prot · GS0965 · 2005-01-27 00:00:00 — Men jag kan väl ödmjukt ändå få informera om att stod här och sade att EU-finansieringen, som ger 1 miljard till svensk forskning och som jag hoppas ska ge 1 miljard ytterligare till svensk forskning , är skadlig för för att den blir för dominerande och för styrande. Jag tycker ändå att det passar ihop med bilden av vad vill göra när man går ut och säger att man vill ge mer till fakultetsanslagen. vill göra andra saker som man inte berättar lika generöst om. Man vill till exempel dra ned anslaget till övrig utbildning med 2,7 miljarder. Man vill bland annat dra ned antalet utbildningsplatser med 3 000. Det är 3 000 unga människor som inte får plats på universitet och högskolor och som i stället ska söka sin försörjning på arbetsmarknaden eller hos arbetsförmedlingen. Ovanpå detta kommer den miljard från EU som man vill tacka nej till. Då blir inte politiken längre lika generös mot den högre utbildningen och mot forskningen. Mot detta står att vi permanent, inte tillfälligt, vill satsa 2,3 miljarder. Det handlar om riktiga, obelånade pengar. Det är egna skattade pengar. Jag tycker att det är en bättre siffra. Låt mig så gå över till den här eviga indexdebatten som man ständigt måste föra med folkpartister. Pris- och löneomräkningen gav en uppräkning av anslagen . Inflationen har vi ännu inte, men för de elva månaderna fram till och med november har mätt inflationen. Inflationsuppräkningen var , och inflationen i samhället var . Det är väl på universiteten man mest av alla ställen ägnar sig åt analytisk verksamhet baserad på säker kunskap och etablerad analys. Jag kan inte få detta till annat än att universiteten har fått sina anslag uppräknade med 1 ½ % i reala termer. Det är den bild som jag har. Detta är såvitt jag förstår den bild som också har, eftersom hon väl har röstat för budgetalternativ, och där nämns inte ett ord om att man vill byta uppräkningsmetod. Jag har i alla fall inte kunnat hitta det. Är det så att i sin budgetmotion har en annan åsikt än vad jag tror är jag tacksam för att bli upplyst om det. Det system vi tillämpar har utarbetats av genom tiderna nationalekonomiskt högst utbildade finansminister, nämligen . Det har gällt , och såvitt jag förstår i politisk enighet. Det har tillförsäkrat universiteten en rejäl realhöjning av anslagen för . 116 (): Oaktat det var eller någon annan som genomförde den här principen eller inte kan man inte som regeringen gör tala om en resurshöjning om kompensationen inte motsvarar de ökade kostnaderna. Det går ju bara inte. De ökade kostnaderna innebär att löne- och prisutvecklingen är och uppräkningen . Jag har sagt det förut, och jag säger det en gång till. Men låt oss inte fastna i de där siffrorna. Forsknings- och kulturministern frågar mig om jag tycker att kvaliteten är dålig. Ja, på sina håll är den riktigt usel. På andra håll är den riktigt bra. Det går inte att säga något generellt. Min interpellation fokuserar det humanistiska och samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Där är det tveklöst så som jag har berättat att antalet undervisningstimmar har sjunkit dramatiskt, att antalet studenter har ökat och att antalet lärare har ökat marginellt. Det är fler studenter per lärare och färre undervisningstimmar per student än vad det har varit tidigare. Resurserna till de här studenternas grundutbildning har minskat . Det här är ingen lek. Det är allvar. Sacos rapport, Kunskapens läge, som jag hoppas att ministern är förtrogen med, visar också att undervisningen i de samhällsvetenskapliga ämnena inte är lika doktorstät som i de naturvetenskapliga. Sifforna är alltså i pariteten 8155. Det finns andra spännande utländska bedömare som har utvärderat svenska högskoleutbildningar och noterat bristande kunskaper i språk och historia. Det är därför jag har skrivit den här interpellationen. Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram just de här ämnesområdena. Man kan inte säga att det är jättehög kvalitet när det gäller det humanistiska och samhällsvetenskapliga området helt enkelt därför att man får för lite resurser. De måste upp, och det rejält. 117 Utbildnings- och kulturminister (): försöker nu att springa ifrån diskussionen om siffror trots att hon har ägnat sig åt sifferdiskussioner i sina angrepp på mig. När jag försöker att redovisa vilka siffror som gäller säger hon: Låt oss inte nu hänga upp oss på siffrorna! Jag tycker att vi ska göra det. Den löne- och prisuppräkning som vi tillämpar, och som röstar för och berätta det för , innebär att för fick statliga myndigheter, inklusive universiteten, en uppräkning på . Det hade varit roligt om det hade räknats upp eller , men är det enligt det system som röstar för och som röstar för. Försvara det sätt som du själv röstar på inför dem som röstar på dig i de församlingar där du uppträder och inför de församlingar där du försöker exploatera det missnöje beskrev genom att hålla med alla opinioner! Ta ansvar för ställningstagandet! Du tryckte på knappen för den här budgeten. Den innehöll den här löne- och prisuppräkningen. Ta ansvar för det! Försök gärna ändra det om ni inte är nöjda! Men välj inte kombinationen att stödja det och kritisera det, och försök inte surfa på alla opinioner som finns! Sedan skulle jag till nästa debatt gärna vilja veta: Var är utbildningen usel? Jag tycker att det var ett hårt ord. Jag uppfattar att den högre utbildningen i vid universitet och högskolor är av hög klass. Vi lägger ned mer pengar per student än alla länder i hela världen utom två. Vi har rätt att kräva av våra högskolor, våra rektorer och våra högskolestyrelser att man ser till att skattebetalare och studenter får en högklassig utbildning för de väldigt stora belopp som man lägger på utbildningen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2004/05:284 om turistnäringen i 118 Statsrådet (): har frågat vad jag avser att göra för att vidareutveckla turistnäringen i . Jag vill först understryka att jag delar uppfattning att turismen är en viktig näring för . har en livskraftig turistnäring med stor tillväxtpotential. Vi kan se att en framgångsrik turistnäring inte bara genererar arbetstillfällen inom själva turistföretagen utan också leder till viktig näringslivsutveckling, service och sysselsättning inom andra områden. Vi ser en allt starkare symbios växa fram mellan turistnäringen och det omgivande samhället, såväl på lokal som på nationell nivå. Denna kraft vill regeringen fortsätta att utveckla. Regeringens ambitioner och avsikter för utvecklingen av svensk turism redovisas i propositionen En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56), som överlämnades till . I propositionen föreslår regeringen att turistpolitiken ska utgå från två perspektiv, ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Det är även regeringens avsikt att tydliggöra statens roll och uppgifter. Framför allt bör statens uppgifter beröra tre områden: kunskapsbildning och kvalitetsutveckling, samverkan och samordning samt marknadsföring och marknadsbearbetning. När det gäller det näringsfrämjande perspektivet ska regeringen arbeta vidare med att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag att växa. De insatser som görs inom näringspolitiken kring entreprenörskap, regelverk, kapitalförsörjning och företagsutveckling ska givetvis även omfatta företag inom turistnäringen. För att förtydliga näringsperspektivet och det Sverigefrämjande perspektivet inom turistpolitiken föreslår regeringen också en ny organisationsstruktur för hantering av turistfrågor på nationell nivå. Turistdelegationen föreslås avvecklas och dess uppgifter övergå till och Verket för näringslivsutveckling. När det gäller Sverigefrämjande är regeringens avsikt vidare att tydliggöra statens ägarroll i och förbättra samordningen mellan de Sverigefrämjande aktörerna, , exportråd, , och Myndigheten för utländska investeringar i . Därigenom kommer