, möjligen för de tjänstemän som jobbar där, men inte totalt sett. Har vi fått bättre statsfinanser? Har vi fått renare luft? Har vi fått en bättre skola? Har kvinnors löner blivit mer jämställda med männens? Nej, man ser inte några sådana effekter av att vi fått 30 nya myndigheter. Jag tror att just detta är ett av bekymren med myndighetsraseriet, alltså att svaret på politiska utmaningar alldeles för ofta blir att tillsätta en ny utredning eller skapa en ny myndighet. Låt mig ändå säga att behöver myndigheter, men inte så många som vi har . Jag tror dessutom inte att antalet myndigheter behöver öka, och absolut inte så mycket som sker. Det har blivit så att man genom att skapa nya myndigheter försöker visa handlingskraft och kanske köpa över sympatier från trilskande samarbetspartier i budgetförhandlingarna. Men låt oss då komma ihåg att när man försöker lösa vissa problem genom att skapa fler myndigheter skapar man också nya problem. Man skapar nya regler för företagare. Små företag ska behöva fylla i fler blanketter. Man skapar nytt krångel för enskilda individer, och det blir svårare att sköta det demokratiska ansvarsutkrävandet, som är en viktig del i demokratin. Småföretagare ska satsa på sin verksamhet och försöka få den att växa för att därigenom skapa nya jobb och nytt välstånd. De ska inte behöva syssla med att fylla i ständigt nya blanketter. Det handlar också om vad vi använder våra skattepengar till. Det finns områden där det behövs handlingskraft. Mer kraft borde läggas på att se till så att ungarna i skolan får bra skolböcker och att maten inom äldreomsorgen blir bättre än på att starta nya myndigheter. Vi har 30 nya myndigheter . Totalt har svenska myndigheter en omsättning på . Vi behöver en politik som gör svenska medborgare myndiga, inte en politik som gör överfyllt av myndigheter. Och det finns, som var inne på, goda exempel att lära av. Jag har själv skrivit en motion i ärendet. Vi har tittat på hur det fungerar i . Där har den borgerliga regeringen kraftigt minskat antalet myndigheter, och den har gjort det genom en mycket tydlig strategi. Det var just det som var målet. började de ett arbete med att gå igenom samtliga myndigheter, samtliga råd och samtliga institutioner. Syftet var att försöka genomföra effektiviseringar och se till att använda statens pengar på bästa möjliga sätt minska dubbelarbetet mellan olika myndigheter och avveckla de myndigheter som huvudsakligen har till uppgift att driva opinionsbildning. Det är nämligen inte statens och statliga myndigheters uppgift att bedriva opinionsbildning. redovisade det danska vad initiativet inneburit. Den utvärdering som finns på hemsidan, som jag rekommenderar utskottets ledamöter att läsa, visar att de reducerat myndighetsantalet kraftigt. Ett par tre hundra har lagts ned . Någon samlad utvärdering av konsekvenserna har inte genomförts ännu, men redan nu ser man att man kunnat spara rätt mycket pengar åt staten genom att minska antalet myndigheter. Man har, som nämnde, sparat bara på detta enkla sätt, alltså genom att reducera antalet myndigheter, se till att minska antalet myndigheter som har dubbelarbete, och genom att ta bort opinionsbildande myndigheter. De skulle också vi kunna använda till någonting mycket bättre. Jag yrkar bifall till reservation 3. 194 (): diskuterar finansutskottet, som framgått, motioner inom förvaltningspolitiken. I har vi en förvaltningsmodell som tjänat oss väl sedan Axel tid. Vi har relativt små departement och fristående myndigheter med en hög grad av självständighet. Svensk statsförvaltning står sig väl i en internationell jämförelse. Vår modell med ett litet regeringskansli och fristående myndigheter har i huvudsak inneburit positiva erfarenheter med hög effektivitet och korta beslutsvägar. Regeringen har genomfört omfattande moderniseringar av förvaltningen. Krav på ökad effektivitet har lett till stora strukturförändringar och nya mer ändamålsenliga styrformer. Man har också minskat antalet myndigheter och personal kraftigt. Ändå gör förvaltningen mer, vilket betyder en ökad produktivitet och effektivitet. Regeringen har genomfört en omfattande delegering till myndigheterna. Motionärerna anser trots detta att antalet myndigheter