prot · GT0910 · 2005-09-30 00:00:00 — vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i kulturutskottet . Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Meddelande om partiledardebatt och allmänpolitisk debatt vice talmannen meddelade att debattregler för partiledardebatten kl. 9.00 och för den allmänpolitiska debatten som inleds delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Meddelande om särskild debatt vice talmannen meddelade att särskild debatt om den psykiatriska vården skulle äga rum . Från regeringen skulle statsrådet delta. 4 § Meddelande om särskild debatt vice talmannen meddelade att särskild debatt om situationen i vissa utsatta bostadsområden skulle äga rum kl. 9.00. Från regeringen skulle statsrådet delta. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:6 Till Interpellation 2005/06:6 av () Människohandel Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. 2005/06:7 Interpellation 2005/06:7 av () Rättspraxis efter Göteborgshändelserna Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. 2005/06:11 Interpellation 2005/06:11 av () Diplomatiska försäkringar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2005/06:13 Interpellation 2005/06:13 av () Konkurrens inom flygledning Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2005/06:14 Interpellation 2005/06:14 av () Ekobrottsbekämpningen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellation 2005/06:15 Interpellation 2005/06:15 av () Förmögenhetsskatten kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. Interpellation 2005/06:16 Interpellation 2005/06:16 av () Fastighetsskatten kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 6 § Svar på interpellation 2005/06:4 om 1 Försvarsminister (): har ställt en fråga om utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan, , för vilken har en ledande roll. Uppbyggnaden av den nordiska snabbinsatsstyrkan hanteras programenligt inom och inom Försvarsmakten, i nära samarbete med övriga deltagande länder. fråga berör flera aspekter av snabbinsatsstyrkans utformning, såsom strategisk transportförmåga och utrustningsval, främst frågan om vilka fordon styrkan ska utrustas med. Utformningen av styrkan är i sin tur nära kopplad till de uppgifter den förväntas kunna lösa. finns inte ett slutgiltigt svar på de aspekter som för fram i sin fråga eftersom samtliga dessa områden bearbetas i den process som pågår i samt i de olika medlemsstaterna. konkreta fråga är vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att når upp till de åtaganden som har gjorts i fråga om denna snabbinsatsstyrka. Enligt EU:s koncept för snabbinsatsstyrkor ska dessa kunna vara användbara över ett brett spektrum av uppgifter. Målsättningarna beskrivs i och i den europeiska säkerhetsstrategin. identifierade redan tidigt i processen behovet av att mer analysera de uppgifter en snabbinsatsstyrka kan komma att ställas inför. En sådan analys ger värdefull vägledning för vårt fortsatta arbete med utformningen av styrkan. De tidskrav som överenskommits för dessa styrkor är att de ska kunna verka efter beslut om att inleda insatsen. Det bör dock preciseras att kravet som ställs av EU är att styrkan ska kunna påbörja lösandet av sina uppgifter . Om detta innebär att hela snabbinsatsstyrkan behöver vara på plats , eller endast en förstyrka, är fortfarande föremål för diskussion mellan medlemsstaterna. Hur stor del av styrkan som behöver vara på plats beror också på uppdragets karaktär och påverkar valet av transportalternativ. Valet av fordon för snabbinsatsstyrkans kärna, manöverbataljonen, är nära kopplat till de uppgifter som styrkan förväntas lösa. En lämplig balans mellan rörlighet, skyddsförmåga och eldkraft måste identifieras. Försvarsmakten undersöker vilka olika fordonsalternativ som är lämpliga för denna manöverbataljon. Fortlöpande inhämtas också information om hur andra länder hanterar fordonsfrågan i sina respektive snabbinsatsstyrkor. Utmaningen att transportera en militär snabbinsatsstyrka över stora avstånd delar med de flesta europeiska länder. Det åligger som ledande nation för samarbetet inom att identifiera resurser för strategisk transport för den period då styrkan står i beredskap. Tidigt i arbetet identifierades strategiska transporter som en nyckelfråga inom EU. Flera åtgärder har vidtagits och ytterligare möjligheter undersöks inom EU. Dellösningar finns, men transportproblematiken delas i stort av samtliga medlemsstater. har därför föreslagit att kommande möten i Europeiska försvarsbyrån bland annat ska ägnas åt strategisk flygtransport. Eftersom bristen på strategiska transporter är gemensam inom EU bör det finnas behov av att undersöka olika möjligheter till gemensamma lösningar. Försvarsmakten har fortlöpande bearbetat frågan om strategisk flygtransport och har i en särskild redovisning kopplad till budgetunderlaget berört olika möjligheter för att tillgodose behovet . Ytterligare detaljer, i synnerhet kopplingen till utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan, kommer att redovisas av Försvarsmakten . När vi talar om strategiska transporter ska vi inte utesluta sjötransporter. Hur strategiska sjötransporter kan och bör utnyttjas i samband med insatser av den nordiska snabbinsatsstyrkan undersöks aktivt. Även på sjötransportområdet samarbetar flera europeiska länder kring koordinering och poolning av resurser. Försvarsmakten har till regeringen inkommit med en hemställan om att få söka medlemskap i det multinationella koordineringscentrum för strategiska sjötransporter som är lokaliserat till . Denna hemställan är under behandling. Denna redovisning av det arbete som pågår rörande strategisk transportförmåga och snabbinsatsstyrkans utformning, inklusive fordonsval, visar att frågorna bearbetas aktivt både ingående och på stor bredd. Vi är fortfarande mitt i en pågående process där ett stort antal parametrar måste beaktas och där ett slutligt ställningstagande bara kan göras när en helhetslösning har identifierats. Låt mig understryka att jag delar uppfattning att det inte är något alternativ att presentera en styrka som inte uppfyller de gemensamt överenskomna kriterierna i fråga om användbarhet. Den snabbinsatsstyrka som vi utvecklar tillsammans med våra samarbetsländer ska uppfylla de krav som vi gemensamt har överenskommit. 2 (): var kanske det enda riktigt stora, konkreta och offensiva projekt som förra årets försvarsbeslut resulterade i. Det är det som den svenska försvarsmakten före allt annat har att klara av . Mot den bakgrunden är, precis som ministern själv framhåller, något misslyckande inte ett alternativ. Ett misslyckande tror jag allvarligt skulle skada tron på förmåga att producera användbara militära förband. Det skulle sannolikt också skada vårt anseende och våra vapens anseende i . Därför är också som parti mycket angeläget om att det förband som utvecklas präglas av användbarhet. Jag är glad över det som försvarsministern bekräftar, nämligen att det inte är något alternativ att presentera en styrka som inte uppfyller de överenskomna kriterierna. Bara när man tog kontakt med Försvarsmakten och diskuterade frågor om val av fordon i snabbinsatsstyrkan fick man mycket bestämda svar. De svaren gavs också offentligt: Det handlade om vårt tunga men i övrigt, naturligtvis, mycket användbara . i ministerns svar till mig framhöll hon att Försvarsmakten undersöker vilka fordonsalternativ som är lämpliga. Vi tror oss veta att Försvarsmakten efter det att interpellationen lämnades in har fått direktiv om att utreda ett lättare förbandsalternativ och ett lättare fordonsalternativ i den svenska snabbinsatsförmågan. Jag tycker också att detta agerande från regeringens sida har varit mycket bra. Ingenting i svensk statsförvaltning i fråga om reformer förverkligar sig självt. Det kräver stor uppmärksamhet och aktivitet från den politiska ledningens sida. Jag kan gratulera regeringen till att man tycks ha tillämpat den insikten i det här fallet. är en förmåga för framtiden. Vi tror inte att den kan byggas med materiel och metoder från invasionsförsvarets dagar. Jag vill också understryka att frågan om snabbhet, att förbandet ska kunna verka inom en radie från , inte är något som bara har teoretisk betydelse. Vi vet av de erfarenheter vi har gjort att skillnaden mellan att komma med 3 000 man eller med 30 000 man kan vara skillnaden mellan liv och död på många ställen på jorden. Jag vill till slut fråga ministern om ett par saker som tas upp i budgetpropositionen men som direkt ansluter till ämnet. I budgetpropositionen talas det om en mixad flotta för strategiska flygtransporter. Jag är naturligtvis intresserad av att veta vad det närmare kan betyda. Det andra är att regeringen framhåller i budgetpropositionen att samarbetet som finns om strategiska lufttransporter, , inte kan garantera tillgång till tillräcklig flygkapacitet. Är det inte så, försvarsministern, förutsatt tillräcklig betalning, att det också inom kan garanteras en sådan option? 3 Försvarsminister (): Först vill jag säga att inte ska underskatta kraften i det försvarsbeslut fattade . Det är på många områden som det kommer att ske stora förändringar, och det ser vi nu tecken på. En drive i att åstadkomma snabb möjlighet att mobilisera, flytta och få det lättrörliga försvar som vi arbetar för är att också åstadkomma vår gemensamma battle group tillsammans med de nordiska länderna. Det är ett viktigt projekt. Där är vi överens, men underskatta inte resten av reformen. har varit drivande i EU för att få klarhet i vilka förväntningar vi ställer som europeisk union på vad denna battle group ska kunna uträtta. Det är viktigt att alla medlemsstater har en gemensam uppfattning om det. I annat fall kan man bli besviken när en styrka visar sig inte kunna fullgöra det som man på annat håll hade trott. Vi har ägnat stor kraft åt det, och därmed har vi naturligtvis själva brytt oss om olika alternativ och möjligheter. Jag kan konstatera att det har skett en ganska stor utveckling i tänkandet och i konkretiseringen av konceptet med snabbinsatsförmåga. Det gör att man också kan diskutera alternativ som kanske verkar mindre bra från början men kommer tillbaka. Vi har sagt att vi måste ha en bra bild av vad det är för typ av insatser som kan bli aktuella och vad det är för typ av fordon vi då ska ha till förfogande. Det handlar om att till dess vara öppen för vad som bäst tjänar detta. Sedan kommer vi till transportförmågan. Den är en komplikation för hela Europeiska unionen. Det strategiska flyget kan handla om att ha en typ av flyg som visserligen kan transportera tunga fordon men som inte kan landa utan att det sedan görs vidaretransporter. Det är en typ av mixad flygförmåga. Men det kan också vara så att man tillsammans med andra länder kan åstadkomma att vi får tillgång till transportflyg som gör det möjligt att transportera både tungt och långt samt landa på även mycket närbelägna flygplatser. Om det ska bli ett samarbete förutsätter detta att det inte bara är som vill ha den förmågan utan att även de andra länderna vill. I annat fall handlar det om att ska teckna ett eget kontrakt. Det kan vi alltid göra, men det blir väldigt dyrt. Därför är vi naturligtvis intresserade av att titta på om det finns fler länder att samarbeta med. Men om det inte återstår får vi till slut titta på om det är ett alternativ. Det är därför, , som vi ännu inte låser oss vid en lösning. Vi prövar aktivt många. Till slut har vi ett ansvar att 2008 kunna sända ut vår battle group, och ska vi veta hur det ska gå till så att inte något problem uppstår. 