prot · GS0969 · 2005-02-03 00:00:00 — lade i går fram ett förslag om hur vi långsiktigt skulle kunna finansiera kvinnojourerna och hjälpa till med en basfinansiering för det ideella arbete som sköts runtom i och också trycka på kommunerna med en skarpare lagstiftning för att tvinga dem att ta ett större ansvar. Efter vad jag förstår har redan sagt att man stöder förslaget. Jag undrar om också Socialdemokraterna är med på det här tåget. 49 Statsminister (): Jag har ingen annan mening än på denna punkt tvärtom! Det finns all anledning för samhället att ta ett samlat ansvar för finansieringen av dessa viktiga verksamheter och att göra det på ett sådant sätt att vi får täckning i hela landet och att kvaliteten bibehålls. Detta är oerhört viktigt. Ytterst är detta en fråga om grundvalarna i vårt samhälle: respekt för varandra, respekt för människors lika rätt och lika värde ett samhälle som biskop skulle ha talat om som ett samhälle för den som frihet rätt kan bära. 50 (): Jag får tacka för det beskedet. Jag tycker att det var ett bra besked. Det bör förhoppningsvis kunna innebära en fördel både för dem som arbetar ideellt på kvinnojourerna och för alla de kvinnor som behöver ett bra arbete, en möjlighet till skydd en stor anledning för oss att återkomma med ännu fler förslag för att också se till att man inte behöver hamna i den situationen. 51 (): Jag såg att statsministern har varit i , landet med världens näst högsta skatter. Där råder skattestopp. Det finns en bred politisk enighet om att skatterna inte kan höjas. Men har Socialdemokraterna i gått ut med att landet med världens högsta skatter, , ska få höjd skatt. Statsministern har tidigare talat om kommunalskattehöjningar om i storleksordningen . För en vanlig familj motsvarar det . Det är väldigt mycket pengar för nästan alla svenska familjer. Det blir ingen vårkappa till frun, som brukar säga, med sådana jättehöjningar. Vi är för skattestopp. Vi är nämligen övertygade om att det går att klara välfärden med andra metoder genom att fler kommer i arbete, genom att vi använder skattepengarna bättre. Det här blir en viktig valfråga. Ni lovar skattehöjningar. Vi lovar skattestopp. Men väljarna har rätt att få tydligare besked. Hur mycket får vi räkna med i skattehöjningar nästa mandatperiod om ni vinner valet? 52 Statsminister (): Det är för tidigt att nu säga det; det beror på ekonomins utveckling. Men vi tänker inte försätta oss i samma läge som och säga tvärnej till skattehöjningar därför att vi kan komma i lägen då det som är gemensamt vård, skola och omsorg också behöver ha kvalitetshöjningar som är större än vad vi unnar oss själva i privat konsumtion. Hur många flata tv-skärmar ska finnas runtomkring i villor, lägenheter och bostadsrätter, hur mycket mer ska vi ha av bilar och privat konsumtion och hur mycket ska vi satsa på det som är gemensamt? Det är frågan. Med det folkpartistiska beskedet som väl, misstänker jag, gäller för hela alliansen skattestopp är ett besked givet: I fortsättningen går allt till privat konsumtion. Det offentliga får ta del av det som man nu har och i den takt som kakan växer. Jag tror att detta är oerhört defensivt och farligt. 53 (): Statsministern talar om flata tv-skärmar. Men sanningen är att för väldigt många familjer i var pratet om årets julklapp väldigt hånfullt därför att för dem är inte någon flat tv-skärm för 15 000, 20 000, över huvud taget ett realistiskt inköpsobjekt. Framför allt gäller det de mer än en miljon människor i det här landet som inte har arbete, som lever på bidrag. Där finns ett samband. Om vi går vidare och pressar upp världens högsta skattetryck ännu mer blir det ännu färre jobb. Då kommer ännu färre människor att få anställning. Frågan är om de någonsin kommer att kunna köpa en tv över huvud taget eller en kappa till frun, som brukar säga. Ser inte statsministern det som Mogens Lykketoft ser i statsministerns värld i ? Ligger man på de nivåer som och ligger på är det inte möjligt att höja skattetrycket ytterligare. Vanligt folk klarar inte det. 54 Statsminister (): Så har högern alltid sagt, eller rättare sagt sade högern alltid så fram tills . är det som säger att det inte går att höja skatterna mer. Det har vi hört , och varje gång vi har höjt skatten har vi hamnat i den diskussionen. Likafullt har den privata plånboken fortsatt att bli tjockare. Hur ska vi ha det med kvaliteten på dagis? Hur ska vi ha det med kvaliteten i klassrummen, skolböckerna, bänkarna, lärarlönerna? Ska de inte få någonting i , eller ska allt gå till dem som har råd att köpa dessa tv-skärmar? Det är de som klagar på skatten. Det är där högern hör hemma i dagens svenska politik. Det är sorgligt. 55 (): Jag välkomnar statsministerns besked att både och Socialdemokraterna nu ansluter sig till det förslag som lade fram , nämligen att staten ska ta ett ansvar för finansieringen av kvinnojourerna. Mäns våld mot kvinnor visar sig . Effekten av det blir att kvinnorna får ta stöten. När det till exempel avslöjades att det kommunala bostadsföretaget förde register över hyresgäster, före detta hyresgäster och eventuella blivande hyresgäster visade det sig att man också förde register över misshandlade kvinnor som man uteslöt från möjligheten av att hyra bostäder på grund av att deras män kunde ställa till bråk i trappuppgången. Jag tycker att erfarenheterna av skandalen med MKB borde leda oss till att fråga om vi inte ska införa en obligatorisk bostadsförmedling och en bostadsanvisningslag så att vi får en neutral part som fördelar bostäderna, så att vi inte har hyresvärdar som godtyckligt kan sätta upp olika regler och utesluta vissa människor från rätten till en bostad i deras bestånd. Vad tycker statsministern om det? 56 Statsminister (): Jag tycker som samhällsbyggnadsminister , som månad förutskickade en översyn av just det som nu tar upp. Den här diskussionen har två sidor. Vi upplever att vissa får lägenheter lättare än andra. Höstens debatter har ju handlat om den saken. Menar vi att det är ett problem att människor med kontakter lättare får lägenheter än andra måste vi ha ett svar på den frågan. Om svaret är detsamma som vi ger på den fråga som ställer, nämligen att de som inte har kontakter också har svårt att få lägenhet, då är det att titta på bostadsförmedlingen igen. Vi får se om det är den vi ska använda oss av. Jag är inte alls främmande för det. Men den avskaffades en gång tiden därför att man sade att det här skulle marknaden lösa bättre. Återigen har vi kunnat konstatera att marknadens krafter inte alltid är logiska. Framför allt är de inte rättvisa. 57 (): Fallet MKB visade att det också fanns inslag av etnisk diskriminering med registrering av hudfärd, religion, psykisk hälsa, hygien och annat. Jag tror att det är ett särfall. Jag tror att sådana register är väldigt ovanliga, men jag vet att fastighetsägare ibland tar sådana hänsyn som de definitivt inte ska ta när de fördelar de lediga bostäderna. Därför är den nuvarande lagen helt otillräcklig. Den talar om att man ska inrätta en bostadsförmedling om behov finns. Trots det finns det ingen bostadsförmedling i kommuner som , och . En skarpare bostadsanvisningslag och en obligatorisk bostadsförmedling tror jag skulle kunna ge ett skydd för de människor som utestängs från bostadsmarknaden på ganska grumliga grunder av alltför många fastighetsägare. 58 Statsminister (): Jag utesluter inte att har rätt på den punkten. Vi ska titta på detta noggrant. Låt mig säga en sak till med anledning av frågan, en reflexion. Det finns många dystra inslag i MKB-fallet. Ett av de mest dystra är, tycker jag, att detta var ett allmännyttigt kommunalt bostadsföretag, vars syfte, ett av dem, är att se till att man ordnar bostadsförsörjningen för alla. Det finns ett socialt motiv till att vi ska ha ett sådant företag. Av den utveckling vi ser inom de allmännyttiga bostadsföretagen i storstäderna att döma har de ibland, tycker jag, svårt att leva upp till den sociala ambitionen. MBK är tyvärr, måste jag säga, det tydligaste exemplet så här långt, men jag är rädd för att det kan finnas fler. Ekonomisk hjälp till stormdrabbade skogsägare 59 (): Jag tror att vi alla är medvetna om att den storm som drabbade har medfört att mycket virke ligger ute i skogen. Det ligger virke som måste tas om hand och som vi måste få ut ur skogen, inte minst för den enskilde skogsbrukarens skull med också med tanke på skogsindustrins betydelse för som nation. Därför är min fråga till statsministern: statsministern beredd att införa en lagringsersättning för detta virke när vi väl har fått det ut ur skogen? Är statsministern beredd att tillfälligt sänka dieselskatten för transporter och arbetsmaskiner i stormområdet? 60 Statsminister (): kommer att få en presentation av av de förslag som regeringen har lagt med stöd av våra samarbetspartier. De innehåller de komponenter som du tar upp i din fråga plus ytterligare åtgärder. Det räcker inte med ett lagringsstöd, det räcker inte med att stimulera omhändertagandet i skogen och få ut virket. Det måste också diskuteras vad som kommer i nästa fas, återplantering, och vi måste diskutera hur de drabbade skogsägarna mer direkt ska kunna få ett stöd. Allt det arbetar vi med, och presenterar dessa förslag. 61 (): höll den amerikanska presidenten sitt årliga tal till kongressen. Han gjorde det mot bakgrunden av som har präglats av utrikespolitik. Fria val har hållits i tre regioner som sällan i modern tid har upplevt en så hoppfull och tydlig inledning på en demokratisk process. Det är helt klart många utmaningar som återstår, men i , och i får nu demokratins idéer och praktik fäste när de har varit bekämpade och nedtrampade. Den här dagen inleder också den nya amerikanska utrikesministern sin jungfruresa till åtta europeiska länder, till och . Mot den här bakgrunden vill jag fråga statsministern hur han kommer att agera i och i Europasamarbetet för att nu stärka den transatlantiska länken mellan och . 62 Statsminister (): Vi ska inte glömma valet i . Det är nog också ett historiskt val av ett snitt som vi kommer att komma tillbaka till. Sedan kanske man ska vara försiktig med att bunta ihop valen och jämföra dem med varandra. De har olika bakgrund och olika historia i , i och i de palestinska områdena. Vi har all anledning att ha en stark transatlantisk länk. Jag har varit en tydlig förespråkare för detta. Jag tror inte att det är de säkerhetspolitiska frågorna som kommer att vara de dominerande i det samarbetet . Det har varit mycket byggt på Nato så här långt. Jag tror att det sakta klingar av som det bärande elementet i relationen EuropaUSA. Det blir mer ekonomiskt samarbete. Det kan också vara ett samarbete omkring att sprida demokratiska värderingar över världen. När vi kommer till den frågan är vi ofta överens om målet men inte alltid om metoderna. Det finns en nödvändig och riktig europeisk kritik av ett och annat i den amerikanska administrationens politik. Det tänker vi fortsätta med, men goda vänner och goda grannar kan också uttrycka sig tydligt gentemot varandra. 63 (): Jag hade tillfälle att för IPU, den interparlamentariska unionen, följa det irakiska valet i . Jag blev verkligen imponerad av valets genomförande. Jag fick en mycket positiv bild av valet i . Det var med stor glädje jag kunde se de irakiska väljarna utöva sin rösträtt. Min fråga är: Vad tror statsministern att valet kommer att innebära för möjligheten av en fredlig utveckling i ? 64 Statsminister (): Vi hoppas alla och tror att detta är starten för någonting nytt. Det är vad vi hoppas. Det är naturligtvis ingen lätt uppgift att på grund av det valresultat som har kommit fram skapa en regering som har en arbetsduglig majoritet och som kan hantera alla de spänningar som finns inom det land som vi kallar för . Det är oerhört viktigt att inse att det är en mycket svår tid som ligger framför oss. Utan ett val med ett högt valdeltagande som genomfördes på ett legitimt sätt hade processen varit omöjlig. Det var en första nödvändig förutsättning. För oss är det också viktigt att noga följa kurdernas situation. Det har vi i den gjort , och det tänker vi göra också i fortsättningen. Väldigt många av de irakier som bor i har uttryckt uppfattningen att detta är viktig dimension, och det är en faktor som även kommer igen i europeisk politik. Det var en bra, en nödvändig och en löftesrik start. gäller det att stötta dem som finns där så att detta blir möjligt att hantera också . Begränsning av EU:s budget 65 (): ståndpunkt i frågor om EU:s budget har föranlett kommissionären att peka på att återflödet till landsbygdsutvecklingsprogram och regionalstöd till vårt land kommer att minska rejält, om hållning vinner gehör. Jordbruket i , liksom i skogs- och mellanbygder, är ju starkt beroende av dessa stöd för att få kalkylen att gå ihop. Betesmarker och öppna landskap kräver stöd och uppbackning för att kunna bidra i jordbruksföretagets verksamhet. När statsministern driver frågorna om att begränsa EU:s budget har han säkert idéer om hur negativa konsekvenser i ska kunna hanteras. Handlar det om nya omfördelningar från andra jordbruksföretag eller reella tillskott i budgeten för att kompensera bortfallet? Kan statsministern lova att det inte blir någon ytterligare omfördelning inom jordbrukskollektivet, eller hur tänker han finansiera bortfallet av till exempel LBU-stödet? 66 Statsminister (): Vi får väl se vad som faller bort. Det är en väldigt omfattande förhandling som startar där det kommer att skrämmas, hotas, lockas och pockas. Det är vad som ligger framför oss. Att redan nu säga vad som kommer att inträffa och inte inträffa är fel. Vår enkla utgångspunkt är följande: Om man begränsar EU:s budget och riktar pengarna till de sämst ställda i kommer vi från svensk sida att få ett betydligt bättre ekonomiskt utfall än om EU:s budget expanderar fritt. Jo, om EU:s budget skulle få expandera fritt växer vår svenska avgift så pass mycket mer än vad vi kan hoppas på att få tillbaka. Det blir som att betala tre för att få tillbaka en krona, och det är inte ens möjligt med den typ av ekonomisk logik som rådde i den regering som tjänade. 67 (): Jag vet inte om det var erfarenheten från ett tidigare replikskifte där frågeställaren inte fick någon ny replik som fick statsministern att slänga ur sig det sista. Min enkla fråga handlade om att kommissionären på ett tydligt sätt pekar på att återflödet blir starkt begränsat. Både statsministern och jag vet hur det ser ut i skogs- och mellanbygd och i för jordbrukets del. Därför vill jag ha ett löfte från statsministern om att jordbruket inte ska bli lidande av den svenska positionen i EU:s budgetförhandlingar. 68 Statsminister (): Jag ger inga löften. Jag befinner mig dessutom i den prekära situationen att jag inte ska driva jordbrukets intressen från den här talarstolen, eftersom jag alldeles strax själv har en jordbruksfastighet. Jag ska se upp med den saken. Men det är ingen tvekan om att våra ekonomiska resurser växer som vi kan begränsa omfattningen av EU:s budget. Så ser det ut. Hellre än att betala tre eller till och få tillbaka en krona till , så varför inte betala kronan direkt i ? Så enkel är logiken. 69 (): inrättades ICC, den . Det måste ses som ett viktigt steg för folkrätten och för mänskliga rättigheter. Tyvärr har vägrat att skriva på på vilket ICC vilar. Och inte bara det: Det finns tydliga tecken på att undergräver ICC:s möjligheter att fungera. Möjligen kan man se ett samband mellan ovilja att pröva icke-våldsmetoder vid konfliktlösning och oviljan att stödja ett sådant projekt som ICC. Jag vill fråga statsministern: Vad gör vi från svensk sida för att påverka i ICC-frågan? 