måste minska. Jag vill därför påminna om att det finns många olika typer av myndigheter, alltifrån stora centrala verk till regionala och lokala organ, små nämndmyndigheter och tillfälliga organ med vissa myndighetsuppgifter. Antalet statliga myndigheter har minskat från 1 1990 till 440 . Huvudorsaken till förändringarna är att flera myndighetskoncerner med regional och lokal organisation till större och färre enheter. En annan orsak är att myndigheter lagts ned och arbetsuppgifterna helt eller delvis övertagits av någon annan myndighet. Ett tredje skäl är att verksamhet som är konkurrensutsatt har bolagiserats. Det är alltså ingen allmän trend att antalet myndigheter ökar. Visserligen bildas det nya myndigheter, men det sker som gamla myndigheter läggs ned. /04 inrättades 14 myndigheter som 14 upphörde. Utskottets förre ordförande , som vi hörde talas om, har också aviserat att detta arbete måste fortsätta. Jag började med att säga att vår förvaltningsmodell härstammar från Axel och att den ännu fungerar väl. Trots detta har fått i uppdrag att bedöma om struktur och uppgiftsfördelning inom staten behöver förändras för att klara framtidens välfärdsåtaganden och bidra till ökad tillväxt. I uppdraget ingår att utarbeta principer för den centrala myndighetsstrukturen och att överväga hur samordningen av de statliga myndigheternas verksamhet kan förbättras, till exempel genom en sammanhållen styrning av verksamhet som berör flera myndigheter eller genom sammanläggning av myndigheter. I reservationen skriver oppositionen att antalet myndigheter ökar för att regeringen belönar lojala företrädare för sina samarbetspartier med myndighetschefstjänster, eller att regeringen i avsaknad av konkreta åtgärdsförslag på ett sakområde vill visa handlingskraft. Att då inrätta en ny myndighet ger intryck av politisk vilja, prioritering och engagemang, anser oppositionen. Jag finner detta påstående om inte oförskämt så i alla fall som en grov överdrift. Av 228 chefer för myndigheter som lyder under regeringen har omkring 50 stycken eller någon form av politisk bakgrund. Det kan man inte tycka är alarmerande. I en konstaterades en minskning av andelen generaldirektörer med politiska meriter . Regeringens förvaltningspolitik värnar vår långa tradition av att statliga utnämningar ska grundas på förtjänst och skicklighet. Om oppositionspartierna i stället hade påtalat de verkliga skevheterna, som faktiskt finns, nämligen att andelen kvinnor är för låg liksom andelen personer med annan etnisk bakgrund, då skulle vi ha kunnat ha en konstruktiv debatt i det här ärendet. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till finansutskottets förslag i betänkandet. 195 () replik: Det var ju bra att själv nämnde att vi har en skev rekrytering till myndighetschefsposterna. Då kan man fundera på varför inte majoriteten i utskottet, och från talarstolen, säger till regeringen att detta måste skärpas upp. Det skulle vi i så fall kunna samsas om. Möjligen kan man hävda att det inte är så många socialdemokrater som får bli chefer för myndigheter. Men varje gång som man överträder den princip som Axel hade gör man ett fel. Och varje gång tycker jag att det ska påpekas. Sedan sägs det att vi reducerat antalet myndigheter. Ja, när man slår ihop en mängd skattemyndigheter till ett skatteverk kan man naturligtvis hävda att antalet myndigheter minskar, men jag tror för den skull inte att vanligt folk eller småföretagare märker att reglerna blivit färre eller krånglet mindre. Vi har på fyra fått 30 nya myndigheter. Finns det någon av dem som om vilken kan säga: Den var onödig, den hade vi kunnat klara oss utan? Eller är alla dessa 30, 31 nya myndigheter verkligen av väldigt stor vikt för ? I har man som jag sade tidigare en väldigt medveten strategi för att minska och minimera antalet myndigheter. Vi behöver myndigheter, men vi behöver kanske inte alla. I har man genom att ha den tydliga strategin kunnat spara in till statskassan. Vi kan gissa att det för svenska myndigheter enkelt uträknat skulle röra sig om till statskassan. har man lyckats med detta. Är det någonting som skulle kunna locka till att försöka göra det också i ? 