4 (): Jag gläds mer och mer åt det jag hör . Jag är särskilt glad över de ord försvarsministern använder, nämligen att aktivt pröva. Jag har full förståelse för att alla pusselbitarna inte är på plats. Jag tror att den inställning som försvarsministern just nu ger uttryck för är nödvändig för att få framgång i projektet. Det är också bra att försvarsministern erkänner att det alltid finns tillgång till strategisk lufttransportkapacitet förutsatt att man är beredd att betala priset. Jag delar också hennes tveksamhet inför vilka kostnader det kan bära med sig. Försvarsministern inledde med att säga att man inte ska underskatta försvarsbeslutet bortsett från . Jag vet inte riktigt vad hon menar. I övrigt handlar försvarsbeslutet mycket om som jag ser det att vi avvecklar potentiella förmågor i det svenska försvaret. Vi minskar insatsorganisationen, vi minskar kraven på beredskap. I vissa avseenden höjer vi kraven, men vi säger å andra sidan att de förband som inte lever upp till de höjda kraven inte längre har prioritet. Vi lägger ned en tredjedel av grundutbildningsorganisationen. Jag vet inte riktigt vad hon syftar på i det sammanhanget. Jag utgår från att i de diskussioner som nu för med andra EU-länder, angående hur kraven som ställs på snabbinsatsstyrkan i fråga om avstånd, tid och så vidare ska tolkas, inte agerar för att de kraven ska bli lägre. Jag utgår från att försvarsministern också delar min uppfattning att snabbheten i enskilda situationer kan vara avgörande för att rädda människoliv och få den effekt av de internationella insatserna som vi vill ha. vill jag kort säga något om det samband som jag tror finns i valet av transportmedel. Försvarsministern har talat om att det inte bara handlar om strategiska lufttransporter utan att det kan vara strategiska sjötransporter. Jag vill varna för att det val man gör mellan fartyg och flygplan kan påverka vilket förband man skickar. Väljer man en fartygslösning finns det en risk för att förbandet ändå blir tyngre än nödvändigt, och det kommer att skapa problem, både för själva sjötransporten och för den landtransport som är nödvändig när man når en hamn. Det finns också ett tydligt samband mellan den strategiska rörligheten och den operativa rörligheten. Är man lätt är det lätt att komma i väg på långa transporter, men det är också väldigt lätt att i den operativa terrängen röra sig på ett bra sätt. Försvarsministern nämner också alternativa lösningar. Hon pratar om poolning, det vill säga att vi tillsammans med andra länder delar de strategiska resurser som vi nu talar om. Jag vill i det sammanhanget ställa frågan om hon har funderat över en annan, alternativ lösning som har varit uppe till diskussion och som brukar kallas prepositioning, nämligen om det faktum att ligger långt borta från de tänkta operationsområdena skulle kunna göra att vi har ett samarbete med andra länder som innebär att vi får ställa upp fordon och materiel närmare målet. Man kan ju tänka sig att till exempel skulle kunna upplåta en sådan möjlighet till på , vilket skulle göra att vi kom mycket närmare det slutliga operationsområdet. 5 Försvarsminister (): Först vill jag säga till att visserligen är snabbinsatsförmågan en betydelsefull del i våra internationella insatser, men det är fel att säga att försvarsreformen handlar om avveckling. Den betyder faktiskt att vi ska skaffa oss god förmåga på en lång rad områden, ta ett fantastiskt materielsystem i bruk och kunna använda det också i internationella insatser. Underskatta inte övriga internationella insatser! Allt handlar inte om , även om det är en viktig drivkraft i omställningen och är en förmåga som EU har saknat. Jag vill understryka att vi ska vara bra på många olika saker, och det är det försvarsbeslutet handlar om. har en erkänd kompetens, och det gör att de europeiska länderna lyssnar när vi tycker att man behöver precisera själva verksamheten inom med olika scenarier för att komma överens: Är det här en insats där fungerar, eller ska vi ha den övriga arsenalen i EU:s krishanteringsförmåga? Det är också ett avgörande. Uppgiften kan vara så svår att det är orimligt att sända 1 500 man, utan i stället är det