prot · GS0994 · 2005-03-22 00:00:00 — Mina frågor handlade om hur man ska se till att det finns fler bostäder att förmedla, hur man nu än gör det. Jag tror ju inte på några obligatoriska, offentliga bostadsförmedlingar. Men i värld utgår man ifrån att det alltid kommer att finnas köer, och det är på dem som hon fokuserar. Jag har en helt annan utgångspunkt. Jag vill se till att det inte ska finnas några köer. Det ska vara minimala köer, och helst inte några köer alls. Därför vill jag riva de hinder som finns för att det inte byggs tillräckligt. Jag vet att det byggs lite mera , men det är inte tack vare regeringen utan det är trots regeringen. Jag pekade på ett hinder som man skulle kunna undanröja ganska snabbt, men det tycks inte och regeringen vara beredda att göra. Sedan pekade jag på ytterligare ett antal hinder som man skulle kunna lägga fram skarpa förslag om, men då kommer utspelet om obligatoriska, offentliga bostadsförmedlingar. Det verkar vara lösningen på alltihop. Socialismen leder till köer överallt. Det går inte att komma ifrån att Socialdemokraterna ändå har styrt i 64 av , och har vi facit i hand. Jag vill alltså att man ska tillåta, riva hinder och göra det möjligt, så kan själv sätta upp de motsatta målen. Det är vad jag tycker att gör just , eftersom hon inte är beredd att ta de steg som behövs för att riva hinder så att bostadsbyggandet kommer i gång. Hon var också irriterad på att jag kallade bostadsförmedlingarna för Sahlinförmedlingar, men det kommer jag att fortsätta att göra. Jag hoppas att de aldrig förverkligas, för de är inte lösningen på de problem vi står inför , utan det är att riva hindren för bostadsbyggandet som är lösningen. 40 Samhällsbyggnadsminister (): Det kan möjligen vara så, de , att vi ser olika hinder. Det kan faktiskt vara så att du vill riva de hinder som du tycker finns, medan jag vill riva de hinder som jag ser. Och jag ser verkligen svårigheter för människor som av olika skäl inte har kontakter eller pengar. Jag vill att de på ett något mer rättvist, formellt och tydligt sätt ska kunna vara med och efterfråga lägenheter. Jag tycker att det är ett hinder att det inte är så . Det handlar om helhetssynen, som vi har diskuterat här . har väckt frågeställningen om bostadsförmedlingar. Självfallet finns det också frågeställningar som handlar om hyressättningssystemet, som vi återkommer med en proposition till om, och ett antal andra saker för att förändra bostadsmarknaden. Men vi tycker rätt olika, de och jag, och det har vi väl konstaterat här . de frågade mig också om jag tror att det alltid kommer att finnas köer. Hon uttryckte då naivt att det kommer det minsann inte att finnas. Det kommer alltid att finnas bostadsområden, delar av bostadsområden, där efterfrågan är större än utbudet av lägenheter. Det kommer alltid att finnas skyddsbehövande människor som behöver hjälp via kommunen, som var inne på, att få lägenheter. Det kommer alltid, de , att finnas behov av tydliga regler och att inte bara vara beroende av pengar och kontakter. Jag tror att bostadsförmedling är en mycket viktig del. Men det är självfallet inte den enda lösningen. sade att staten ska peka med hela handen. I form av lagstiftning är det detta som staten och kan göra. Vi har en bostadsförsörjningslag. Avsikten med den har varit just att visa på de olika slags ansvar som staten och kommunerna har för bostadspolitiken, och de måste förbli olika. Men lagstiftningen kom till som ett verktyg. Den fungerar inte. Den behöver förtydligas. Den används väldigt olika ute i kommunerna. Det tycker inte jag, och uppenbarligen inte heller , är speciellt rimligt. I det sammanhanget vill jag också se på hur man kan förtydliga bostadskonsumenternas intresse av att ha tydlighet, enkelhet och faktiskt också en möjlighet att efterfråga lägenheter och veta hur köer och regler ser ut. Jag är också medveten om att man kan gå in och surfa på nätet, som sade i förra inlägget, och där ser man policyn. Men den förmedling som sker i verkligheten är ju något helt annat, vilket bland annat alla diskrimineringsombudsmän påpekade med tydliga exempel för mig i går. Alla hade exempel på människor som beroende på sin sexuella läggning, beroende på att man är rom eller beroende på att man har ett fysiskt eller framför allt ett psykiskt handikapp hamnat väldigt illa ute. De påpekade allihop vikten av att kunna tydliggöra och få insyn i hur förmedlingsreglerna ser ut för att verkligen kunna hävda antidiskrimineringsreglerna tydligt och klart. Det har för mig också varit en viktig del. Att hitta former för förmedling och service till bostadssökande och ge möjlighet till insyn i vilka regler som ställs upp av såväl allmännyttiga som privata fastighetsägare som förmedlar lägenheter tror jag är två förutsättningar för det som vi alla här, tror jag, vill, nämligen att det ska vara överskådligt och rättvist, och framför allt att ingen ska bli diskriminerad beroende på sitt ursprung. I den andan återkommer vi till med förslag på hur en ny bostadsförsörjningslag kan utformas. 41 (): Jag fick inte svar på det som egentligen var frågan i interpellationen, det vill säga om statsrådet, om det blir nödvändigt, kommer att agera och peka med hela handen åt de kommuner som hon och regeringen anser ska inrätta en obligatorisk bostadsförmedling. Det svaret har jag inte fått i den här debatten heller. Jag tycker också att statsrådet skulle kunna vidga debatten själv lite grann. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att är ett slags isolerad ö vad gäller att förmedla hyresrätter. Den vanligaste synpunkten som jag får från unga människor som varit ute och rest i världen är: Det är så märkligt. Jag skulle studera i någon av storstäderna på kontinenten eller i andra länder. Jag hade naturligtvis ingen aning om var jag skulle bo, men jag kunde exempelvis ta upp en vanlig dagstidning där hyresrätter var uppradade sida upp och sida ned. Precis som när man ska köpa en bostad, kunde jag hitta en hyresrätt. Det existerar inte på den svenska marknaden. Då borde man ställa sig frågan: Varför är det så? Jag menar att kommunerna, när de anser att bostadsförmedlingar är viktiga, ska kunna använda den metoden. Men det finns också många, många andra metoder. Man kan söka efter bostadsrätter och villor på nätet. Jag tror också att många ungdomar kommer att vilja söka på nätet efter hyresrätter om det finns möjlighet att göra det. Sedan är det alltid problem med köer. Köer behöver inte på något sätt bli rättvisa. Det finns en gråzonsproblematik även med köerna. Lösningen är att det finns så mycket bostäder att man ser till att människor över huvud taget har en chans att få tag i en bostad. Och står det 107 000 personer i kö i och man har en fungerande bostadsförmedling är det uppenbart att det inte har varit en lösning för de här personerna. Men jag fick inte något svar den här gången heller. 42 Samhällsbyggnadsminister (): Ursäkta att jag inte svarade konkret på den frågan, för jag började med att besvara frågorna bakifrån. Jag ber om ursäkt för det. Tanken med den nya översynen, och det är det som antyds i slutet av interpellationssvaret till , är att detta att man kan använda gällande lagstiftning och ålägga kommuner att anordna bostadsförmedling har visat sig väldigt svårt att använda, bland annat mot bakgrund av, menar jag, att bostadsförsörjningslagen är så otydligt uttryckt och tolkas så olika. Jag vill vända på det här . Det viktiga är inte att staten ska tala om exakt hur en bostadsförmedling ska se ut i varje kommun. Det menar jag vore ogörligt, och det vore inte lämpligt. Det vore rentav dåligt. Men man måste vända på det för att komma fram till hur bostadsförsörjningsansvaret ska uttryckas. Hur ska det göras på ett sätt så att alla kommuner har en plan för detta? Det är något som kommunerna åläggs men som uppenbarligen inte alla har. Om man inte förmedlar lägenheter och om det inte finns någon service till bostadskonsumenterna, hur ska man då kunna använda lagen? Vi vill nu gå vidare med att först se över hela bostadsförsörjningslagen för att därmed se hur behovet, efterfrågan och fördelningen mellan staten och kommunerna på ett bättre och tydligare sätt kan uttryckas i lagen än vad det uppenbarligen gör . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2004/05:425 om energibesparande åtgärder 43 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en större andel av resurser ska användas till forskning om energieffektivisering. Utgångspunkten för fråga är uppgiften att skulle använda av sina forskningspengar till insatser kring energiproduktion. Det gläder mig att delar min bedömning att det är angeläget att öka energieffektiviteten. Det finns goda möjligheter att effektivisera energianvändning både i bebyggelsen och i industrin, och dessa möjligheter ska vi förstås ta till vara. Däremot håller jag inte med om att av forskningsbudgeten skulle gälla just energieffektivisering. Det är i och för sig svårt att entydigt dela upp insatser i produktion och effektivisering, men jag menar att det är betydligt . Tittar man till exempel på statistik över medlemsländernas energiforskning anges att nära hälften av de svenska insatserna gäller energibesparingar. Men jag tror inte det är intressant att diskutera procentsatser när vi förhoppningsvis egentligen är överens. Jag vill i stället framhålla några andra saker. För det första är forskning och utveckling viktigt men det gäller också att använda den teknik som finns och som håller på att utvecklas. Det genomförs en mängd insatser för att främja energieffektivisering i praktiken. Inom 2002 års energipolitiska program beräknas satsas på åtgärder för en effektivare energianvändning. Medlen används bland annat till utbildning och information, provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. En investeringsstimulans för energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi i offentliga lokaler håller nu på att införas. Det rör sig om insatser för . Ett program för energieffektivisering i industrin har införts från och med årsskiftet. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå ekonomiska incitament och byggregler för att kunna realisera ytterligare energieffektiviseringar i byggnaders driftsskede som en god inomhusmiljö säkerställs. Arbete pågår också med genomförandet av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. För det andra pågår en process för att lägga fast kriterier för prioritering av forskningsinsatserna på energiområdet. Genom beslut om budgeten slogs de övergripande målen för de långsiktiga energipolitiska insatserna fast. har i uppdrag att till redovisa förslag både till operativa kriterier för prioritering av verksamheten och till mätbara mål och indikatorer som kan användas för att följa upp insatserna. Jag kommer förstås att studera dessa förslag noga och se till att de på ett balanserat sätt motsvarar uppgiften att möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i . För det tredje har jag nu som samhällsbyggnadsminister ansvaret både för energifrågor och för frågor kring boende och byggande. Jag kan konstatera att en stor del av den totala energianvändningen, , sker i bebyggelse, bostäder och byggnader, och att det finns stora möjligheter att effektivisera denna. Detta kan göras med en bred ansats och med många olika åtgärder. Det kan gälla förändringar av byggreglerna eller insatser för att se till att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och går före. Det kan också ske genom information och utbildning, genom forskning och utveckling och genom åtgärder för att stimulera användningen av ny teknik. Jag tar denna uppgift på stort allvar och kommer fortsatt att arbeta för effektiv energianvändning och energismart byggande. Jag hoppas och tror att jag och ska kunna vara överens både om att detta bör göras och om hur det ska genomföras. 44 (): Jag vill tacka ministern för svaret även om hon säger att det inte är så intressant att diskutera procentsatser utan i stället tar tillfället i akt att berätta om ett och annat gott och fint som regeringen företar sig. Det är väl ett bra och smart drag. Vi kan väl återkomma till det. Jag hörde en intressant illustration till den här frågeställningen , när eminente Berlinkorrespondent beskrev de bilder som satellitfotografering av , och för all del också andra världsdelar, givit. Det var mörkt på sina håll det här skedde alltså . Det var mörkt på sina håll, men i var det en oerhörd ljusstyrka. Det var, som han kallade det, en ljusnedsmutsning . Det var gatubelysning, det var reklamskyltar och det var upplysta fasader på hus. Detta får till konsekvens att 15 miljarder insekter, hade någon räknat ut, dör i de där ljusbränderna. Flyttfåglar kommer ur kurs på grund av detta, och människor har svårt att sova på grund av den här ljusstressen. Det är också ett gigantiskt energislöseri. Som han uttryckte det: 400 miljoner människor i går i ljusterapi tack vare detta. I och har man lagstiftat mot den här ljussmoggen. I i har man bytt ut 25 000 utomhuslampor till lågenergilampor med mildare sken, visste han också att berätta. Jag tror att vi har en liknande situation på många håll i , inte bara runt Stureplan kanske. Då handlar det, och där vill jag hålla med ministern, dels om att använda känd teknik. Väldigt mycket vet vi om, men vi är så fördärvat dåliga på att göra som vi vet att vi bör göra. Det handlar alltså om att använda känd teknik för att spara. Dels handlar det också om att jobba med forskning för att få fram ny teknik och nya tillämpningar. Där är svaret lite oklart, och jag vill ge ministern chansen att utveckla det ytterligare. När jag pratar om att det är en väldigt liten del av forskningsbudget som går till energieffektivisering har jag fått det från energirådgivarnas organisation. Då frågar jag mig: Är det så, när ministern i sitt svar säger att betydligt mer går till energieffektivisering, att hon tar i beaktande all forskning, alla forskningsanslag? Det verkar så av svaret. Likadant ska hon studera detta noggrant när nu till ska lägga fram strategier för framtiden så att det blir en balans. Då skulle det vara intressant att höra vad ministern menar med balans. Jag vill också ställa frågan igen: Delar ministern min uppfattning att andelen