196 () replik: Jag har egentligen en motfråga till . Varför kan inte politiker och speciellt socialdemokratiska politiker anses som kompetenta när det gäller något annat jobb än att ha ett uppdrag som riksdagsledamot eller annat politiskt uppdrag? Jag är lite förvånad över att ni från alliansens sida så ensidigt fokuserar på politisk bakgrund. Den stora utmaningen är egentligen att bättre spegla det svenska folket på alla plan. Jag vill se fler kvinnor som generaldirektörer. Där har vi kommit en bra bit på väg. Men jag är inte alls nöjd. Den allra största utmaningen handlar om att rekrytera kompetenta människor med annan etnisk bakgrund. Om vi kunde vara överens där vore det både välkommet och klädsamt. Om vi tittar på vilka företrädare vi har kommer näringslivsföreträdarna vanligen från arbetsgivarsidan medan personer från politiken ofta har bakgrund i socialdemokratin. Det är klart att det är obalanser som vi bör arbeta bort. Den socialdemokratiska övervikten kan bero på att många i vårt parti är fostrade som ledare i statsförvaltningen på grund av ett historiskt långt regeringsinnehav. Det gäller inte minst statssekreterare. måste också sägas att intresset för offentliga uppdrag har varit generellt lägre bland borgerliga politiker eftersom näringslivsuppdragen har lockat mer. Det ställdes en fråga om alla de nya myndigheterna behövs. Det är inte jag som skapar de nya myndigheterna. Jag kan inte svara för regeringens beslut i alla enskilda delar. Jag kan bara peka på en del. Alla utredningar som vi här i föreslår, motionerar om och också får beslut på ibland blir ju egna myndigheter. Vi bidrar på så sätt till att öka antalet myndigheter. 197 () replik: Det var ett väldigt bra svar på mina två frågor om någon av dessa 30 myndigheter var onödiga. Det var synd att inte kunde hitta någon som var tillskapad som skulle kunna vara onödig och som vi skulle kunna plocka bort. Man måste pröva varje myndighet väldigt noga. Varje fel använd skattekrona är en stöld från skattebetalarna. Jag fick inte heller något svar på frågan om man kan vara lite nyfiken på . Där har man haft strategin att minimera antalet myndigheter så mycket som möjligt. Det behövs myndigheter. Men man kan dra ned dem så mycket som möjligt. Där hade man sparat 350 miljoner enligt preliminära uträkningar bara arbete. Kan inte det vara intressant för ? Vi är väl ändå överens om att man ska använda skattepengar på bästa möjliga sätt? Det finns en punkt där vi är helt överens och där jag inte har någon som helst anledning att motsätta mig. Vi ska ha fler kvinnor och invandrare som generaldirektörer. Det är en väldigt viktig politisk fråga. Jag kan också tänka mig att vi ska ha socialdemokratiska eller liberala generaldirektörer. Att vara riksdagsledamot eller kommunalråd ska inte vara diskriminerande för att bli generaldirektör. Men vid varje tillsättning måste det vara förtjänst och skicklighet som avgör om man ska vara lämpad att vara generaldirektör för just den myndigheten. Jag tror nog att både jag och kan komma på något exempel där det kanske inte är just den sakliga kompetensen som har gjort att någon har blivit myndighetschef utan någonting annat. 198 () replik: Jag och är helt överens om att vi inte får förslösa någon enda skattekrona. Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. När det gäller frågan om jag är beredd att titta på har det sagts här att redan har det uppdraget att göra den översyn som frågar efter. Sedan går jag till frågan om förtjänst och lämplighet. Jag menar att den tillsättningspolitik som regeringen har bygger på att vederbörande som får en myndighetstjänst har gjort sig förtjänt av denna. Man är förtjänt, och man är lämplig. Titta på generaldirektören för , . Han måste väl sägas vara kompetent för det uppdraget. En partikamrat till , , är landshövding. Hon måste väl också bedömas vara kompetent för det uppdraget. Det gäller också den som diskuteras mest i medierna. Han är den som är mest kompetent för uppdraget, som jag ser det. Men han har ett enda stort fel, och det är han är socialdemokrat. Det är , som har fått ett ordförandeuppdrag. Hans kompetens ifrågasätts enbart för att han är socialdemokrat. Vad tycker om det? Ska man inte titta på förtjänst och lämplighet vid alla tillsättningar? 199 () replik: