prot · GS0961 · 2005-01-20 00:00:00 — Jag frågade om statsrådet kan tänka sig någon form av precisionsskydd genom besprutning via helikopter på mycket låg nivå för att säkerställa att det inte blir spridningseffekter. Lagringen är central. har sågverken en lagringskapacitet på två . Det kommer att binda enorma kapitalmängder för att klara lagring. Det är möjligt att vattenbegjuta. står på pålar . De håller bara de är under vatten. Det visar att det finns en enorm potential för att hålla virket i regionerna, säkra sysselsättningen de kommande femtio åren och dessutom minska transportarbetet. Min fråga är: Kan statsrådet överväga någon form av statliga kreditgarantier för den upplåning som ett stort antal företag måste göra? Det handlar om många . 116 Statsrådet (): Jag delar uppfattning att det är både viktigt och nödvändigt med vattenlagring för att behålla så mycket av värdet i virket som möjligt. Vi arbetar också med den frågan. Jag har inte samma inställning som till flygbesprutning. Det är oerhört svårt att bli så precis. Det är också svårt att veta att man träffar allt virke. Det är inte heller någon fråga som någon av parterna har lyft fram . Som jag sade inledningsvis hade vi en träff med skogsindustrierna, skogsägarna, de fackliga organisationer, SLU, och Kemikalieinspektionen. Vi är alla överens om att vi nu i första hand ska få ut så mycket virke som möjligt, men precis som säger kommer vi inte att få ut så mycket som vi skulle behöva, trots att alla nu kraftsamlar. Då behöver vi också använda mer kemikalier än vad vi vanligtvis gör, och det är vi beredda att göra. 117 (m): Jag drömmer inte om flygbesprutning med plan som passerar . Jag talar om helikoptrar, och då kan man få precision. Även om man inte når allt kan man kanske nå ett antal procent. För varje procent räddar vi värden för . Statsrådet har varit inne på detta med vägarna. Ska jag uppfatta det så att har öppna budgetramar, eller egentligen inga ramar, för att göra punktvisa krisinsatser löpande för att säkerställa strategiska vägar? Är statsrådet beredd att överväga kraftfullt ökade anslag till de enskilda vägarna? 118 Statsrådet (): gör punktinsatser löpande. är det oerhört svårt att bedöma konsekvenserna av det hårda tryck som kommer att bli på vägarna. Det avgörs väldigt mycket av vädret. har en beredskap för att kunna agera. Jag vet inte hur många enskilda vägar i de berörda områdena som inte har tillgång till statsbidrag. Den bilden måste jag skaffa mig innan jag lovar något. 119 (): Jag instämmer också i tacket till ministern. Som de skorrande r-en avslöjar är jag skåning från det nordskånska , och det är jag stolt över. Jag var en av dem som när elen, vattnet, den mobila och fasta telefonin var utslagna inte kunde få tag på mina nära och kära. Därmed hade jag en extra anledning att fundera över samhällets sårbarhet så här i effekterna av den fruktansvärda stormen. När man gör det, och när man ser och hör att de här stormarna kan bli fler och värre till följd av växthuseffekten och miljöförstöringen, så står det alldeles klart att vi behöver en ny säkerhetspolitik i landet. Vi måste sätta oss ned nu allihopa gemensamt och fundera på hur vi går vidare från orden om att styra över den militära säkerhet vi tidigare haft till en verklig säkerhet från hot som är reella och som invånarna i till exempel , och har drabbats av. Med det sagt finns ju en del saker som man kan tänka sig kan ingå i en sådan här säkerhetspolitik . En sådan sak är hårdare krav på elbolagen om att tillförsäkra el till abonnenterna. har berättat att det planeras ett möte med elbolagen. Jag vill bara försäkra mig om att det är på det mötet man går in med ingången att det är hårdare krav som ska ställas. En annan sak är att människor som blir drabbade, såväl skogsägare som andra, ska ha en möjlighet att få ut ersättning för sina skador. Den kan komma från elbolag, banker, försäkringsbolag och andra, men den bör också i de fall den inte kan komma från någon annan komma från staten. Vi behöver en klimatakut. Vi behöver en klimatfond i statsbudgeten där vi avsätter pengar för att ersätta vid den här typen av skador. har vi tyvärr inte haft det. krav på det har ekat tomma i de här salarna, men står vi där vi står, och människor bör få ersättning inte en symbolisk summa utan en riktig ersättning. En andra del i ett första steg mot en ny säkerhetspolitik borde alltså vara att garantera alla full ersättning. Det är de två frågorna jag har till statsrådet: man räkna med att det är hårdare krav på elbolagen som kommer fram när mötet nu hålls? Och den andra frågan är: Kan man räkna med att det ges full ersättning till dem som behöver ekonomisk kompensation? 120 Statsrådet (): kan räkna med att det blir hårdare krav, inte bara på elbolagen utan också på telebolagen. Vi utesluter inte att vi måste skärpa lagstiftningen på olika sätt för att tydliggöra det ansvar som operatörerna har. Vi tittar också just nu inom tillsammans med på vilka åtgärder vi kan vidta för att underlätta de ekonomiska skador som enskilda nu drabbas av. Hur tekniken för det ska se ut får vi återkomma till, men vi tittar på sådana åtgärder. 121 (): Det känns tryggt! Jag har en sista fråga, som jag hoppas få ett ärligt svar på precis som det svar jag just fick, naturligtvis. Inser regeringen att det här troligtvis inte är den sista stormen av den här kalibern som drabbar oss, utan att växthuseffekt och miljöförstöring gör att vi kommer att få se värre sådana här stormar? Givetvis måste vi bromsa miljöförstöringen och arbeta emot den för att se till att fler naturkatastrofer inte kommer, men vi måste också ha en säkerhetspolitik som gör att växthuseffektens offer ersätts, och det så fort som möjligt. 122 Statsrådet (): Jag bor och lever i . Vi blev utsatta för ett stort väderomslag. Det var inte storm eller orkan, men det var snön som fullständigt isolerade oss från omvärlden . Vi är medvetna om att vi också än mer kommer att få se stora, kraftiga väderomslag, och det finns anledning att på område efter område ställa oss frågan: Hur kan vi göra samhället och oss själva mindre sårbara? Det gäller infrastruktur, men det gäller också andra frågor. 123 (): För att ytterligare illustrera närvarande ledamöters spridning över landet ska jag säga att jag representerar län. Statsrådet har gett tydliga och klargörande svar på en mängd olika frågor. I ett avseende skulle jag dock vilja ha ett litet tydliggörande, och det gäller eventuellt användande av gifter. Jag tror att det är fel att diskutera om vi ska flygbespruta eller markbespruta. Det intressanta och viktiga är ju: Kommer man att använda gifter på skogsmark, eller kommer man att använda dem koncentrerat på virkesupplag? Det är det tydliggörandet som jag tycker skulle vara viktigt här och , så att vi inte behöver fortsätta med en debatt om huruvida vi ska flygbespruta eller använda andra metoder. Jag vill också citera statsministern från , som sade: Vi ska skydda vattentäkter och andra känsliga saker. Jag undrar: Kan statsrådet ge ett tydligare svar på den här frågan? 124 Statsrådet (): Jag kan börja med att understryka det som statsministern sade, för det är det jag också har försökt säga. Vi kommer att prioritera arbetet så att vi först tar ur den stormfällda skogen från de mest känsliga platserna och markerna. Det ligger i allas vårt intresse att lyckas med det. Sedan är det Kemikalieinspektionen som tittar på vilka kemikalier som är mest lämpliga att använda lämpliga i den meningen att de har minst bieffekt på resten av miljön men också därför att man har störst effekt på insekts- eller skadeangreppen. Vi har haft en genomgång av de två frågorna. Kemikalieinspektionen förbereder nu möjligheten att använda två preparat som då är godkända och som vi vet har stor effekt på skadeangreppen. Vi har också diskuterat vad vi kan lära av den storm som visserligen var knappt hälften så stor, men ändå stor med svenska mått mätt, nämligen 1969. Det vi då såg var att vi underskattade de insektsangrepp som spred sig från stormfälld skog till stående skog. Det betyder att vi också efter stormen räknar med att vi förlorade som en konsekvens av att vi underskattade skadeangreppen. Det får vi nu lära av. Därför är vi i första hand inriktade på att få ut så mycket stormfälld skog som möjligt från skogen för att kunna behandla den utanför skogen. Men eftersom vi inte kommer att få ut så mycket som vi önskar förbereder vi oss också på att kunna gå in i skogen och behandla stormfälld skog där så att angrepp inte sprider sig till stående skog. 125 (): kunde man läsa i tidningen jag tror att det var statsrådet som skulle ha sagt det att det kan bli aktuellt att använda icke godkända gifter. Det här tydliga beskedet tycker jag är välkommet, för detta oroade mig. Ska vi tolka beskedet på det sättet att om och när man kommer att använda gifter så kommer det att vara begränsat till just de här två godkända preparaten och att det är helt uteslutet att man kommer att använda icke godkända preparat? 126 Statsrådet (): Det är en bra fråga som ställer. Det har i debatten förekommit diskussioner om permitrin, till exempel. Jag tror att det ibland har förekommit därför att det är ett bekämpningsmedel som många känner igen namnet och beteckningen på, och vi vet vad det har använts till. är permitrinet förbjudet, och vi ska inte använda det. Vi ska i stället använda de två kemikalier som Kemikalieinspektionen säger är likvärdiga, alltså i den meningen att de uppnår det vi vill uppnå. De minskar risken för skadeangrepp, men de är bättre för både naturen och miljön, och också för arbetsmiljön. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Anmälan om kompletteringsval till vissa utskott Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i socialförsäkringsutskottet och i arbetsmarknadsutskottet under ledighet. Talmannen förklarade vald den 20 januari30 april till suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 4 § Anmälan om ordförande i svenska delegation Talmannen meddelade att () valts till ordförande i svenska delegation . 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:291 Till Interpellation 2004/05:291 av Axel Darvik om doktoranders ekonomiska situation Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. Interpellation 2004/05:292 Till Interpellation 2004/05:292 av Axel Darvik om skapande av nya forskningsföretag kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. Interpellation 2004/05:307 Till Interpellation 2004/05:307 av om samhällets krisberedskap med anledning av stormen i kommer att besvaras . Anledningen till dröjsmålet är arbetsanhopning. Interpellation 2004/05:313 Till Interpellation 2004/05:313 av () om de psykosociala följderna av stormkatastrofen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 6 § Svar på interpellation 2004/05:243 om rättslig reglering av de politiska partiernas valfinansiering 127 Vice statsminister (): har ställt ett antal frågor till mig som i stort gäller hur jag avser att hantera det förslag till rättslig reglering av allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter som lagts fram i SOU 2004:22. Som känner till är anledningen till att det i inte finns någon författningsreglering som ger allmänheten insyn i partiers och valkandidaters intäkter att partierna anses ha en så viktig och unik roll i vårt demokratiska samhälle att de inte ska vara föremål för kontroll eller inblandning från statsmakternas sida. Av flera skäl är det ändå viktigt att allmänheten kan få insyn både i hur partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur de valkandidater som bedriver personvalskampanjer finansierar dem. För att kunna bedriva en effektiv kampanj för personval krävs ofta stora ekonomiska resurser och det är då särskilt viktigt med insyn i hur kampanjerna har finansierats. Väljarna har ett berättigat krav på att kunna använda sådan information som underlag för sina ställningstaganden. Insyn och öppenhet är också ett sätt att stärka det politiska systemets legitimitet och att förebygga korruption. Av tradition har riksdagspartierna därför genom ömsesidiga överenskommelser på frivillig väg åstadkommit öppenhet för sina intäkter. Som konstaterar har Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter i sitt betänkande nu lagt fram ett förslag till lagstiftning på området (SOU 2004:22). Betänkandet har remissbehandlats och utfallet är blandat. Många remissinstanser delar utredningens uppfattning att allmänhetens insyn i hur partier och kandidater finansierar sina kampanjer bör öka. Många är också positiva till utredningens förslag om lagstiftning. Flera instanser ifrågasätter dock om förslaget är förenligt med regeringsformen, till exempel förbudet mot åsiktsregistrering. I den fortsatta hanteringen av denna fråga är jag angelägen om en bred politisk enighet. Jag avser därför att ha en dialog med riksdagspartierna för att ge dem tillfälle att närmare utveckla sin syn på utredningens förslag och på remissutfallet. Innan denna dialog har hållits är jag inte beredd att på annat sätt svara på frågor. 128 (): Tack, vice statsministern, för svaret! Bakgrunden till det här kravet i den politiska miljö som vi numera har sammanfattas, tycker jag, ganska väl i rekommendation om just nationella regler för att stävja korruption vid finansiering av partier och valrörelser. I den rekommendationen talar man om att det ska skapas en öppenhet beträffande bidrag som förhindrar hemliga bidrag. Man ska undvika att skapa partiskhet i de politiska partiernas agerande. Bidrag till politiska partier bör offentliggöras, det bör finnas regler som begränsar bidragens storlek etcetera. En liknande lagstiftning finns också i , och , så är ju undantagsland. Som det nu är bryter vi också mot rekommendation. När jag ser på vice statsministerns svar är det klart att jag hade önskat ett något mer handlingskraftigt svar än att man ska inleda en dialog, men då går vi över till frågan om dialogen. Då är naturligtvis min första fråga hur tidtabellen ser ut för detta. Det bör ju starta . Jag hoppas att det är regeringens önskan att den här frågan förs i mål före valet . Antingen, om man finner att det behövs en grundlagsändring, lägger man fram ett första förslag till grundlagsändring eller, om man finner att det inte behövs en grundlagsändring, lägger man fram ett förslag till ändrad lagstiftning så att det kan tillämpas i valet . Det är alltså min första fråga. Hur ser tidtabellen ut? Min andra fråga är: Hur tänker sig vice statsministern att denna dialog ska gå till? Tänker regeringen sammankalla partierna till något slags konferens eller seminarium eller tänker ni gå runt till partierna? Hur tänker ni lägga upp det? Det är formfråga nummer två. Den tredje frågan gäller regeringspartiets inriktning här. Finns det någon viljeinriktning hos Socialdemokraterna när ni går in i de här diskussionerna? Har ni en egen uppfattning i de här dialogerna som ni tänker föra fram? Jag tycker ändå att det är viktigt att notera att det faktiskt är en socialdemokratisk regering som har beställt den här utredningen och fått utredningen. Det pekar ju ändå på att det skulle kunna finnas en viljeinriktning att gå i riktning mot att få en rättslig reglering av de här frågorna. Står ni fast vid den viljeinriktning som initiativ att ta till en utredning ändå måste sägas vara? Står ni kvar vid den viljeinriktningen, ? Mer specifikt: Delar ni remissinstansernas och utredningens uppfattning att det är önskvärt med ökad insyn? Anser regeringen att det är önskvärt med ökad öppenhet i de här frågorna? Jag tycker ju inte att de här frivilliga överenskommelserna har fungerat bra. Det strider också mot rekommendationer att ha ett sådant lösligt arrangemang. Jag tror att man måste ha rättsliga regler efter ungefär den modell som man har i , och . Det är också hållning att de frivilliga överenskommelserna inte har varit något att lita på. Jag kan återkomma till det i nästa omgång, men gäller det som sagt några formfrågor och frågan om viljeinriktningen. Finns det svar på de frågorna, herr vice statsminister? 