samspelet mellan turismansvariga och övriga aktörer inom Sverigefrämjandet att kunna stärkas. Jag vill också understryka forskningens centrala roll för utvecklingen av turistnäringen. I framtidsprogrammet, det av näringen och staten gemensamt framtagna strategiprogram för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin, identifieras forskning som en viktig faktor som kan bidra till en positiv utveckling av svensk turism. Regeringen föreslår därför att medel avsätts för att möjliggöra uppbyggnaden av ett turismforskningsnätverk. Avslutningsvis vill jag passa på att nämna turismens starka koppling till ett flertal olika politikområden, inte minst transportpolitiken. Bättre vägar och järnvägar gynnar både de turister som kommer med bil och de som använder kollektivtrafik i olika former. Regeringen har fastställt infrastrukturplanerna för väg och järnväg de kommande tolv åren. De satsningar som ska göras kommer att uppgå till , och för turismens del innebär infrastrukturplanerna att många viktiga åtgärder kommer att genomföras. 119 (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Både jag och ministern har haft bråda dagar efter orkanen, jag som skogsägare och ministern som ansvarig för att åtgärder ska vidtas efter katastrofen. Låt mig då allra först få uttrycka min uppskattning av det sätt som ministern har agerat på. Stormen kommer också att få återverkningar på turismen, och jag vill återkomma till det i mitt andra inlägg. Trots stormens verkningar är ett fint land. På min färd till de blekingska skogsmarkerna passerar jag jordbruksmarker, med Vattenrike, fina kyrka, sjön och födelsehem, och sedan kommer jag in i det blekingska stenriket, och då tänker jag: Hur ska vi få fler människor att upptäcka dessa och andra smultronställen i vårt avlånga land? Turistnäringen är viktig för hela vårt land. Den omsatte och genererade 47,3 miljarder i exportintäkter, faktiskt mer än stålindustriexporten. Det behövs alltså mycket marknadsföring, och då tycker jag att vi ska fundera på vilka länder vi bör satsa mera på. Är det , , eller , eller ska vi ha nya djärva visioner? har kineserna möjlighet att få turistvisum för att resa till . Vi vet att växande medelklass vill se sig om i världen. beräknas ha 250 miljoner invånare med en levnadsstandard i nivå med den västerländska medelklassens. Hur ska vi få dem att köa utanför de svenska konsulaten i i stället för att köa utanför de andra ? Har ministern några visioner för framtida marknadsföring? Men när de kommer till vårt land det här gäller också för oss som turistar i vårt eget land är det viktigt att de hittar den rätta vägen. Det handlar om att ha möjlighet att skylta för sin verksamhet. Många företag på landsbygden inom turistnäringen marknadsför sin verksamhet i första hand till bilåkare. Det är ofta små företag som är helt beroende av att kunderna hittar. Det gäller att få bilisterna att ta av från den större vägen för att hitta företagen, som kan vara alltifrån en liten gårdsbutik till små turistanläggningar. Jag vet att lagstiftningen om skyltning är komplicerad. Beslut om skyltar tas av olika myndigheter beroende på var skylten ska placeras. Prövning av skyltar längs med vägarna görs i första hand av , som ansvarar för marken närmast vägen, inom det så kallade vägområdet. Sedan ansvarar för marken utanför vägområdet. I områden med detaljplan, oftast i anslutning till tätorterna, krävs det bygglov från berörd kommun. Dessutom behövs markägarens tillstånd. Ja, olika lagar gäller för olika skyltar och lägen, och tre olika överklagandevägar finns beroende på placering och typ av skylt. Det är uppenbart att det finns ett behov av enkla och tydliga regler för skyltning. Jag undrar om ministern är beredd att ta initiativ till en översyn av alla de regler som gäller för skyltning. 