en annan insats, som kräver lite större förberedelse men som kan vara rätt därför att det handlar om ett långsiktigt åtagande. Den diskussionen har vi drivit, med öppna ögon, i stället för att låsa oss vid att ska vara det som löser varenda typ av konflikt. Det är inte heller någon hjälp, utan detta ska bredda EU:s krishanteringsarsenal. Jag har inte hört annat än att man har varit imponerad av vårt sätt att formulera problem. Man har varit imponerad av vår vilja och ambition. Man säger att det är en fantastisk omställning, att från att ha ett försvar som ska vara ett insatsförsvar göra det deployerbart över hela jordens yta på detta snabba sätt på så . Det är naturligtvis vår politiska vilja, men framför allt också den kompetens och förmåga som finns i Försvarsmakten och de övriga myndigheterna på försvarssidan. Jag tycker att vi arbetar så att när scenarierna är klara ska vi lösa uppgiften. Hur vi gör det kanske inte vare sig eller jag riktigt har kläm på , men det kan visa sig när man prövar olika möjligheter. Inget av de alternativ som diskuteras, om att förhandslagra eller annat, är avfärdat , utan alla dessa möjligheter prövas aktivt. Men till slut är det klart att vi tillsammans med de övriga länderna som ingår i vår styrka ska bestämma oss för hur det ska se ut. Det ska vi göra så att vi är klara . 6 (): Jag hävdar ändå att även på det internationella området är det som är tillägget. har i princip redan en bataljonsinsats i gång och ett antal mindre insatser. Det som är tillägget är . Det är inte bara tillägg numerärt utan framför allt, som jag framhöll i mitt första inlägg, en helt ny uppgift för . Denna uppgift har ingenting att göra med de uppgifter som den svenska försvarsmakten fyllde under invasionsförsvarets dagar. Här handlar det om snabbhet, lätthet och kvalificerade uppgifter inom ramen för internationell krishantering. Jag delar också uppfattningen att inte är svaret på allt, och kan inte vara svaret på allt när det gäller EU:s krishanteringsresurser. Vi vet att det här förbandet har en mycket kort uthållighet och att de uppgifter det kan lösa i kraft av den lilla numerären är mycket begränsade. Det är helt riktigt. Men jag hoppas, som sagt, att inte bidrar till att försöka sänka de krav som ska ställas på de här förbanden i fråga om rörlighet och uppgifter. Jag vill varna försvarsministern; hon ska inte bara utvärdera verksamheten genom de artigheter som utbyts i det internationella umgänget. Det är ofta så att andra länder är väldigt artiga, och vi också mot dem. Men det är viktigt att vi inte låter oss luras av sådant utan att vi själva utvärderar och ständigt kontrollerar den här förmågan. Det är bara det, tror jag, som kan garantera ett resultat. I det sammanhanget vill jag också, som avslutning, säga att jag tycker att det här arbetet bedrivs bättre och bättre från regeringens sida. Jag vill gärna skicka med att den återstående tiden måste fokus ligga på målet att få fram det här förbandet. Det finns särintressen i svensk försvarspolitik; de kan vara industriella, och de kan vara myndighetsorienterade. Jag är övertygad om att ministern redan kände till detta. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:8 om Försvarsmaktens markområden 7 Försvarsminister (): har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att försvaret ska städa upp efter sig så att Bynäset på och vattnen däromkring kan bli tillgängliga för allmänheten, dels vilka generella åtgärder jag avser att vidta för att Försvarsmakten ska sanera marker som använts som bland annat skjutfält så att de blir säkra. bestämmelser gäller för Försvarsmakten, liksom för all annan verksamhet i . Detta innebär bland annat att balkens bestämmelser om ansvar för efterbehandling (10 kap.) gäller också för Försvarsmakten. Jag vill dock peka på att trädde i kraft . Balken gäller därför verksamheter som satts i gång efter denna tidpunkt. För äldre verksamheter gäller bestämmelserna i miljöskyddslagen (1969:387). Försvarsmakten är, på det sätt lagstiftningen anger, ansvarig för att efterbehandla mark som skadats av militär verksamhet. Genom reduktionen av Försvarsmaktens organisation har behovet av övnings- och skjutfält minskat. Försvarsmakten avvecklar därför de områden man inte längre behöver. Regeringen redovisade frågor om övnings- och skjutfält i propositionen Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43). Regeringen pekade på att enligt Försvarsmakten måste en rad faktorer beaktas innan beslut fattas om att ett fält ska avvecklas. En faktor är om det finns så kallad oexploderad ammunition på fältet. är det förenat med stora risker och därmed höga kostnader att röja ett område från oexploderad ammunition. Regeringen delade i propositionen myndighetens uppfattning att det därför ibland kan vara lämpligare att behålla ett område även om nyttjandegraden är låg. Tillsammans med och utarbetar Försvarsmakten en riskvärderingsmodell om bland annat oexploderad ammunition på övnings- och skjutfält. Skjut- och övningsfält som ska avvecklas kan inte rensas förrän en riskanalys gjorts. Regeringen lämnar i regleringsbrevet ett antal uppdrag på miljöområdet till Försvarsmakten. Försvarsmakten ska bland annat ta miljöhänsyn vid all planering och i all verksamhet. I regleringsbrevet anges också bland annat att Försvarsmakten ska återställa områden som skadats av militär verksamhet i enlighet med den inventering av skadade områden som myndigheten har gjort. Vidare ska Försvarsmakten sanera förorenade områden som avvecklas, i enlighet med miljölagstiftning. Återställande- och saneringsarbetet får enligt regleringsbrevet bedrivas i den takt resurserna medger. Jag och regeringen anser att det är rimligt att takten i saneringen avvägs mot kostnaderna. Det innebär att det i vissa fall kan vara lämpligast för staten att som redovisades i propositionen om Försvarsmaktens grundorganisation ett område inte avvecklas utan bibehålls av försvaret tills vidare. Det är enligt min och regeringens mening också rimligt att det ska vara förbjudet att beträda områden om det är förenat med fara att vistas där. Vi får inte göra avkall på säkerheten för våra invånare i detta avseende. Nödvändiga avstängningar och andra säkerhetsåtgärder måste därför gälla intill dess att det är säkert att beträda området. Vi måste också godta att sanering kan ta tid. Som svar på frågor vill jag därför säga att Försvarsmakten redan har ett ansvar för att sanera de områden myndigheten lämnar och att myndigheten redan utövar detta ansvar på ett godtagbart sätt. Jag avser därför inte att vidta någon ytterligare åtgärd. 8 (): Först vill jag tacka försvarsministern för svaret. När det gäller det skjutfält som jag särskilt tar upp i interpellationen, det skjutfält som finns på , Bynäset, blir man dock inte särskilt mycket klokare av innehållet. Det är bra att försvarsministern tydligt understryker att Försvarsmakten måste följa samma lagar och regler som andra. Jag förstår också att det kommer att ta tid att sanera, eller efterbehandla som ministern säger, alla de skjutfält som Försvarsmakten håller på att lämna. Men då gäller det att prioritera. Ett skjutfält i skogsmark långt ifrån bebyggelse kan måhända vänta på att saneras och städas upp än ett skjutfält av stort naturmässigt och kulturellt intresse. Det gäller i det här fallet skjutfältet på , Bynäset. Faktum är att kanten på detta skjutfält ligger endast från , alltså mitt i en kulturbygd. På finns inte bara och Peterson-Bergers Sommarhagen utan också den urgamla jämtländska tingsplatsen. Den ligger alltså på Bynäset. Det är en plats som militären har använt som skjutfält. Att flygflottiljen F 4 använt ett gammalt och naturskönt jämtländskt kulturområde kan man så här i efterhand beklaga, men det går inte att göra någonting åt. Vad som däremot går att göra någonting åt är att se till att Försvarsmakten städar upp efter sig.