forskning inom , och för alla del även på andra håll, som handlar om energieffektiviseringar bör öka? 45 (): Jag håller helt med statsrådet när hon i sitt svar tar upp att det finns stor potential att spara energi på bostads- och fastighetssidan, att det behövs ekonomiska incitament och att man behöver stimulera användningen av ny teknik. kommer vi naturligtvis lite grann ifrån precis den frågeställning som tog upp här, men jag hänvisar till svaret i stället. Då vill jag ta in en annan dimension, där det finns kontraproduktiva regler inom systemet. Det har ju funnits perioder med investeringsstimulanser för energieffektiva fönster, att man ska övergå till biobränslepannor och så vidare. Men alla dessa typer av energiinvesteringar, även dem som man gör frivilligt, för ju med sig att fastighetsvärdena stiger. Det gör i sin tur att man får betala fastighetsskatt för att man gör en miljöinvestering. Det blir ett motsatsförhållande. Jag skulle väldigt gärna vilja höra vad statsrådet har för uppfattning i den frågan. Vi har här i , eller i alla fall vid ett flertal tillfällen, diskuterat hur man ska komma åt detta. Jag skulle vilja veta om statsrådet tycker att det är rimligt att det är på det här sättet eller om hon anser att det egentligen är ett stort problem. 46 Samhällsbyggnadsminister (): Först måste jag säga till att den här beskrivningen av ljussmoggen, som han kallade det, var väldigt intressant. Detta är också ett uttryck för att det inte är alltid som vi använder vår dyrbara energi där den som mest behövs. Vi använder inte heller alltid den, som vi fortfarande säger, nya tekniken, som ofta nu är gammal och väl beprövad men som fortfarande inte används på alla de områden som den skulle kunna användas på. Det var mycket bra exempel på det. Jag menade bara med min procentexercis att jag tycker att det är oerhört svårt, också för de experter som jag har pratat med, att se om det är , , eller . Så många av programmen går in i varandra när det handlar om att se på energiproduktion och energieffektivisering. Däremot kan jag absolut hålla med om man säger så här: Energieffektivitet som del i energipolitiken över huvud taget måste öka. Det handlar både om forskningen och om den praktiska tillämpningen. Det handlar om att ha detta som motor och drivkraft i bygg- och bostadspolitiken. Det jag har lärt mig som energiminister de här månaderna är att trots att det här är ett område som vi på en del håll, framför allt i industrin, har kommit ganska långt med finns det fortfarande delar där vi kan komma väldigt mycket längre. har nämnt några och bostadssektorn över huvud taget är en annan. Så jag svarar gärna ja på frågan om den bör öka. Ja, den bör öka inom alla delar i energipolitiken. var inne på en diskussion som är lite vid sidan av. Jag kan svara som jag har sagt förut. Jag kan absolut se motsatsförhållandet som har uppstått här. Man gör en sak därför att samhället vill det. Då uppstår en sak i ett annat system, nämligen att värdet på fastigheten ökar och skatten blir högre. Jag ser att det är dubbla signaler som inte är bra. Vi har från regeringens sida sagt att det finns fler delar i skattesystemet som det nu gäller att se över. Det finns fler delar som behöver röra sig mot att vara medverkande och till hjälp och stöd för omställningen och som inte alltid är det. Det är en diskussion som vi har i regeringen och som det finns anledning att återkomma till. 47 (): Det var jättebra besked från ministern att andelen som går till energieffektivisering inom olika områden bör öka. Där är vi helt överens. Vi hade framtidsdagar här i . Då hade miljö- och jordbruksutskottet ihop med några andra utskott en intressant seminarieövning med tre kvalificerade och intressanta forskare, , och . De tog upp olika aspekter på vårt framtida energisystem och energianvändning. Alla tre var rörande överens om att det fanns en enormt stor potential. Det har en avgörande betydelse vad som händer när det gäller energieffektiviseringar. Man menade på att uppåt av energiomställningen kan ligga på effektiviseringssidan. De pekade också på att den tekniska potential som redan finns inte utnyttjas fullt ut. Inom EU har man tagit fram siffror som säger att man kan effektivisera när det gäller uppvärmning av bostäder. När det gäller varmvatten i bostäder kan man effektivisera , byggnationer och belysning . När det gäller gatubelysningar, trafikljus, fasadbelysningar och annat är siffran . Det finns säkert liknande siffror i . nämnde själv energieffektivistering för byggbeståndet. Sedan finns alla hushållsmaskiner och alla apparater med stand-byfunktion. Där är frågan om vi kanske måste hitta lagstiftningsvägar för att komma bort ifrån de stand-byversionerna som ständigt drar ström dygnet runt. Den stora utmaningen ligger i att få fram resurser till forskningen. Men det gäller också att mobilisera viljan och kraften hos alla dem med god vilja. Den finns ju när det gäller att använda den här tekniken. Det handlar om att hjälpa människor genom information och engagemang på olika sätt att komma i gång med den energiomställning som är så nödvändig. Där hoppas jag att många partier i den här kan hjälpas åt med det arbetet. Det är avgörande för framtiden inte minst ur ett klimatperspektiv. 