120 Statsrådet (): frågar hur vi ska få fler att upptäcka vårt land. Jag tror att det är de tre frågor som själv lyfter fram som kanske är de allra viktigaste. En är marknadsföringen av och av vilka möjligheter vi har att erbjuda från norr till söder. En annan viktig fråga är naturligtvis infrastrukturen, att kunna ta sig enkelt till vårt land från olika kontinenter men också att underlätta resan inom vårt land. Den tredje frågan är nog skyltningen. Jag vill påstå att vi nu gör saker på alla dessa tre områden. När det gäller marknadsföringen av utomlands gör nu väldigt noggranna prioriteringar, där de också bedömer och räknar på vilken potential vi har att locka hit ytterligare turister. Vi vet ju till exempel att vi har många tyskar som kommer till för jakt och fiske. Bedömningen är nog att den nivån är hög och stabil. Men frågan är om vi kan växa så mycket mer på den marknaden. Däremot på den marknad som nämner, nämligen och andra delar av , finns en stor potential. Då är det viktigt att dels kraftsamla de resurser som finns inom rese- och turistnäringen till de marknader som vi tror att vi har störst chans att ta andelar på, dels, som jag var inne på i mitt svar, att samordna alla de resurser som har utomlands och som på olika sätt ska bidra till att marknadsföra och ge Sverigebilden ambassader, och så vidare. Vi gör nu ett sådant arbete. Jag hoppas att kommer att ställa sig bakom den proposition som lades fram när det är dags för votering. När det gäller infrastrukturen har jag varit i både och för att förhandla med resebolagen om direktflyg till . Det är en oerhört viktig fråga. Den är inte så konstig. Man kan bara gå till sig själv så vet man att ju fler mellanlandningar man måste göra, desto stökigare tycker man att resan blir. Direktflyg till eller är en viktig fråga självklart för oss allra helst till . Den är vårt nav för flyget. Man måste också marknadsföra resorna inom . Här pågår också ett arbete med ett projekt som kallas för Hela Resan. Du och jag kan gå in på en hemsida och boka hela resan oavsett om den berör flyg, båt eller buss. Det är också ett enkelt sätt att marknadsföra olika platser i vårt land. På samma sätt som jag beskriver att vi samordnar våra resurser och vår marknadsföring av utomlands, tycker jag också att vi har en del att lära av att marknadsföra och samordna oss inom . Vi är inte tillräckligt duktiga på till exempel skyltning för att hitta de guldkorn som finns på så många håll i vårt land. Vi är inte tillräckligt duktiga på att samordna oss mellan kommuner eller över länsgränser för de många saker som kan attrahera en familj eller ett större sällskap. Jag hoppas att fler län kommer att arbeta enligt den modell som var först med att sjösätta, nämligen . Det är genom att räkna på vilken effekt turistnäringen kan ha inte bara till som stad utan också till de platser som finns runtomkring, till exempel , vi kan kraftsamla inte bara utanför utan också i för att med stor kraft ta andelar av den marknad som växer . 121 (): För oss i är det naturligt att lyfta fram landsbygdens möjligheter när det gäller turism. Här finns stora utvecklingsmöjligheter, och mycket har redan kommit i gång. Som exempel finns i många danskar och tyskar som söker sig till våra skogstrakter. Här har man kunnat erbjuda natur- och upplevelseturism. Men är mycket spolierat på grund av stormens verkningar. Vandringslederna är på långa sträckor oframkomliga, och röjningsarbetet kommer att ta . Många skyltar och markeringar har förstörts. Många gårdar med binäringar som till exempel Bo på Lantgård och bed and breakfast drabbades hårt av stormen. Därför undrar jag om ministern i sitt arbete med stormens verkningar också väger in vad som bör göras för att så snabbt så möjligt få i gång turismen i dessa trakter. Jag vill ge ett exempel på upplevelseturism Barnens Gård utanför . Där kan man åka hölass, umgås med djur. Där är många besökare. Men det är besvärligt med kontakterna med olika myndigheter. Det krävs ett tvättställ vid djuren, ett tvättställ vid matserveringen, ett tvättställ på toaletterna. Sådana krav finns inte i andra länder. Hur ser