129 (): Jag tackar givetvis för interpellationen som givit möjlighet till det här meningsutbytet . Tack också, , för svaret. Det är i och för sig inte helt precist, men det aviserar att det ska komma i gång en dialog. Det ser vi fram emot, och jag har en följdfråga om den dialogen. Jag vill först instämma i de frågor som ställde. Jag hade tänkt understryka vikten av att få veta vilken tidtabell det var, men eftersom jag inte kunde undvika att se att vice statsministern genast tog upp kalendern förutsätter jag att vi kommer att få ett svar på det i den följande debatten. Jag har dock som sagt en följdfråga om detta med dialogen som jag hoppas kunna få ett svar på . När vi pratar om vikten av att få insyn i politiska partiers kampanjer och personvalskampanjer är det lätt att man glömmer en typ av politiska kampanjer där det här har visat sig vara nästan extra nödvändigt, och det är de kampanjer som sker inför folkomröstningar. När vi för nu hade folkomröstningen om huruvida skulle bli medlem i menar forskarna att det satsades mer än det gjorts i något annat demokratiskt land i kronor per röstande för att övertyga väljarna om vad utgången skulle bli, för att övertyga väljarna om att rösta på en viss linje. Det är den folkomröstning eller det allmänna val i den demokratiska världen som genererat mest pengar, mest bidrag från sektorn utanför politiken för att försöka få det resultat man önskade. Då är det givetvis nödvändigt att väljarna kan få möjlighet till insyn. Det var också så, om vi går tillbaka till den folkomröstningen, jag kan möjligen tänka mig att mina meddebattörer helst inte vill göra det, att vi en stor del av den tid som hade kunnat upptas av att vi debatterade sakfrågan i stället tvingades uppehålla oss just vid frågan om hur mycket den ena kampanjsidan egentligen hade fått. Hur mycket har skänkts från ? Det ville man inte berätta. Hur mycket har kommit från de statliga bolagen? Det ville man inte heller berätta. Just de frågorna fanns på agendan, och dem hade vi lätt kunnat avföra om det fanns en rättlig reglering också inför folkomröstningar så att man visste vilka pengar som hade kommit till de olika sidorna och var de hade kommit ifrån. Så det är min fråga som tillägg till dem som redan har ställt. Kommer man i den här dialogen också att föra in frågan om att få en öppenhet om finansiering inför folkomröstningar? 130 Vice statsminister (): Jag börjar med den sista frågan. Naturligtvis gäller öppenheten både folkomröstningar och allmänna val. Vad gäller tidtabellen kan jag försäkra om att partierna redan inom en månad är inbjudna till ett möte för en diskussion. Det är ett gemensamt möte för alla sju riksdagspartierna. Vår utgångspunkt från regeringens sida och det var också ett skäl för översynen är att vi måste försöka få en bred enighet om den fortsatta vägen. Detta är en fråga som inte bör avgöras i tvekamp partierna emellan, utan det bör ske i enighet. Som svar på en av frågor vill jag erinra om att det var den tidigare socialdemokratiske partisekreteraren som under förra mandatperioden tog initiativ till överläggningar för att se om man ytterligare kunde klargöra transparensen i partifinansieringen. Man nådde väl en liten bit på väg men kanske inte tillräckligt långt, trots allt. Det är viktigt att det finns en gemensam uppfattning mellan partierna, och det är väl ett av överläggningsämnena vid den träff som vi har bjudit in till inom en månads tid. När det gäller dokumentet från vill jag framhålla att det är en rekommendation. Det är inget rättsligt bindande dokument. Därför har det naturligtvis en helt annan status. Olika länder har olika grundlagar. När vi formerade våra grundlagar var den här frågan inte av samma aktualitet. Vi hade inte den typ av partistöd