70 Statsminister (): ICC är en viktig byggsten i det internationella rättssystemet. När vi fick den institutionen var det en demokratisk regim i som inte hann ratificera konventionen. Den nya republikanska regimen har inte velat göra det. som vi möter amerikanska företrädare tar vi självfallet upp nödvändigheten av en amerikansk anslutning till konventionen. Så här långt och det vet ju lika bra som jag har dessa vädjanden och krav klingat ohörda. Men vi ska inte ge oss. ICC har kommit för att stanna, och amerikanerna kommer det är jag övertygad om att ansluta sig. Då får vi en rättsordning som blir mer täckande och som gör att uttrycket internationell rätt och folkrätt får en vidare mening och större legitimitet. 71 (): SJ är ett lönsamt företag. Det beror dock inte på ökade utan snarare på minskade tågtransporter. SJ måste dessutom på ett flertal interregionala sträckor upphandla trafiken i konkurrens med andra tågföretag som ibland kör med mycket slitna tågsätt. har det väckts krav från och från på att man vill ta över ytterligare sträckor där SJ har ensamrätt att bedriva trafik. SJ har inget tydligt trafikeringsansvar som till exempel den danska staten har lagt på DSB. SJ har bara ett tydligt lönsamhetskrav. Min fråga till statsministern blir då: Hur ser regeringen på SJ:s framtid? Är det inte dags att ge SJ ett tydligt trafikeringsansvar och satsa av de medel som går till järnvägen på att upprätthålla tågtrafiken? 72 Statsminister (): Det är sant. SJ ger ett överskott. Det är ju en händelse som är av en viss dignitet när den inträffar med tanke på den historia som vi har bakom oss. I det här läget har jag ingen som helst ambition att lägga ut nya åtaganden på SJ för att inteckna det klena överskott som man har lyckats att skrapa ihop. Bolaget måste naturligtvis konsolidera sig, det är viktigt. behövs det järnvägstransporter i hela landet. Det finns ett starkt regionalt rättvisekrav av sådant slag, men det behöver inte bäras av bolaget utan av en annan statlig aktör som kan handla upp och stödja icke lönsam trafik. Vi har valt den modellen, och jag ser ingen anledning att överge den. Jag gläds bara åt att SJ äntligen har fått loknosen ovanför vattenytan jag inser att det är en hopplös bild, men jag har ingen bättre att ta till just . Ersättningarna till näringslivets chefer 73 (): Det har visat sig att ersättningarna till toppskiktet i svenskt näringsliv ligger i klass med näringslivs toppskick som är världsledande. Det finns negativa exempel till och med inom statliga sektorn. fick dela på . Den högst betalade chefen i svenskt näringsliv har en lön som motsvarar ungefär 350 arbetares löner. Jag tror att detta är en negativ utveckling. Det handlar om mycket pengar som samlas hos ett fåtal personer. Framför allt sticker det i ögonen på och kan vara demoraliserande för vanliga arbetare. Min fråga till statsministern är: Hur ska vi bryta den negativa utvecklingen och kanske till och med ta ett steg tillbaka? 74 Statsminister (): Det där är en viktig fråga. Dessa herrar, för det är i regel herrar, är normsättare för de herrar som finns strax intill dem, för det är i regel också herrar, som i sin tur är normsättare för de herrar som finns strax intill dem. Sedan sprider sig denna ovana att sätta orimliga löner och ge orimliga förmåner nedåt i organisationen. träffar de några som de inte har råd att betala på detta sätt, och då inträffar konflikten. Inte sällan är det kvinnor och inte sällan är det arbetare. Sedan begär man av dem att de ska klara sig på 2,1 procents lönelyft. Man säger: Gör ni inte det så kommer samhällsekonomin att haverera. Ni får jobba lite hårdare. De som finns däruppe jobbar hårdare om de får mer betalt. De som finns därnere jobbar hårdare om de får mindre betalt. Det är den obönhörliga logiken. Vi har ingen lagstiftningsmetod att tillgripa, utan här är det debatt, diskussion, starka fackliga organisationer och, tycker jag, också rimligen en diskussion bland aktieägare om det är rimligt att man använder företagens resurser på detta sätt som jag skulle hälsa med tillfredsställelse. 75 (): Allvarliga hot har riktats mot det nya för att man har visat ett konstverk av en kvinnlig algerisk konstnär som kritiserar religiöst hyckleri kring sexualitet. Museet har beslutat att ta bort tavlan. Jag begär inte att statsministern ska kommentera just beslut, men detta fall är tyvärr inte unikt. Jag vill peka på risken för att det bland våra museer och andra institutioner växer fram en rädslans kultur, där man inte vågar försvara den konstnärliga friheten också när den tar sig kontroversiella uttryck. Ramarna för yttrandefriheten ska inte dikteras av hot. Jag vill be statsministern beskriva vad regeringen tänker göra för att skydda den konstnärliga friheten från hot från extrema och antidemokratiska krafter. 76 Statsminister (): Jag tror att det allra bästa skyddet i detta sammanhang är att göra som gör, att föra ett ordentligt samtal om saken. Jag tror inte att vi har brist på lagstiftning. Jag tror heller inte att vi har brist på ambition och en gemensam vilja; den finns där. Men ibland kan tystnaden vara skyddet för den som begår övergrepp, vet vi, i många andra sammanhang men också i dessa. Vi har haft några uppmärksammade fall där vi har haft en våldsam diskussion kring den konstnärliga friheten och dess gränser i förhållande till yttrandefrihet. Jag tycker att vi i så här långt har lyckats bevara och hävda den konstnärliga friheten. Men vi tar den för given, ja då är den förlorad. Därför är fråga i sig det bästa skyddet för att det inte ska hända . 77 (): I sitt replikskifte med tidigare sade statsministern att MKB, kommunala bostadsbolag, utgör ett exempel på ett allmännyttigt bolag som inte har tagit sitt sociala ansvar. Det anser jag är en i grunden felaktig beskrivning. Man ska med rätta kritisera den registrering som bolaget har ägnat sig åt. Men MKB var det första kommunala bostadsbolag som inrättade kurser för att utbilda arbetslösa invandrarkvinnor till småföretagare i städbranschen. De har inrättat jobbakuter och gått in för att verkligen göra något åt de problem som finns i utsatta bostadsområden. Jag menar att det är farligt att bli så fördömande som statsministern faktiskt var i sitt inlägg när han sade att det här är ett exempel på ett bolag som inte tar sitt ansvar. Därför vill jag fråga om han är beredd att modifiera sitt uttalande vad gäller MKB här i kammaren. 78 Statsminister (): Jag tror att de som har följt den här debatten delar min uppfattning. Det som MKB har gjort är förkastligt. Det är inte sådant som man förväntar sig att ett företag som har som målsättning att bedriva en social bostadspolitik ska ägna sig åt. Jag känner MKB:s historia, och den är stolt. Men det kapitel som har skrivits kommer inte att tas in i framtida historieböcker, kan jag försäkra. Sedan var min analys bredare än bara av MKB. Den handlade om de allmännyttiga bostadsföretagen i stort, som jag tycker har tappat sin sociala bostadspolitiska roll. De skulle kunna bygga mer och framför allt bygga för grupper som har lägre betalningsförmåga. Det vill jag se i , i och i . En sådan diskussion skulle jag hälsa med tillfredsställelse. På så sätt försvarar man också idén om ett allmännyttigt bostadsföretag med en social målsättning. 79 (): Jag skulle vilja börja med att tacka statsministern för två bra svar på frågorna om den transatlantiska länken och om valet i och de demokratisträvanden som finns i regionen. Jag tänkte ge statsministern chansen att av den här matchen göra ett hat trick genom att ställa en tredje fråga som har med utrikespolitik att göra. Den gäller det som statsministern snuddade vid, valet i . Jag tror inte att man kan överskatta betydelsen av vad ett demokratiskt och rikt land som mitt i kan ha för betydelse för , för Europeiska unionen och för . Vi har en stolt tradition av att , också med statsministerns hjälp, har stött de baltiska länderna och i deras demokratiska strävanden och deras transformering. Är statsministern beredd att ta samma initiativ, österut? 80 Statsminister (): Vad göras skall är allaredan gjort. I herredagsmän, reser icke så fort! Jo, det är gjort. Det gjordes under vårt ordförandeskap 2001. Då lyfte vi fram som ett land som vi såg risk för att EU och höll på att glömma.