prot · GS09132 · 2005-06-02 00:00:00 — slutförs ett antal av de större satsningarna, till exempel kompetenscenter. Det ska komma nya satsningar igen, men det finns ett tidsglapp mellan det att den gamla satsningen tar slut och den nya börjar. Sådana här situationer kan uppstå igen, eftersom regeringen i sin forskningsproposition har aviserat många tioårssatsningar. Det är inget fel, men det gäller att man får till stånd en planering som inte orsakar den här typen av dippar. Är det något som högskoleverksamhet inte behöver så är det att man först rusar på med massor av resurser, sedan tar resurserna slut och så måste man börja om igen. Det är kanske just sådana problem man har haft när man har byggt ut för mycket för snabbt. 81 Utbildnings- och kulturminister (): satsar mer skattemedel på forskning än nästan alla andra länder. Det är folk som satsar. Det gör att har fler doktorander i förhållande till folkmängden än något annat land. Det är en kontinuerlig ökning. Den ökningen kommer att fortsätta. Förbättringen av doktorandernas försörjningsmöjligheter kommer att fortsätta. Förbättringen av möjligheterna att få tjänst efter avslutade forskarstudier kommer att fortsätta. Vi satsar konsekvent, långsiktigt och målmedvetet. En eller annan gång kan det av temporära skäl bli en liten dipp, till exempel därför att man anpassar budgeten efter gjorda överdrag. Vi vill fortsätta med detta. Vi har en stark ideologisk övertygelse om att detta är bra för . Här i tvingas jag i interpellationsdebatter försvara detta, till exempel mot folkpartister som vill ta bort forskningspengarna från det som nu står här och berömmer. Ett gott skäl att rösta på fortsatt socialdemokratisk regering är just att man vill ha långsiktighet och uthållighet och inte en okänd hattifnattpolitik, där fyra borgerliga partier med inbördes helt olika åsikter ska enas om något som ingen vet vad det är om det blir mer eller mindre av , mer eller mindre av och så vidare. 82 (): som var hade sin förbundsstämma. Det är en framgångsrik folkrörelse som har ökat sitt medlemsantal . Det betyder att det finns en stor efterfrågan på mötesplatser för demokratins skull, för yttrandefrihetens skull, för lokal utveckling och för fest och kultur. Det mesta arbetet görs ideellt. Det finns en samlingslokalutredning, som presenterade ett jättebra underlag . väntar och de övriga två större rörelserna för allmänna samlingslokaler på resultat av utredningen. Min fråga till är: när vi inte fick se något av detta i vårbudgeten, vad kan vi vänta oss när vi närmar oss hösten? 83 Statsrådet (): Det här är viktiga frågor. För inte så länge sedan träffade jag företrädare för bygdegårdarna tillsammans med bland andra Folkets Hus och Parker. Det handlar om att ha kontinuerliga resurser. Bygdegårdarna och Folkets Hus och Parker får också ansenliga resurser för att använda till sina projekt. De senaste resurserna ska bland annat användas för att bygga om bygdegårdarna på ett sådant sätt att de attraherar fler ungdomar. Det är för tidigt för mig att säga vad som ska utlovas i höstbudgeten kan jag göra det, finansministern? Nej, det går inte men det här är viktiga frågor. Jag skulle vilja säga att de här folkrörelserna är vår demokratis infrastruktur. Jag hoppas att vi kan återkomma till ett samtal, dels om hur man ska använda de pengar som finns, dels om huruvida man ska få ytterligare resurser. Men detta får jag lov att vänta med till höstbudgeten. 84 (): Jag tycker att det var ett bra svar så här långt. Vi har en stor uppgift, och det har bekräftats i samlingslokalutredningen. Det samtal som vi har fört med ansvarigt statsråd har varit bra, men det gäller också att det leder till handling. Det krav som vi ställer är bland annat förbättrade ekonomiska förutsättningar. Det ger så mycket. 1 + 1 = 3 i det här fallet. Det är inte dåligt. Det borde finansministern också gilla. Vi får ut så mycket mer än det vi sätter in i form av ideellt arbete. Vi vill gärna fördubbla det statsbidrag som går till samlingslokalerna. Dessutom finns det en rad olika förslag i samlingslokalutredningen. Vi ser fram emot skarpa förslag . 