prot · GS0996 · 2005-03-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (): Säga vad man vill om den europeiska unionens toppmöten, men de har en behaglig vana att sammanfalla med stora . Jag tror att vi nästa gång har att se fram emot att träffas i midsommarhelgen. Det ska bli härligt att få återrapportera också vid ett sådant tillfälle. Välkomna till den här informationen. Vi har bakom oss, vill jag påstå, ett konstruktivt toppmöte. Vi bekräftade överenskommelsen om en revidering av stabilitets- och tillväxtpakten. Vi enades om principerna för det fortsatta arbetet med Lissabonstrategin för ekonomiska reformer, social sammanhållning och hållbar utveckling. Vi lade fast mål för EU:s agerande i de förhandlingar om hur klimatförändringarna ska mötas som snart inleds på allvar. Vi åtog oss också att spela en aktiv roll i arbetet med att reformera FN. Det var ett bra arbetsmöte. Det bekräftar återigen att unionen är ett av våra viktigaste arbetsredskap i förverkligandet av våra politiska mål nationellt, regionalt och globalt. Toppmötet kunde utan någon större dramatik bekräfta finansministrarnas överenskommelse om stabilitets- och tillväxtpakten från . Det var viktigt att vi kunde nå en bred enighet. Det är något som bäddar för en framtida uppslutning kring regelverket. Det gick att överbrygga skiljelinjen mellan dem som förespråkat lättnader i regelverket och dem som har varnat för uppluckringar. Jag hoppas att den breda överenskommelsen ska fortsätta att ge den gemensamma valutan styrka och trovärdighet. Från svensk sida har vi anledning att vara nöjda med Europeiska rådets slutsatser om det fortsatta arbetet med Lissabonstrategin. Strategin ska också fortsättningsvis få bestå av tre dimensioner: en ekonomisk, en social och en miljömässig. EU håller fast vid det moderna koncept för att reformera som lanserades i . Det innebär att en aktiv välfärdspolitik och miljösatsningar ses som något som kan bidra till tillväxt och inte något som bromsar ekonomisk utveckling. Också de konkreta sakfrågor som lyftes fram ligger väl i linje med svenska prioriteringar. Det gäller till exempel vikten av att se över och förenkla företagens regelverk och att slå vakt om en väl fungerande inre marknad. Livslångt lärande och god barnomsorg betonas som viktigt för att öka utbudet av arbetskraft. Satsningar på miljövänlig teknik och åtgärder för ökad energieffektivitet lyfts fram som åtgärder som ger bättre miljö och dessutom skapar fler jobb. Rådet uppmärksammade att kommissionen senare i vår ska lägga fram konkreta förslag till åtgärder för ökad energieffektivitet. Det är särskilt glädjande mot bakgrund av att vi 2003 satte som mål att på EU-nivå verka för en ambitiös handlingsplan för energieffektivitet. Vi kan nu säga att tillsammans med andra likasinnade förverkligar detta mål. Vikten av att nå de målsättningar för investeringar i forskning och utveckling som satts upp betonades. I slutsatserna understryks att skapandet av ett europeiskt forskningsråd skulle vara ett viktigt bidrag till att utveckla europeisk spetsforskning. Vi fick också gehör för jämställdhet mellan kvinnor och män. Det har en avgörande betydelse också för uppfyllandet av målen om tillväxt och sysselsättning. har gått sedan Lissabonstrategin lanserades. Gårdagens slutsatser utgör både en utvärdering av dessa första år och en styråra för den tid som återstår fram . Därför var det för regeringen av stor vikt att de väl återspeglar strategins olika dimensioner. Jag tycker att slutsatserna till slut blev relativt välbalanserade. Att det blev så var dock inte en självklarhet. Det underlag för toppmötet som kommissionen presenterade förespråkade en mer ensidig inriktning av arbetet. Bland annat nedprioriterades miljöfrågorna. Det är min bestämda uppfattning att svenska synpunkter i processen haft gott genomslag. Goda argument är en del av förklaringen till detta. Men den viktigaste orsaken återfinns nog i den rapport om Lissabonstrategin som det näringslivsfinansierade publicerade . Där utnämns till Lissabonstrategins hjälte . Inget land uppfyller så många av strategins mål som , och , som ligger strax efter oss. Den svenska ekonomin kallas i rapporten vibrerande och flexibel och anses ligga i världsklass. och de andra nordiska länderna har enligt rapporten hållit jämna steg med och ibland till och med överträffat . tillsammans med våra nordiska grannländer anses vara ett föredöme i arbetet med att modernisera ekonomin. Därför finns ett intresse att lyssna på våra argument. Det finns en förståelig besvikelse över att Lissabonstrategin i hela inte givit större avtryck i utvecklingen. En förklaring till det är förstås den djupa lågkonjunktur som drabbat strax efter att strategin lanserades. Spruckna IT-bubblor, terroristattackerna mot , stigande oljepriser och en kraftig appreciering av euron och andra europeiska valutor har lagt sten på bördan och gjort att åtgärder som genomförts ännu inte fått de positiva effekter vi hoppas på. Men vi ska inte sticka under stol med att Lissabonstrategins svaga länk har visat sig vara genomförandet av fattade beslut. Mot den bakgrunden är det mycket möjligt att beslutet om nationella handlingsplaner för Lissabonstrategin kommer att visa sig vara ett av de viktigaste från detta toppmöte. Jag är övertygad om att de nationella planerna kan bli ett viktigt verktyg för att påskynda genomförandet av strategin. Varje medlemsland måste göra konkreta åtaganden kring vad de tänker göra. Lissabonstrategin blir därmed också en mer naturlig del av inrikespolitiken. Tanken är att i svart på vitt formulera vad man på det nationella planet avser att göra för att nå uppsatta mål. Handlingsplanen ska löpa , och en rapport om hur arbetet framskrider tas fram . ska en ny plan för det fortsatta arbetet utarbetas. Förhoppningsvis kommer det också att öka förståelsen för EU när det klarare framgår att frågor som jobb, utbildning och miljö också har en klar europeisk dimension inom unionens ramverk. På svensk sida ska vi fullt ut följa rekommendationerna i rådets slutsatser om en dialog med arbetsmarknadens parter inför utarbetandet av den svenska handlingsplanen. Också ska involveras i detta arbete. Den svenska handlingsplanen kommer att föreläggas ledamöter i form av en regeringsskrivelse. Inför toppmötet uppmärksammade jag tillsammans med , och behovet av att inom ramen för Lissabonstrategin uppmärksamma ungdomars situation. Vårt initiativ har fått ett positivt mottagande och följs upp i slutsatserna. De åtgärder som föreslås på bland annat utbildningsområdet och inom familjepolitiken överensstämmer väl med den prioriteringar. Jag vill också särskilt lyfta fram Europeiska rådets diskussion om förslaget om ett direktiv för handel med tjänster inom EU. Diskussionerna bekräftade att det finns omfattande invändningar mot ursprungliga förslag. För svensk del har jag gjort klart att åtgärder för att underlätta handeln med tjänster inom unionen är av stor vikt. Effekterna av detta på tillväxt och nya jobb inom EU, inklusive , ska inte underskattas. Men liksom många andra stats- och regeringschefer har jag gjort klart att detta inte får ske på bekostnad av väl fungerande sociala och arbetsrättsliga system. Social dumpning får aldrig förekomma inom EU. För svensk del handlar det om hur vi väljer att tillhandahålla allmänna tjänster, att reglera arbetsmarknaden och att trygga goda levnadsförhållanden för alla medborgare. I rådets slutsatser anges att nya regler på tjänstehandelns område inte får hota den europeiska sociala modellen. Direktivet kommer därför att omarbetas med målet att nå bred samstämmighet om nya regler för tjänstehandeln. Toppmötet gav angelägen uppmärksamhet åt i svenska ögon centrala miljöfrågor hållbar utveckling och klimat. Som uppföljning till Göteborgstoppmötet beslutades att vid sitt möte ska anta riktlinjer för arbetet med en hållbar utveckling. Detta är en profilfråga för svensk del och en process som vi aktivt kommer att medverka i. uppmärksammade också den globala ödesfrågan om klimatförändringar. Här betonades vikten av en EU-strategi på medellång och lång sikt för att undvika en temperaturhöjning med över två grader jämfört med så kallade förindustriella värden. Behovet av att inkludera världens stora energislukande länder i en sådan process lyfts fram. Jag fäster också stort värde vid att EU nu tar ledningen med ett tydligt kvantitativt mål. Utsläppen av växthusgaser ska minskas med till 2020. noterade också indirekt miljöministrarnas tidigare överenskommelse om att till 2050 eftersträva en sänkning om av dessa växthusgasers utsläpp. Vid tisdagens middag för stats- och regeringscheferna tog ett antal länder upp frågan om . Detta var något oväntat eftersom EU:s utrikesministrar så sent som för sedan enades om de fortsatta stegen i medlemskapsförhandlingar med EU. Från svensk sida såg vi ingen anledning att ändra detta balanserade beslut, som ju innebar att uppmanades att samarbeta med Jugoslavientribunalen innan förhandlingar kan inledas, som ett ramverk för dessa förhandlingar antogs så att de kan komma i gång så snart uppfyller kriterierna. Efter en debatt i vilken jag bland annat betonade vikten av att EU står fast vid sina principer nåddes en överenskommelse om att EU genom ett team på plats i ska bevaka utvecklingen i samarbete med tribunalen. Det är givetvis tribunalen som förblir den part som bedömer huruvida samarbetar fullt ut eller inte. vill jag nämna att enades om att välkomna den nya reformrapporten från FN:s generalsekreterare . Toppmötet lovade att både stödja FN i allmänhet och att bidra till ett konstruktivt resultat från reformtoppmötet i synnerhet. Detta är i korthet, fru talman, en sammanfattning av det toppmöte som avhölls i går och i förrgår i . 2 (): Det vi gör nu är att utöva kontrollmakt. Min första fråga är därför: Under vilka dagordningspunkter yttrade sig representanter, och vad sade de vid de tillfällena? Statsministern nämnde , men finns det andra exempel? Det andra som jag vill ta upp är frågan om EU:s tjänstehandelsdirektiv. Det är inget hot mot de svenska kollektivavtalen. Däremot minskar den omskrivning som man har beslutat sig för möjligheterna till frihandel med tjänster i . Därför är min fråga till statsministern om ni, när ni fattade beslutet, hade beräkningar av hur många färre jobb detta ger. Det gäller ju inte bara i ett land som utan också i övriga , och särskilt för låginkomsttagare och i de allra fattigaste länderna. Hade ni också beräkningar av hur mycket högre kostnader detta innebär för konsumenter och skattebetalare? 3 Statsminister (): brukar fråga vilka frågor jag yttrar mig i. Jag ska gärna redovisa det. Men det är en poänglös fråga, för mycket av arbetet på ett toppmöte sker också i informella kontakter där man genom olika kanaler får chans att påverka slutsatserna. Inte minst ska vi komma ihåg att vi ju före toppmöten numera regelmässigt har ett möte där de nordiska och baltiska statsministrarna träffas. Det gör att vi ibland kan agera tillsammans, och ibland kan någon av oss få uppdraget att på de andras vägnar föra fram en synpunkt. Själva frågeställningen rymmer en fingervisning om att vi kanske behöver redovisa lite av hurdana själva arbetsformerna är i den europeiska unionen. Jag var naturligtvis aktiv under toppmötet när det gällde tjänstedirektivet. Det var lätt att hitta en koppling inte minst till den franske presidentens mycket progressiva hållning i dessa frågor. Vi har all anledning från svensk sida att vara oroliga över det vi har sett från EU i tidigare sammanhang. Vi har trott oss ingå uppgörelser som sedan inte har hållits, exempelvis på alkoholpolitikens område. Tjänstedirektivet var en mycket viktig sak för mig att engagera mig i. Kroatienfrågan, en FN-reform och miljöpolitiken var några andra frågor där jag tog till orda och framförde svenska ståndpunkter. I övrigt framfördes en del av de ståndpunkter som vi har av andra på ett mycket mer intelligent och begåvat sätt än vad jag kan göra, och ska man självfallet inte förstöra genom att själv gå in och försöka addera någonting. Så går toppmöten till. När det gäller tjänstedirektivet har och jag helt olika uppfattningar; det vet vi om. Det avslöjades senast på . har uppfattningen: Jobb till varje pris! Det är det som är målsättning. Vi säger att vi ska ha jobb i som är bra betalda, har bra arbetsmiljöer och ger vettiga förutsättningar för människor att klara sin försörjning. Vi ska inte öppna för social dumpning och underbudskonkurrens. Där går skiljelinjen. Därför är fackföreningar och regeringar rakt över i oroliga för detta tjänstedirektiv. Därför kommer det också att arbetas om. 4 (): Det beror på. Om man som statsministern säger att vissa jobb inte är tillräckligt fina för att utföras så kan man ha den hållningen. Men med tanke på att vi har total arbetslöshet och ytterligare ett antal människor som är arbetslösa i så tycker jag att det är en något övermaga hållning. Framför allt gäller det de fattigaste människorna i låginkomsttagarna i andra länder, till exempel i och i övriga . Detta tjänstehandelsdirektiv är en sak som begränsar deras möjlighet att förverkliga sina livschanser. Det är bland annat av det skälet som jag och och liberaler är för frihandel. Socialdemokrater och liberaler har i tidigare varit på samma linje beträffande frihandel för varor. Jag är besviken över att Socialdemokraterna i förefaller att slå in på en protektionistisk linje beträffande handel med tjänster inom . Glad påsk, statsministern! Men den hade varit gladare med mer frihandel. 5 Statsminister (): Vi är för frihandel. Hela vår historia visar det, men vi är inte för social dumpning. Vi är för fri handel i kombination med goda kollektivavtal. Jag tycker att det är ett obegripligt argument som framför, att vi skulle börja sänka de svenska lönerna därför att det skulle gynna löntagare i eller . Det har aldrig varit vår vision att det svenska medlemskapet i EU ska resultera i att vi ska ha lettiska löner i . Vår vision har varit att det ska bli svenska löner i och . Det har aldrig varit vår vision att vi ska överge kollektivavtalen, . När nu lettiska arbetare som monterar ned ett sågverk uppe i plötsligt, genom Metalls ingrepp, får dubbel lön, från , tycker jag att det är bra. Alla är välkomna att komma hit och jobba. Det har sagt, men då ska man också jobba på de villkor som gör att de lägst betalda på den svenska arbetsmarknaden skyddas. Vi tänker inte öppna för en underbudskonkurrens genom den typ av åtgärder som talar om eller genom att försämra a-kassa och sjukförsäkring. Där sätter vi gränsen. 6 (): Tack, herr statsminister, för din föredragning. I samrådet inför var jag ganska tydlig med att jag tyckte att du skulle slå näven i bordet och kräva ett förtydligande av EU:s klimatpolitik och de åtgärder som behövs. vet jag ju inte om det blev näven i bordet eftersom det är stängda möten, men det finns ju flisor av det. Du lyckades uppenbarligen, med hjälp av andra, få in några skrivningar om att man bör minska växthusgaserna . Men det är väl ändå ett bakslag att det är väldigt vaga skrivningar? Man bör överväga de här åtgärderna. I inledningstalet talade du om att målet är en minskning på för att minska klimatförändringarna. Det står inte i slutsatserna. Det som står är att man ska jobba i den andan, vilket är en helt annan sak än att målen står fast. Även om jag tycker att det var ett viktigt steg framåt, skulle jag gärna vilja se ett större steg, statsministern. Man kan jämföra de vaga skrivningar som finns om vilka åtgärder som krävs på klimatområdet med det som står i punkten efter som handlar om där EU nu ska pumpa in mångmiljardbelopp. Där finns det väldigt tydliga skrivningar om att det ska genomföras och så vidare. Det är oroande att man kommer överens om så klara skrivningar på det området, medan det är så vaga skrivningar när det gäller åtgärder i den viktiga frågan om att stoppa klimatförändringarna. 