som vi har . Det förekom en diskussion om just näringslivets stöd till politiska partier. Det var väldigt trögt att få näringslivet att redovisa det. Efterhand redovisades stödet och till en del avvecklades det också. I den mån det finns i andra former är inte heller känt . Jag hoppas att den överläggning som regeringen har bjudit in partierna till inom en månad ska kunna vara ett första steg för en fortsatt diskussion. Där ska också redovisas utfallet av remissen av betänkandet. Ett antal remissinstanser påminner om de konstitutionella hinder som de anser finns och som innebär konflikter med vår nuvarande författning. 131 (): Min fråga om tidtabellen måste jag upprepa. Anser vice statministern att vi bör gå i mål med den här frågan till valet på det sätt jag tidigare sade? Finns det ett svar på den frågan? Min andra fråga gäller vad regeringen anser om grundlagsinvändningen. Hur bedömer ni den frågan inom Grundlagsenheten på ? När vice statsministern talar om en bred enighet blir det lätt en situation där ett parti har vetorätt. Måste alla partierna vara överens i denna fråga? I så fall kan vi säga att vi redan känner till utfallet av detta. Det finns ju ett parti som är berett att slänga den här utredningen i papperskorgen, nämligen . Är vice statsministern beredd att ge det partiet vetorätt i den här frågan? Det är riktigt att texter är en rekommendation. Den är inte rättsligt bindande. Men den är ändå moraliskt bindande för ett land som har gått in och är mycket aktivt i . Jag tycker att det vore väldigt konstigt om vi inte anser att den rekommendation som finns är ganska bjudande. Det leder mig fram till frågan: Varför skulle inte följa rekommendation? Varför skulle inte ha en rättslig reglering? I och med att denna rekommendation finns ligger bevisbördan på de länder som väljer en annan lösning än den som rekommenderas. 132 Vice statsminister (): Svaret på frågan om tidtabellen är naturligtvis avhängigt av vilken uppslutning man kan få kring de eventuella förändringar som ska göras. Man kan inte fastställa en tidtabell först, utan man måste först sondera och utröna hur stor uppslutning det finns bakom eventuella förändringar. Bland remissinstanserna finns det många som har påpekat komplikationen att de anser att det finns en konflikt med regeringsformen. Man hänvisar i det här fallet inte minst till de experter som en gång har deltagit i utformningen av regeringsformen. Man kan alltid diskutera om ett eller flera partier i sista hand ska få vara avgörande i det här läget, men det är en så stor och viktig fråga att jag anser att det har stor betydelse att man kan nå en bred samsyn kring detta. Jag får väl uppmana att inom den borgerliga alliansen för ett maktskifte inför nästa val ta upp ett samtal. Då kanske alliansen kan ha ett samlat uppträdande i de fortsatta diskussionerna. Det skulle naturligtvis underlätta processen en del. 133 (): Frågan är ju hur man ska tolka kravet på bred enighet. Vill Socialdemokraterna ge vetorätt? Den frågan ställs ju på sin spets. Sedan kommer jag till en fråga som jag ställde i mitt första inlägg och får upprepa i mitt tredje inlägg, nämligen: Vad är Socialdemokraternas viljeinriktning? Har ni någon vilja i den här frågan, eller är ni ett rö för vinden som blåser åt vilket håll som helst? Har ni någon egen uppfattning när ni går in i de här dialogerna? Står ni bakom initiativ att tillsätta denna utredning? Finns det någon vilja i ert parti på denna punkt? 134 Vice statsminister (): Det framgick av mitt första inlägg att vi från det socialdemokratiska partiet genom vår tidigare partisekreterare har medverkat till att ta initiativ för att få till stånd en ökad genomlysning av partiernas finansiering. Jag har i mitt eget förflutna i allra högsta grad medverkat till att få till stånd en genomlysning av de partier som fick ett mycket stort stöd från näringslivet, där man varken från partiernas sida eller från företagens sida ville redovisa detta stöd.