85 Statsrådet (): Tack, , för frågan. Det är en intressant frågeställning. Jag skulle också vilja svara att jag tror att mycket kan göras med de befintliga resurserna. Bygdegårdarna har en lång tradition av att arbeta för demokrati och lokal utveckling i . Inte minst såg vi i samband med stormfällningen i hur bygdegårdarna togs till vara också för det demokratiska samhället. Vi kunde också se att de var väl representerade där. Jag tror att också bygdegårdarna måste se på vår nya samhällsutveckling. Jag skulle inte ha något emot att man gjorde en del omprioriteringar när det gäller bygdegårdarnas användning, så att man också söker sig till några av våra nya förorter till ungdomar som växer upp i andra miljöer än där bygdegårdarna har sitt traditionella engagemang. Det traditionella engagemanget ska inte tas bort, men bygdegårdarna ska bli en modern, demokratisk kraft i en ny tid. Konsekvenserna av flytt till 86 (): Jag vill ställa min fråga till kulturminister . har regeringen beslutat att ska flytta till . Det är ett beslut som jag och menar helt saknar kulturpolitisk hänsyn. Vi befarar att beslutet kommer att få allvarliga konsekvenser för kulturarvsarbetet i . Jag vill nu ge kulturministern en möjlighet att för kammaren och för hela svenska folket beskriva hur han ser att kulturarvsarbetet i gynnas av att slås sönder på det sätt regeringen nu har beslutat att det ska göra. 87 Utbildnings- och kulturminister (): har regeringen fattat beslut om att flytta en betydande del av till , i enlighet med ett förslag som hade utarbetats av en utredningsman och som sedan har behandlats vidare och krympts en del. blir detta genomfört. Jag inser att detta skapar olägenheter för många av de anställda vid , men jag tycker att vi som beslutsfattare i regering och riksdag också har skyldighet att tänka på konsekvenserna av det som sker på försvarets område i kölvattnet av att freden breder ut sig i vår del av världen och tidigare starkt befästa områden som inte längre behöver ha en massa militärer anställda för att försvara sig mot hotande invasion från eller . Jag skulle uppskatta om fler partier ville ta konsekvensen av detta och ta ansvar också för arbetsmarknaden till exempel på på det sätt som exempelvis har valt att göra. Tyvärr är man alldeles ensam om det på den borgerliga kanten. Jag vill berömma för det. 88 (): Jag hade förväntat mig att det svaret skulle komma från kulturministern . Jag vet inte för vilken gång i ordningen kulturministern och jag har denna debatt, men varje gång har jag fått frågor som handlar om krig och fred. Det är klart att detta är viktiga frågor, men det är ju ett sätt för kulturministern att lägga dimridåer över den viktiga fråga som jag vill specificera , nämligen kulturarvspolitiken. Än en gång har jag inte fått något svar: Hur ser den kulturpolitiska visionen ut när regeringen väljer att slå sönder en fungerande verksamhet som inte bara berör de anställda på , även om det är oerhört viktigt, utan också övriga myndigheter i såsom de centrala länsmuseer som finns? Inte en av remissinstanserna var överens om det här förslaget. Inte en har kommit till mig och tyckt att det varit ett bra förslag. Vad är det som gör att regeringen tycker att detta är ett kulturpolitiskt utmärkt förslag? 