48 (): Jag får tacka för det positiva beskedet. Det är nog det mest positiva besked jag har fått från något statsråd i den här frågan . kommer att ta upp den här frågan i den skattedebatt som äger rum. Jag hoppas då att det är lika positiv stämning när det gäller att kunna förändra systemet. Förhoppningen är att man kommer med konkreta förslag i den här riktningen inom en ganska snar framtid. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:453 om åretruntboende i skärgården 49 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för åretruntboende i skärgården. Inledningsvis vill jag tacka för att hon ger oss möjlighet att ventilera denna viktiga fråga. Regeringen har uppdragit åt att i samarbete med bland andra berörda myndigheter och länsstyrelser redovisa hur samhällsplaneringen för en hållbar utveckling i kustområdena överensstämmer med de principer och uppgifter som finns i EG:s rekommendation (2002/413/-EG) om genomförande av en integrerad förvaltning av kustområdena i . Uppdraget ska redovisas . Regeringen har tillsatt en kommitté med parlamentarisk medverkan med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Detta betänkande ska lämnas . Inom den regionala utvecklingspolitiken finns också insatser som är särskilt viktiga för skärgårdsområden. Till exempel kan näringslivets utveckling stimuleras genom landsbygdsstöd, och upprätthållande av servicen underlättas genom stöd till kommersiell service, och så vidare. nämner i sin fråga bland annat reglerna om tredimensionella fastigheter. Dessa regler skapar vissa, om än begränsade, möjligheter att dela upp byggnader och andra anläggningar på flera fastigheter. Reglerna om tredimensionella fastigheter ligger visserligen under justitieministerns ansvarsområde, men eftersom anser att en viss ändring av reglerna skulle vara till fördel för skärgårdsboende finns det anledning för mig att kommentera hennes påstående. För tredimensionella fastigheter gäller vissa särskilda regler som bland annat innebär att en sådan fastighet får bildas endast om det står klart att åtgärden är ägnad att leda till en bättre förvaltning av anläggningen eller att underlätta dess finansiering eller uppförande. Enligt skulle man, om den särskilda begränsningen för bildande av dessa fastigheter för bostadsändamål togs bort, underlätta möjligheterna för åretruntboende i skärgården genom att äganderätten till till exempel ett våningsplan i en större villa kunde överlåtas till någon annan. Innan jag går något närmare in på reglerna om tredimensionella fastigheter vill jag peka på att det normalt torde vara möjligt för ägaren av en villafastighet i skärgården att hyra ut villan eller en del av den för exempelvis fritidsboende och på så sätt få bidrag till driftskostnaderna för fastigheten. För detta krävs självfallet inte några lagändringar. Reglerna om tredimensionella fastigheter syftar bland annat till att skapa förutsättningar för en mer praktisk och funktionell fastighetsförvaltning för större, kapitalkrävande anläggningar med flera verksamhetsutövare. Ett annat syfte med reglerna har varit att skapa nya instrument för ökat bostadsbyggande i tätorterna, till exempel genom tillbyggnader ovanpå befintliga byggnader. har en grundtanke varit att det inte ska vara möjligt att dela upp fastigheter som lämpligen bör förvaltas sammanhållet, till exempel så att befintliga flerbostadsfastigheter delas upp i flera tredimensionella bostadsfastigheter, och så vidare. Till saken hör också att och regeringen så sent som bedömde att det inte borde införas några regler om äganderätt till enskilda lägenheter i flerbostadshus (ägarlägenheter). Mot den bakgrunden finns det heller inga skäl att nu göra någon annan bedömning när det gäller frågan om ägarlägenheter eller att ta initiativ till att avskaffa det särskilda villkor som gäller för bildande av tredimensionella fastigheter för bostadsändamål. 50 (): Jag tackar för svaret. Visionen om en framtidens skärgård som ett socialt, ekonomisk och ekologiskt bärkraftigt samhälle som ger kvinnor och män med olika livsformer och med olika krav på levnadsvillkor möjlighet att bo och arbeta i skärgården urholkas alltmer av regeringens oförmåga. Därmed saknas den politiska viljan att föra en skärgårdspolitik värd namnet.