ministern på möjligheterna att svenska miljö- och hälsobestämmelser skulle kunna ändras för att underlätta upplevelseturism? Jag vill också lyfta in frågan om tillgänglighet och handikappturism. Det är faktiskt besvärligt för många funktionshindrade att röra sig i . DHR har inventerat landets museer. De besökte 64 olika museer. Av dessa var 27 helt eller näst intill otillgängliga för rullstolsburna. På flera av museerna gick det inte att nå alla avdelningar. På 45 av 64 var toaletten inte godkänd. I finns första utbildning om handikappturism på Furuboda kursgård. Där bidrar 13 skåningar med funktionshinder med sina erfarenheter. De säger att det finns en brist på information det är inte många som vågar resa och att funktionshindrade har svårt att få veta hur tillgängliga turistanläggningarna är. Ett problem är också bemötandet, att personalen på turistmålet ser funktionshinder som något besvärligt. Ett annat hinder är de svårigheter som rullstolsburna har när de ska åka tåg. Perrongen kan vara i fel höjd. Det är inte lätt att få hjälp med av- och påstigning. Vissa tåg går inte alls att åka med. Jag undrar hur ministern ser på möjligheterna att underlätta handikappturism genom att försöka påverka SJ och . När det gäller infrastrukturen läste jag i lokaltidningen att kommer ministern till för att diskutera E 22:ans framtid. Men det handlar inte bara om E 22, utan jag hoppas att ministern har tid att göra en avstickare till några av de mindre vägarna i nordöstra . Vi som bor i det trafiktäta är bekymrade över att det satsas miljardbelopp på nya järnvägsbyggen i , att så mycket pengar går till infrastrukturen i och att vägnätet i blir bortglömt. Det är viktigt att det fungerar med buss- och biltransporter på våra vägar också i . 122 Statsrådet (): Lagarna om tvättställens placering kan jag inte. Den frågan får jag tyvärr hänvisa till ansvarig minister vem det nu är. Jag lämnar den frågan, . När det gäller potentialen kring till exempel naturturismen eller handikappanpassad turism har vi kommit en bit på väg, men det är klart att mycket fortfarande återstår. Naturturismen är en av de stora tillgångarna där vi kan locka turister inte minst från . Vi vet att på Ishotellet i , som är en fantastisk idé av en entreprenör, är majoriteten av gästerna japaner. De kommer för midnattssolen, norrskenet eller för kylan och isen. Vi ser också i arbetet med naturturismen och den klassificering vi arbetar med att vi får fler och fler turister som hittar kombinationsresor och som gärna vill besöka våra vattendrag eller fjäll när de kommer till . Där ser jag en stor potential också . När det gäller handikappturism skulle vi alla tjäna på om alla platser i vårt samhälle också var tillgängliga för alla, alla i den meningen om man har rullator, rullstol eller barnvagn. Man måste inte vara handikappad för att inse att det ibland är väldigt svårt att komma på ett tåg eller komma in på en restaurang eller något annat. Ju bättre vi blir på handikappanpassningen generellt, ju enklare blir det för oss alla, oavsett ålder. Vi satsar en del på att göra anpassningar just kopplat till handikappturismen. I finns det till exempel en vandringsled i naturen som är gjord för rullatorer och rullstolar. Den är oerhört uppskattad. Där skulle jag vilja säga att vi inte har gjort lika mycket och därför inte heller har kommit lika långt. Där finns en stor möjlighet att lyckas. Sedan är vi tillbaka till att infrastrukturen är viktig. Så är det. Det är inte bara vägar utan också flyg och båt och mycket annat. Jag vill inte ställa någon näring mot någon annan. Jag är oerhört förtjust i den utveckling som turistnäringen har, och jag ser vilken potential den har i världen men också i . Jag är mån om att vi kan samarbeta och samordna våra resurser så att vi också syns och kan ta andelar av turistnäringen som växer. Det betyder inte att jag inte också ser bilindustrins viktiga bidrag till vårt samhälle. står bilindustrin för en större andel av vår gemensamma samhällsekonomi nu än vad den gjorde . Trots den oro som vi med rätta känner över en internationaliserad marknad och en stenhård konkurrens har vi lyckats hålla andelar när det gäller kopplingen till fordonsindustrin och svensk biltillverkning. Det ska vi fortsätta att göra. Också för den typen av industri är infrastrukturen viktig. 123 (): Jag vill komma in lite på utbildning och forskning. I propositionen beskrivs vilka grundläggande utbildningar i turism som finns. Detta är bra, för i olika sammanhang har det framkommit att utbildningsanordnarna inte riktigt vet vad turistnäringen vill ha och turistnäringen inte vet vad utbildningen består av. Det behövs en bättre dialog mellan näring och utbildningsansvariga. Jag undrar om ministern kommer att ta några initiativ för att förbättra kommunikationen mellan utbildningarna och presumtiva arbetsgivare. Turismforskning förekommer vid några högskolor i landet. är lektor på Campus i . Han ägnar av sin arbetstid åt forskning inom turism. Det innebär att en del av forskningen får ske på fritid. Han menar att det är svårt att få mer tid och pengar till forskning och att anslagen inte står i relation till turismens betydelse. Jag undrar hur ministern ser på möjligheterna att trygga svensk turismforskning för framtiden. Kan vi få en nationell forskarskola inom turismen? Eller måste vi nöja oss med utredningens förslag om något slags turismforskningsnätverk? Turismen är viktig. Till skillnad från nästan alla andra näringar ger turismen möjligheter åt hela . Den ger jobb åt både hög- och lågutbildade. Den är särskilt viktig i de områden där det inte finns så många andra alternativ, där livskvalitet, kultur och naturvärden är de främsta tillgångarna. Därför vill vi från i olika sammanhang lyfta fram hur viktigt det är med många offensiva satsningar på just turistnäringen. 124 Statsrådet (): Utbildningsfrågorna är alltid viktiga. På alla områden och i alla näringar står vi inför en stor konkurrens, så också inom turistnäringen. Det finns massor med platser som många av oss vill besöka runtom i världen. Om vi nu har bestämt oss för att ta andelar av den turistnäring som växer i alla länder måste vi vara riktigt skickliga och sticka upp med någonting som är mycket lockande. Då är också utbildningsfrågorna, kompetensen och bemötandet en viktig del av det arbetet. Jag ser framför mig mer av samordning mellan de utbildningar som finns runtom i vårt land. Vi har fått en skrivelse till från , , och där de gemensamt har arbetat fram ett förslag på hur de tillsammans kan organisera och genomföra en nationell turismforskarskola. Deras förslag bereder vi nu inför den stora forskningspolitiska propositionen. Jag är glad över det initiativet. Jag tror att vi ska se forskningen och utbildningen mer kopplat till ekonomi än vad vi har gjort. Jag vet att i vid olika tillfällen har räknat på vad stora evenemang genererar för intäkter till såväl lokala köpmän och hotellanläggningar som kommuner men också till den nationella ekonomin. Jag tror att vi har underskattat turistnäringen i det perspektivet. Inför turistmässan i gjorde Turistdelegationen och en studie åt som vi presenterade där. Vi började räkna på vad Glasriket, Ishotellet i och Fjäll betyder för de tre kommunerna. Det är som en stor och viktig näring vi måste se turistnäringen, inte som en vid-sidan-om-verksamhet som entreprenörer håller på med för skojs skull, för här finns en potential för oss . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2004/05:288 om skyddet i 125 Statsrådet (): har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att ytterligare skyddsåtgärder ska ingå och prövas i den kommande PSSA-ansökan. Precis som vid den interpellation jag svarade på är det fortfarande jag som ansvarar för frågan i regeringen. Då som vill jag understryka att det är regeringens bestämda uppfattning att ska bli slutligt klassad som ett särskilt känsligt havsområde, ett så kallat PSSA.