89 Utbildnings- och kulturminister (): får finna sig i att om hon ställer identiska frågor till mig så får hon ganska snarlika svar. Denna fråga har , precis som hon säger, ställt om och om igen som om nyfikenheten inte kunde stillas. Hon har tidigare också fått det svar jag brukar ge: All viktig verksamhet i behöver inte bedrivas från eller från . Det finns andra platser i ; det borde veta som sitter i den vänstra änden av kammaren och inte i den högra. Det går att bedriva effektiv verksamhet någon annanstans, till exempel på . På det här området är jag övertygad om att de utomordentligt viktiga kulturpolitiska verksamheter som bedriver kommer att kunna bedrivas med god kvalitet också på . Det kommer jag personligen att jobba stenhårt för. Jag ser inte det som en särskilt svår uppgift, även om jag inser att övergången kan ge problem. Men vi måste också ta ansvar för att försvaret inte kan vara likadant som på tid. Och vi kan inte, som kd vill, lämna gotlänningarna i sticket. Också har rätt till en bra arbetsmarknad på områden där man har förutsättningar. Det finns en högskola, och det finns medvetenhet om detta. är ett starkt populärt ställe med högt inflyttningstryck. Där kommer det att gå att bedriva en bra verksamhet. All verksamhet behöver inte bedrivas från och . 90 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter borde ju vara samma sak, men vi vet alla att vi har en bit kvar till jämställdhet, både i och ute i världen. Därför är det viktigt att lyfta fram kvinnors och flickors rättigheter. Det har även FN gjort. antog generalförsamlingen kvinnokonventionen, och hade 177 stater ratificerat denna konvention. Den är unik eftersom den behandlar både den offentliga och den privata sfären. Det finns dock ett problem: Den är okänd. Jämför man den med kan man konstatera att nästan ingen vet vad kvinnokonventionen är, däremot . Därför vill jag fråga jämställdhetsministern vad han tänker göra för att få den mer känd här i . 91 Statsrådet (): Det är en viktig konvention tar upp. Den är viktig av flera skäl. när man talar om kvinnokonventionen och lyssnar i FN, där talade om att kvinnor ska ha rätt att äga den jord de själva brukar, rätt till sin egen kropp, rätt att ärva och så vidare, kan man tro denna kvinnokonvention är någonting för tredje världen. Så är det dock inte. Den är i lika stor utsträckning ett verktyg för oss. Jag ska vara ödmjuk nog att påminna om att vi också får kritik från den del av som tittar på västliga länder, till exempel när det gäller vår representation av kvinnor i offentlig och privat verksamhet. går mina sekunder i väg, men jag lovar att återkomma och berätta också vad vi i gör för att uppmärksamma kvinnokonventionen. Den är nämligen också en grund för den aktionsplan som vi antog i och en grund om kvinnors representation i väpnade konflikter. Jag kommer tillbaka i min andra minut och berättar mer explicit om vad vi gör för att uppmärksamma den i . 92 (): Då får jag tacka för första delen av svaret och ser fram emot den andra delen. Jag hoppas att ministern också har möjlighet att säga någonting om hur tar upp denna konvention i när man ska diskutera reformeringen av FN och försöka göra FN till en modern organisation. Då bör ju den här biten också komma med. 93 Statsrådet (): När det gäller kvinnokonventionen arbetar vi inom , specifikt på jämställdhetsenheten, för att uppmärksamma den och ge den mer spridning i . Bland annat planerar vi en konferens i . När vi samlade alla kvinnoorganisationer i , vilket vi gör med viss regelbundenhet, tog vi också upp kvinnokonventionen och hade en så kallad internutbildning. Det finns alltså höga ambitioner på området, men jag kan också hålla med frågeställaren om att denna konvention borde uppmärksammas, precis som alla andra konventioner, inte minst eftersom den bildar en bra bas för ytterligare verksamhet. I grunden handlar det om mänskliga rättigheter, precis som säger, som gör att vi inte får diskriminera. När det gäller reformarbetet i FN är det svårt att tala om vilken roll kvinnokonventionen ska spela. får dock gärna vara med i resonemangen när vi ser över FN:s framtid. Det är viktigt att det inte blir bara ett forum för vackra tal utan också ett forum där vi slår vakt om viktiga principer och grundläggande rättigheter. 94 (): har som en av sina viktiga uppgifter att granska regeringen. Av den anledningen gjorde jag en KU-anmälan . Det handlade om projektet , där man hängde ut medieprofiler. har ett enigt konstitutionsutskott, alltså även med socialdemokratiska ledamöter kunniga i tryck- och yttrandefrihet, kommit fram till att socialministern har gjort fel och att denna kampanj i den del som handlade om medieprofiler inte borde ha ägt rum. har också beslutat att det här var fel. Mina frågor är: Vilken lärdom har socialministern tagit av den här debatten? Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att ställa detta till rätta? Tänker hon ge de berörda en ursäkt och förklara att tyvärr har jag haft fel, och jag har förstått att man inte kan hantera grundlag på det här sättet? 95 Socialminister (): Det är inte min sak att recensera och uttalanden. Syftet med har varit att skapa en motreaktion mot den sexualisering och kommersialisering vi ser, främst av unga flickor. Men det har också riktat sig till pojkar, för även pojkar är utsatta för det fullkomliga bombardemang som sker när det gäller hur man ska se ut, hur man ska uppträda och hur man ska bete sig. Jag noterar att partikamrater till i också delar min uppfattning om att vi måste starta en bred och omfattande debatt just kring denna sexualisering och, skulle jag vilja säga, förnedring av de unga flickorna. Jag är förvånad över att fortfarande i sin argumentation inte med ett enda ord visar att hon kan se denna nya djupa orättvisa som dessa unga flickor utsätts för. 96 (): Det gör mig bekymrad när en så hög företrädare som socialministern inte begriper de grundläggande rättsprinciper som styr vårt samhälle, det vill säga yttrandefrihet och tryckfrihet. Även om vi kan tycka att en tidning eller ett tv-program har ett felaktigt innehåll är ju själva grunden för demokratin att vi som politiker eller statsråd inte ska lägga oss i eller straffa medierna. Det är därför vi har den fria demokratin. Det gör mig bekymrad att socialministern inte har insett att har fattat ett beslut: Den här kampanjen borde inte ha ägt rum. Ett enigt konstitutionsutskott har skrivit i betänkandet att detta inte var bra och inte riktigt. Ändå väljer socialministern att gå i polemik om innehållet i medierna. Det är inte det saken handlar om. Vi ska inte lägga oss i vad medierna ska skriva. Jag tycker att det är bekymmersamt. Jag vill gärna höra om socialministern nu inte ska ställa till rätta det som har blivit fel. Eller tänker man fortsätta? 97 Socialminister (): En liten del i projektet handlade om hur man i medierna beskrev unga flickor och hur man objektifierar dem. Man trampar på unga flickor. Det handlar om hur man i medierna exploaterar unga flickor och de konsekvenser som detta får. Det är min och regeringens uppfattning att detta är mycket allvarligt och att vi även framöver måste kunna föra en diskussion i samhället om det som sker. Jag ser det som mycket allvarligt. Jag noterar återigen att denna uppfattning och vikten av att skapa en motreaktion mot den sexualisering som sker av det offentliga rummet också delas av partikamrater. Jag ser det som oerhört centralt och viktigt att fortsätta det arbetet. Jag hoppas att vi kan bli många som kan delta i detta, för det handlar om våra barn. Det handlar om de unga flickornas och pojkarnas uppgift och deras framtida liv. Vi måste starta en motkraft mot det utnyttjande av unga flickors kroppar som sker. 98 (): Jag vill ställa en fråga till finansministern. De svenska kollektivavtalen är djupt förankrade i den svenska folksjälen. Men hotas de på flera olika sätt. Jag förutsätter att regeringen gör allt för att värna dem och för att få till stånd EG-regler som medger dem. Men min fråga är egentligen en annan. är en organisation som säger sig värna kollektivavtalen. Men jag måste konstatera att man pratar med kluven tunga. Man ger nämligen också ut en skrift pratar om obalansen på arbetsmarknaden och att arbetstagarna och de fackliga organisationerna har för mycket att säga till om. Det mest flagranta exemplet är väl ändå , när man går ut och finansierar icke-medlemmar som inte är med i och deras kamp mot kollektivavtalen i . Min fråga till finansministern är: Är det rimligt att de svenska statliga företagen, som ägs av svenska folket, är med i och på det sättet är med och finansierar den här processen? 