7 Statsminister (): Jag skulle också ha önskat ännu klarare skrivningar, men vi kom en bit på väg. Jag kan avslöja för att man inte har särskilt mycket hjälp vid bordet av de regeringar i som har gröna ministrar. Det tycker jag är konstigt. Det är ofta så att de här frågorna drivs av oss, med biträde från något annat land men inte särskilt ofta. Det är en uppförsbacke för miljöfrågorna, och särskilt i tider av dålig ekonomisk utveckling sitter de trångt. Det vet vi. Jag är fast övertygad om att detta är nyckeln till en ny start för europeisk ekonomi. I just de krav som ställs för att skapa en ekologisk uthållighet ligger en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt. Nästa stora språng i den ekonomiska utvecklingen tar vi just därför att vi tvingas göra den ekologiskt uthållig. Det synsättet predikar vi jag ska nog använda det uttrycket så ofta vi kan. Det börjar tränga igenom, och jag är ganska säker på att när trycket lättar och ekonomin förbättras något kommer fler att ansluta sig. Nästa stora utmaning blir att få ett Kyotoprotokoll som inte bara är i kraft utan också omfattas av amerikaner, brasilianer och australiensare. måste vi också få kineser och indier att vara med. Vi lever på samma planet och kommer att dela varandras olycka eller lycka, om vi nu klarar detta. Nöjd är jag inte, men jag är lite stolt över att vi kom en bit på vägen. Om sedan lyfter på telefonluren och ringer till sina kolleger runtomkring i och säger åt dem att gaska upp sig lite inför toppmötena får man kanske lite support. 8 (): Både statsministern och jag vet ju att högerkrafterna är starka i EU just . Det finns en del gröna miljöministrar. Det är därför miljöministrarnas inlaga till toppmötet var väldigt grön. Det var där de exakta siffrorna stod. Jag känner mig ganska nöjd med vad mina kolleger i EU-länderna har gjort. Frågan är bara varför ingenting hände när ni statschefer träffades. Där finns dina kolleger och en del högerkolleger. Det är där problemet, den felande länken, i EU finns. I Lissabonstrategin är det fortfarande den ekonomiska tillväxten och de ekonomiska siffrorna som är de viktigaste. Det finns ett stänk av miljötänk, men det borde ha lyfts upp ännu tydligare. Jag tror att man skulle kunna ha åstadkommit det om man hade tagit mer ton på . Sedan vill jag också fråga om statsministern har sovit på saken nu när det har gått efter det att han fick 120 000 namnunderskrifter med krav på en folkomröstning om EU-konstitutionen och kanske har ändrat sig . Det är sent, men det är inte , herr statsminister, att ändra sig för en folkomröstning. 9 Statsminister (): Vi diskuterade inte den frågan på toppmötet, för att avslöja någonting som ni redan visste. Jag ska inte heller låta mig luras in i den debatten . Argumenten känner väl, och det gör ni också. Jag har säkert framfört dem här i kammaren ett tjugotal gånger. Jag tänker inte upprepa dem. Min poäng, , var ju att det är möjligt att man får ett genomslag på ett miljöministermöte, men det är ju på toppmötet som de låses fast. Om man då inte har en statsminister eller regeringschef som lyssnar på sin miljöminister har man naturligtvis ett problem. Hur duktiga dessa gröna ministrar än är, har de tydligen svårt att få fram sitt budskap. Det tycker jag är synd. Det borde vara en fundering att ägna sig åt, särskilt för ett grönt parti i som vill vara med i en regering. 10 (): Jag vill också instämma i tacket för informationen. Först har jag ett par kommentarer om utrikespolitiken. Jag tycker att det är bra att den svenska positionen försvarade positionen mot när det gäller att de måste samarbeta fullt ut med tribunalen innan medlemskapsförhandlingar inleds. För det andra noterar jag att Europatoppmötet, inför förberedelserna för , har markerat att man kräver en tidtabell för uttåg ur , vilket är det enda som har krävts i FN-resolution som talar om detta. Det tycker vi i också är bra. Låt mig sedan något kommentera Lissabonstrategin som har varit den dominerande frågan. Vi tycker också att det är väldigt viktigt att den bygger på de tre dimensionerna, en miljömässigt hållbar, social och ekonomisk tillväxt. Alla tre förutsätter varandra för att det ska bli en uthållig tillväxt och en energieffektivitet. Det är väldigt viktigt. Om vi ska undvika en andra omstart, tror jag att det är viktigt att vi får med de här faktorerna nu från början. Sedan har det varit mycket tal om tillväxt i tjänstesektorn, och det kommer säkert fler frågor på det området. Jag ska inte fördjupa mig mer i det. Men jag har hört väldigt lite talas om tillväxt i den privata sektorn och för de små företagen. Statsministern nämnde inte något om det heller i sin föredragning. Det är ju ändå det som är grunden för tillväxten totalt i samhället och i . Vilka möjligheter, förenklade regler och förbättrade villkor finns det i Lissabonstrategin för att öka möjligheterna för tillväxt i småföretagen och näringslivet? 11 Statsminister (): Det var inte mycket utrikespolitiska frågor där har rätt. Det var några stycken, och de beredde oss inga större bekymmer, om man säger så. Mötet var inte avsett för den typen av diskussion. Den viktiga frågan som tar upp gäller de små och medelstora företagen och deras förmåga att växa. Det finns inga andra grepp ute i än de som vi har i . När vi väl börjar jämföra vad vi gör i med vad som sker i i övrigt när det gäller att förenkla regelverket så skulle jag tro att vi har en del att bjuda också andra länder på om svenska erfarenheter som kan visa sig vara positiva. Exempel är hur det går till att starta ett företag, hur lätt det är att registrera sig för exempelvis momsredovisning, vilka skatteförmåner man har som ny företagare när man kombinerar exempelvis förvärvsarbete med en näringsverksamhet som går med underskott och de kvittningsmöjligheter som finns och en rad andra sådana regler som har införts i den svenska vardagen som säkert också kan vara sådant som vi kan dela med oss av till andra. Framför allt detta med en effektiv och rationell administration i samhällets organ är viktigt: en punkt att vända sig till, snabba besked, datoriserat och modernt. Inte minst tror jag att det har en väldig betydelse för den privata tjänstesektorn, som ju ofta ligger i framkant när det handlar om att utnyttja ny teknik och vara flexibel och rörlig. Man borde rimligen ha tillgång till hela den europeiska marknaden. Jag är en varm anhängare av tjänstehandel, men jag vill inte att den ska ske till priset av att vi får problem med det vi tycker är svenska särdrag exempelvis i gemensam sektor och kollektivavtalen. Men jag ser gärna en jämförelse med andra länder om hur vi gör med de små och medelstora företagen. Jag tror att det kommer att utfalla till vår fördel, men vi är inte tillräckligt bra vi heller. Vi måste bli bättre. 12 (): Det var inte min avsikt att starta en inrikespolitisk debatt just nu om det. Det viktiga är ju att detta fokus finns med på europeisk nivå. Jag noterar att under punkten 11 under forskning och utveckling så behåller man målet om en investeringsnivå på . Där säger man till exempel att målet ska uppnås bland annat genom skatteincitament för privata investeringar. Det är väl bra att man gör det, men min fråga och fundering gäller då: Ska skatterna också nu börja harmoniseras, eller på vilket sätt ska vi stimulera? Det är en viktig väg att gå för småföretagsamheten och dess tillväxt. 13 Statsminister (): Hur man hanterar investeringar i forskning, om man nu kan kalla dem för investeringar i traditionell mening satt i relation till skattesystemen, är ju en diskussion som pågår av och till i vårt land och också i i övrigt. Det är en svår diskussion. Jag har ingen ambition att starta någon diskussion med heller om inrikespolitik det är inte min avsikt men jag tror att när vi jämför med andra länder på det område som vi nu talar om, exempelvis hur lätt det är att starta ett företag, så tror jag nog att vi kommer ut ganska väl i den jämförelsen. Det kan vi fortsätta att borra i.