99 Finansminister (): Det är en mycket berättigad fråga som ställer. Är det rimligt att svenska folkets företag, , stora delar av och många andra viktiga verksamheter som Systembolaget, Apoteksbolaget och så vidare, ska vara medlemmar i en organisation som uppenbarligen finansierar en icke-medlems aktiviteter som syftar till att underminera en av grundvalarna i det svenska samhället, nämligen kollektivavtalen? Jag förutsätter att den tillträdande vd:n för svarar på de frågor som regeringen har riktat till organisationen: När började man finansiera det lettiska företaget? I vilken omfattning? På vilket sätt? Svaret på de frågorna kommer att avgöra huruvida de statliga bolagen kommer att fortsätta att vara medlemmar i eller inte. 100 (): Jag tackar finansministern för det svaret, och jag hoppas verkligen att man står på sig här. Återigen vill jag säga att det är helt orimligt att statliga företag är med i en organisation och driver på mot arbetstagarnas rättigheter. Detta kan inte vara rimligt. 101 (): Jag vill ställa en fråga som riktas till socialministern. Det gäller den rapport som Brå har lagt fram tillsammans med och dessutom tillsammans med . Det är inte helt oväntat att man talar om att bidragsfusket har fortgått och att det inte är litet utan påtagligt stort. Jag undrar vad regeringen tänker göra med de här frågorna. Det är lovvärt, och jag förstår att regeringen i högsta grad vill arbeta mot fusket. Men med tanke på arbetsuppgifter så tilldelas vad jag förstår inte extra medel för att bekämpa fusket. De kronor som sparas in är dessutom inga små summor. Vi hörde tidigare att 1 + 1 = 3, men här är det upp till fyra gånger pengarna som skulle kunna gå tillbaka till skattebetalarna. Jag undrar: Vad gör regeringen egentligen för att vi ska kunna öka på och rättvisegöra försäkringsåtagandet för svenska folket? 102 Socialminister (): Det är regeringens uppfattning att allt fusk, eller rättare sagt bedrägeri, ska motverkas med all kraft. Det är också bakgrunden till det mycket omfattande åtgärdsbatteri som presenterades i vårbudgeten. Ett omfattande arbete pågår när det gäller att komma till rätta med fusket eller bedrägeriet. Vi vill nu intensifiera detta arbete och se till att vi uppnår en situation där vi kan förhindra att fusk försiggår. Det kan ske på en rad olika sätt, framför allt i hanteringen på försäkringskassorna redan innan man har färdighanterat ärendena. Det är vår ambition att utveckla detta arbete och att fortsätta med informationsutbytet och att även se över en rad andra saker som kan ligga till grund för att fusk kan förekomma. Vi ska ha nolltolerans när det gäller fusket. har tillförts omfattande resurser , så också . 103 (): Jag ska bli konkret och ställa en rak fråga i sammanhanget. Ser socialministern en möjlighet där försäkringskassorna skulle kunna få behålla en del av de pengar som man de facto plockar in från de människor som stjäl från skattebetalarna? menar jag på intet sätt att ska göra sig en förmögenhet, men är bekämpandet en ren kostnad för . Pengarna, som säkerligen behövs, går till , som är finansminister för tillfället. Skulle det inte vara smakfullt om man fick hjälp med att finansiera denna verksamhet, som ju också tydligen underhålls av regeringen? 104 Socialminister (): Som jag sade i mitt tidigare inlägg har regeringen föreslagit en rad olika åtgärder för att underlätta arbetet bland annat på när det gäller att komma till rätta med det fusk, eller rättare sagt bedrägeri, som förekommer. Vi har för avsikt att förbättra informationsutbytet. Vi har också för avsikt att följa arbetet mycket noga för att se till att vi förhindrar att bedrägerier genomförs. Jag vänder mig mot den modell som nu föreslår och som skulle kunna användas i arbetet. Jag anser det vara en självklar uppgift för och dess medarbetare att de i sitt arbete gör allt vad de kan för att motverka bedrägerier. Jag ser det som en självklar uppgift, och det bör ingå i handläggningen. Jag vill också säga att , även , har tillförts medel. kommer den troligen att tillföras ytterligare medel för att bland annat kunna satsa de resurser som krävs för att vi ska komma till rätta med det fusk som förekommer. Freds- och icke-våldskultur för världens barn 105 (): Vi är nu snart halvvägs in i FN:s årtionde för en freds- och icke-våldskultur för världens barn. Tanken från FN:s sida är att man ska sprida en kultur där man avvisar våld och lär ut dialog och förhandling. Vi ser väldigt lite i dagens samhälle av icke-våldet och strävandena efter icke-våld. Jag vill fråga socialministern om regeringen planerar att vidta särskilda åtgärder för att vi ska få ett bättre genomslag för icke-våldssträvandena? Det gäller insatser för de svenska barnen men också för världens barn. 106 Socialminister (): Jag har i ett tidigare frågesvar till redogjort för det arbete som regeringen genomför när det gäller just insatserna för att motverka våld. Det gäller i detta fall våld mot barn, som ställer frågan om. Det sker på en rad olika sätt och det ingår som en naturlig del inom de olika samhällsområdenas arbete. Det är vår avsikt att intensifiera arbetet, och det har också redogjorts för i det frågesvar som har lämnats . 107 (): Vi har sett väldigt lite av de här åtgärderna. Frågan ställdes för ganska länge sedan. Det är därför jag nu ställer frågan om man planerar nya åtgärder. Det här är angeläget. FN har också lagt fram ett stort antal förslag på vad man kan göra på nationell nivå. Vi har sett väldigt få av de förslagen på svensk nationell nivå. 108 Socialminister (): Regeringen tar naturligtvis mycket allvarligt på den fråga som ställer. Vi genomför ett omfattande arbete på en rad olika politikområden, bland annat på skolans område och också på det område som jag själv ansvarar för. Det gäller också inom kommunernas och landstingens verksamhetsområden. Vi har för avsikt att följa detta arbete noga. Men det är också viktigt, , att se att arbetet när det gäller våld mot barn också måste föras utifrån de nationella förutsättningarna. Det måste anpassas efter de förutsättningar som finns i varje land. Det är också regeringens inställning i denna fråga. 109 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund över. Jag vill tacka närvarande statsråd och deltagande ledamöter. 10 § (forts. från 8 §) Åtgärder mot illegal alkoholhantering (forts. SoU22) 110 () replik: Jag ska försöka erinra mig betänkandet om åtgärder mot illegal alkoholhantering. delar bedömningen med Socialdemokraterna om att det är ett allvarligt skadeläge beträffande alkoholen. Vi delar också bedömningen att det behövs åtgärder mot den illegala alkoholhanteringen. Jag vill först polemisera och säga att regeringen är senfärdig med åtgärderna. Vi har haft praktiskt taget fria införselkvoter . har vi haft en stegvis ökning av kvoterna. Vi har alltså sett och känt av spåren av en alltmer ökande införsel av alkohol. Åtgärderna har kommit sent, men de är välkomna nu när de kommer. I mitt huvudanförande tog jag upp det som är viktigast, nämligen att vi får en sänkning av införselkvoterna. Vi vet att de nordiska ministrarna har enat sig om att vi borde se till att vi får en halverad införselkvot av alkohol till för privatpersoner. I mitt huvudanförande undrade jag också om var beredd att berätta någonting om vad regeringen har gjort för att få detta verkställt. Angående detta med att peka med hela handen och ge anvisningar till polis och tull hur de ska arbeta vill jag säga att den passivitet som regeringen har visat upp förvånar lite grann. Ni kunde ha skrivit i betänkandet: Det är klart att vi ska verka hårt för detta. Vi har regleringsbrev, vi kan begära uppföljning och vi kan tillmötesgå er i oppositionen om att vi ska begära den här uppföljningen av vilka praktiska åtgärder som vidtas på fältet år för år. Men ni har inte tillmötesgått detta. Varför inte, ? 111 () replik: