prot · GS0995 · 2005-03-23 00:00:00 — Sjukdom och upplevd ohälsa har ökat. Alla orsaker till detta känner vi inte fullt ut. Stress och ökad arbetsbelastning är några förklaringar. Men vi vet också att många sjukdomar är livsstilsrelaterade. Vi vet att alltfler av oss väger för mycket. Fetma hos barn har ökat. lever vi ett alltmer stillasittande liv. Det är ett problem som vi delar med många av västvärldens länder. I sammanhanget vill jag ändå säga att all övervikt naturligtvis inte är livsstilsrelaterad. Det kan också handla om sjukdom eller läkemedel. Vi vet att detta med att äta rätt är beroende av oerhört många faktorer, till exempel kunskap, intresse, tid, pengar, motivation, vilken miljö man befinner sig i och så vidare. Vad som är att äta rätt kan också diskuteras. Däremot vet vi att en del produkter vid rikligt intag är direkt onyttiga. Det finns också andra produkter som, rätt tillagade, är bra för oss. De skadar oss inte. Vi vet vidare att det kommer nya produkter på marknaden. Det är de så kallade onyttiga produkterna. De får också oerhört mycket reklampengar och tar stort utrymme på marknaden. Det kom 940 nya glassar i , 1998. Det kom 2 065 nya sorters godis. Det kom också massor av nya färdiglagade rätter. Detta finns i allt större utsträckning i fler och fler länder. Det finns att tillgå dygnet runt medan den nyttiga maten inte alltid finns överallt dygnet runt. Vi utsätts för en oerhört aggressiv marknadsföring. Vi får till exempel mer mat för väldigt lite mer pengar. Det är oftast kalorier som vi inte behöver. Det ingår i strategin för att få oss att äta mer. Barn luras med leksaker för att man ska handla vissa produkter, viss typ av mat. Det är ofta mängdrabatt på onyttig mat: Köp tre choklad betala för två! Köp tre chipspåsar betala för två! Sedan är det läsk och så vidare. Det är väldigt sällan det är mängdrabatt på frukt och grönsaker. undrar ni väl varför jag pratar om detta i samband med skatteutskottets betänkande. Jo, jag vill ju ha sänkt moms på frukt och grönsaker. Då måste jag prata om det här. Vi vet att om vi fattar olika skattepolitiska beslut på miljöområdet leder det till förbättrad miljö. Vi vet också att när vi fattar vissa beslut som är bra för oss som människor får det effekter för vår hälsa. Jag har full respekt för den inställning och den ambition som finns om ett lättöverskådligt skattesystem. Jag är också väl medveten om att det finns en pågående utredning som gäller tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattningen på mervärdesskatteområdet. Jag har också hört debatten tidigare om momsen på liftar, gästhamnar och så vidare. Men jag ser ändå att det finns en väsentlig skillnad. Man åker på semester medan den nyttiga maten är en del av vår livsstil. Den behöver vi . Det är en återkommande kostnad som man har om vi har för hög moms på till exempel nyttig mat. Jag är också väl medveten om att vi ska finansiera detta. Jag delar till fullo inställning att vi behöver skattebaserna för att kunna finansiera vårt välfärdsamhälle. Momsen är en av de viktigaste inkomstkällorna. När det gäller momsen på mat, och framför allt den nyttiga maten, är det ju så att vi på både kort och lång sikt skulle få förbättrade möjligheter att få en bättre folkhälsa även om det naturligtvis skulle innebära att vi på kort sikt kanske skulle få en del mindre skatteintäkter i det här avseendet. Jag kan se tillämpningsproblemen. Jag är naturligtvis inte beredd att rakt av lägga fram ett förslag om sänkt moms på frukt och grönsaker. Men jag tycker att det är en viktig fråga och hoppas därför att man i utredningen överväger möjligheten att faktiskt ha differentierad matmoms, eller kanske helt enkelt inte ha någon moms alls, på en del av de produkter som är till nytta för oss med tanke på det sätt vi lever på. Jag har inget yrkande utan vill bara uppmärksamma utskottet på den här frågan. Jag hoppas som sagt var att man beaktar detta i den sittande utredningen och att man kanske har tagit del av en del av synpunkter på det här området. 141 () replik: Efter detta matnyttiga anförande vill jag bara rätta till en sak. Jag råka säga reservation nr 1. Det ska vara reservation nr 8. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 13 § Motioner om energibeskattning m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU23 Motioner om energibeskattning m.m. 142 (): I skatteutskottets betänkande nr 23, Motioner om energibeskattning m.m., behandlar utskottet ett 70-tal motioner från den allmänna motionstiden som alla har det gemensamt att de tar upp olika punktskattefrågor. Därutöver behandlas en motion som väckts med anledning av stormkatastrofen i med förslag angående skatterna på diesel och el. Bland de frågor som tas upp i betänkandet finns exempelvis den gröna skatteväxlingen, reformeringen av energibeskattningen och effektskatten på kärnkraftsel. Även jordbrukets miljö- och energiskatter, vägtrafikbeskattningen, avfallsskatt, naturgrusskatt, spelskatt, båtskatt och slutligen också förslaget om skatt på djurförsök tas upp till behandling. Utskottet avstyrker samtliga motioner. En viktig anledning till det är att under höstens behandling av statsbudgeten har ställt sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen på punktskatteområdet. Där beslutades bland annat om den gröna skatteväxlingen, som har sin tyngdpunkt i höjda skatter för transportsektorn i utbyte mot höjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Därmed, herr talman, överlämnar jag ärendet till kammarens behandling. 143 (): I denna parad av skatteutskottsärenden framgår ju med önskvärd tydlighet att vi har ett väldigt högt skattetryck i vårt land. Man kan naturligtvis filosofera över detta på många olika sätt. När vi nu kommer till energibeskattningen kan man göra en reflexion. Människor förargar sig väldigt mycket över punktskatterna på energi, och inte minst på höjda bensin- och dieselskatter. Det är i väldigt stor utsträckning ett uttryck för att skattetrycket som sådant är högt. Om skattetrycket skulle vara lägre så skulle man förmodligen ha en större acceptans för enskilda punktskatter av olika slag. kommer vi till energibeskattningen. Jag ber att få yrka bifall till reservation 1, även om vi moderater står bakom samtliga reservationer som har moderata förtecken. Vi moderater har två övergripande mål i energipolitiken. Det är att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela samt att all energiproduktion ska klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Det första målet innebär att energibeskattningen inte markant bör avvika från våra konkurrentländers och att osäkerheten inom energipolitiken måste reduceras så att kraftföretagen kan våga investera i ny produktionskapacitet. När vi sedan ser på energibeskattningen och hur den ska konstrueras har vissa skatter till syfte att generera intäkter för staten. Då bör de skatterna tas ut i konsumentledet. De miljöstyrande skatterna bör däremot tas ut i producentledet. Det är en grundbult när man studerar hur energibeskattningen bör konstrueras. Vi har utöver detta en särskild effektskatt på kärnkraftsel i vårt land. Den skatten är någon form av ren straffskatt på viss typ av energiproduktion och är djupt skadlig. Den minskar direkt reinvesteringsutrymmet i kärnkraftsanläggningarna. Det gäller särskilt mot bakgrund av att det torde vara väldigt väsentligt att de kvarvarande kärnkraftsverken verkligen får reinvestera så att man kan behålla en god effekt och en god produktion av el. I vår reservation om energibeskattningen har vi tagit upp en särskild egendomlighet som ligger i att man har en koldioxidskattebefrielse för torven. Torven betraktas av de flesta bedömare som ett rent fossilt bränsle och inte som ett förnybart bränsle. Eftersom jag själv kommer från , som har haft sin egen torvhistoria, vill jag verkligen inskärpa att man bör beakta just att även torven är ett fossilt bränsle. Det verkar väldigt egendomligt att ha en beskattning som skulle göra att man betraktar torven som en förnybar energikälla. Beträffande de reservationer som finns i betänkandet vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på att det finns en reservation nr 12 om skatt på avfall som står bakom. Jag har följt detta med framsynta förbränningsanläggningar för avfall . I har vi haft det som en del i fjärrvärmeanläggningarna . Man har successivt kunnat utveckla anläggningarna så att de också är mycket miljövänliga. Om man jämför med andra alternativ att ta till vara avfallet ter det sig synnerligen egendomligt att man skulle börja lägga skatt på avfallsförbränning så att det kommer fram andra sämre miljölösningar. Jag vill för egen del väldigt starkt varna för att man börjar umgås med tankar på att lägga skatt på avfallsförbränning. Med det överlämnar jag ordet till nästa talare. 144 (): Det behövs sannerligen energi för att så här långt fram efter ett antal behandlade betänkanden och med påskfirande i sikte orka debattera energi. De energifrågor som finns med i det betänkande vi behandlar rör bara delar i en stor och mycket fråga som handlar om hur den framtida energipolitiken ska se ut i och världen. Det är en omfattande fråga som måste diskuteras i sin helhet, varför jag nöjer mig med att bara kommentera några av de reservationer vi har i betänkandet. Växthuseffekten är ett stort problem. De allra flesta forskare är överens om att dagens utsläpp av växthusgaser leder till icke önskvärda effekter för jordens klimat och därmed hela mänskligheten. anser att det är viktigt att komma till rätta med de globala miljöproblemen men att inte snedvrida konkurrensen. Därför vill vi arbeta för att införa en gemensam koldioxidskatt inom EU och i förlängningen globalt. Svenska miljö- och energiskatter ska utformas på ett sådant sätt att svenska företag klarar av den internationella konkurrensen som de stimuleras att arbeta för en bra miljö. Men såsom all annan skattelagstiftning måste systemet för miljö- och energiskatterna bygga på tydlighet och enkelhet och vara långsiktigt hållbart ur tillväxtsynpunkt. är i princip för en grön skatteväxling genom att man delvis finansierar sänkta skatter på arbete med att höja skatter på energi och annat som belastar miljön. Men den skatteväxling som regeringen och dess stödpartier genomför är ingen riktig skatteväxling utan bara ett nytt sätt att öka hushållens skattebörda. Därför sade vi i samband med budgetpropositionen nej till den gröna skatteväxlingen. Jag vill i det här sammanhanget ta upp ett exempel som vi är starkt kritiska till. har man i den gröna skatteväxlingen avsatt 6 miljarder som var avsedda för kompetensutveckling. Men de ligger fortfarande och skvalpar i statens kassa, och man har tänkt börja använda dem till andra saker i stället. Vi menar att det kan anses som ett bedrägeri mot dem som har betalat högre energiskatter men som inte har fått något i gengäld. Jag yrkar bifall till vår reservation nr 2. Jag vill övergå från de stora övergripande frågorna till en lite mer jordnära detalj. Det gäller enhetliga och långsiktiga spelregler för jordbruksföretagarna så att de kan känna framtidstro. Skattebelastningen medför att det svenska lantbruket har sämre konkurrensvillkor än lantbruket i andra länder på flera områden. anser att det är viktigt att minska användningen av fossila bränslen för att minska koldioxidutsläppen. Vi anser därför att lantbruket borde få ekonomiska incitament för att öka användningen av förnybara alternativ. Vårt förslag är att man inför skattelättnader när man blandar in förnybara drivmedel i diesel. anser att den genomförda sänkningen av skatten på dieselolja som används i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk bara ska gälla i samband med inblandning av biobränsle. vill jag göra en efterlysning. lade fram sitt betänkande. När kommer propositionen? Allra sist vill jag tillönska alla en glad och förhoppningsvis varm påsk. 145 (): vill betona vikten av tydliga ekonomiska styrmedel som ger alla i vårt samhälle incitament att konsumera mindre energi och minska utsläppen av miljöpåverkande ämnen. Vi ser därför behov av ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs. En sådan kombinerad höjning av skatten på miljöstörande verksamhet och sänkning av skatten på arbete kallas grön skatteväxling. En ensidig skatteväxling begränsad till kan dock bli kontraproduktiv om andra länder inte genomför liknande åtgärder. Höjda skatter på till exempel energi kan leda till att energiintensiv industri lämnar och att denna produktion i stället sker i andra länder med mindre miljöhänsyn. En grön skatteväxling måste därför ha en smart utformning så att den potentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimal miljöpåverkan. bedömer det inte som lämpligt med ytterligare skattehöjningar på energi och miljöstörande utsläpp. I stället bör industrin stimuleras till investeringar som ytterligare minskar de negativa miljökonsekvenserna av produktionen. är övertygade om att en grön skatteväxling behövs på en europeisk nivå för att bevara konkurrensneutraliteten mellan olika länder. bör verka för gemensamma miniminivåer för beskattning av miljöstörande verksamhet inom EU. En sådan utveckling skulle leda till att svenskt näringsliv skulle få stora konkurrensfördelar tack vare den anpassning som har gjorts i för att minska utsläppen av miljöfarliga ämnen. I EU-sammanhang har den tyvärr motverkat ambitionen med en ökad miljörelatering av skattesystemen genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete. Då kan både en bättre miljö och en ökad sysselsättning uppnås. På grund av höga skattetryck är det enligt uppfattning angeläget att sänka skatterna, särskilt på arbete. Därmed stärks sysselsättningen långsiktigt och skattesystemets tyngdpunkt förskjuts mot en allt större andel miljörelaterade skatter. Argumenten för en grön skatteväxling kan således tillämpas i ett sammanhang där skatter sänks i stället för att man, som den nuvarande majoriteten gör, låter skatteväxlingsresonemangen leda till ett allt högre skattetryck. De frågor som Socialdemokraterna, föreslår under benämningen grön skatteväxling leder till höjd beskattning för hushållen utan att påverka miljöbelastningen. Den förda politiken drabbar samhällsekonomin asymmetriskt, vilket kan få stora negativa konsekvenser. Varken för de företag eller de hushåll som drabbas är exempelvis diesel eller bensin utbytbart mot mer arbete. Till detta kommer att skattehöjningar på el, bensin och diesel sker i då priserna på detta är mycket höga av andra skäl. Effekten blir ett fördelningspolitiskt hårt slag mot människor med låga inkomster som är boende på landsbygd och har små möjligheter att välja en annorlunda livsstil än vad de har. För företag i servicesektorn höjs även elskatten. I stället för höjda skatter behöver sänkta skatter. anser därför att regeringens så kallade skatteväxling är felaktig för företagens, hushållens och miljöns skull. Givetvis står jag bakom samtliga våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation nr 3. 146 (): Energibeskattningen är en viktig fråga. Den lägger vid sidan av prioritering av energisatsningar grunden för vår produktion, våra boendekostnader och vår miljö. Det är därför önskvärt att finna en så bred politisk bas som möjligt i beslut i de här frågorna. Här krävs långsiktighet. I budgetförslag redovisar vi våra synpunkter på energiområdet. Vi har därför valt att i särskilda yttranden redovisa vår ståndpunkt, som givetvis inte har ändrat sig men som ändå redan har behandlats av . Det gäller exempelvis dieselbeskattningen inom jord- och skogsbruket, där vi anser att skatten ska ligga på EU-nivå . Det gäller också slopandet av skatten på handelsgödsel. Vi avvisar också majoritetens höjningar på bensin- och dieselskatter samt fordonsskatten. Vi ser det här som en direkt fiskal åtgärd, långt ifrån de diskussioner om skatteväxling som förs av majoriteten. En skatteväxling kräver ju alternativ, och det saknar vi här. Det majoriteten kräver är: Mer pengar eller sluta kör bil! I många av landets bygder finns bara bilen som transportmedel. Slaget mot landsbygden i majoritetens alternativ är förödande. Vi vill också styra förbränningen av avfall så att det blir mer lönsamt att sortera det. Alla möjligheter att påverka klimatsituationen i positiv riktning måste tas till vara. Om de tekniska möjligheterna finns för att få fram mer miljövänliga drivmedel ska inte skattemässiga skäl lägga hinder i vägen. I frågan om inblandning av RME är situationen sådan att en ökad inblandning kan ske om man tillämpar bestämmelserna mer smidigt. Det gäller alltså skatteklassad diesel och RME var för sig. Utskottet framhåller att frågan är ständigt aktuell, och att något tillkännagivande inte behövs. Jag delar inte den uppfattningen. Om möjligheterna finns för att bidra till förbättrad miljö snabbt så bör vi ta dem omgående. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 11. 147 PER (): Det finns mycket att säga om energiskatterna, men jag ska försöka begränsa mig. Jag vill börja med att konstatera och det har också sagts tidigare att det är med skatterna som vi betalar vår välfärd. De ska vara utformade så att de stimulerar till arbete, investeringar, utveckling och till minskade sociala orättvisor. Skatterna ska också bidra till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. I det betänkande som vi nu debatterar blir denna tudelning av skatternas roll väldigt påtaglig. Energiskatterna har till uppgift att finansiera samhällets kostnader för bland annat utbildningen, vården och omsorgen och övriga gemensamma funktioner som samhället vilar på. Men energiskatterna ska också bidra till en samhällsutveckling som i så liten grad som möjligt tär på ändliga resurser och minimerar skadliga utsläpp. kunde vi höra att isen på smälter i en allt snabbare takt. Det kommer i en första omgång att innebära att de floder som avvattnar bergsområdet kommer att svämma över och göra landområden nedanför obeboeliga. I nästa fas handlar det om att floderna torkar ut, och området blir av det skälet obeboeligt. Här hemma i har vi kunnat se att vi har drabbats av översvämningar i , i och hemma i . Där hotades också den anrika rätt påtagligt. Detta är klimatförändringar som de flesta experter är överens om har ett samband med utsläpp av växthusgaser. Det finns naturligtvis synpunkter i den andra riktningen, men jag vill peka på att en majoritet av experter och forskare anser att det finns ett klart uttalat samband här. Det var också därför som det med början i budgetpropositionen presenterades en strategi för grön skatteväxling. Målet är att åstadkomma en övergång till ett samhälle som i större utsträckning använder sig av miljövänliga och förnybara energislag. Skatteväxling innebär att skatter på miljöskadliga aktiviteter höjs och att skatten på arbete sänks. Det innebär inte någon upptrappning av det totala skattetrycket, som det har sagts tidigare i debatten. Det är ett felaktigt påstående. Genom energi- och miljöskatter sätts ett pris på miljön. Det blir dyrare att släppa ut föroreningar till luft och vatten. Hushållen motiveras ekonomiskt att välja miljövänligare produkter och resurssnålare livsstil. Företagen stimuleras till att utveckla mer miljövänlig teknik. De energi- och miljöskattehöjningar som har genomförts tidigare inom ramen för den gröna skatteväxlingen har haft sin tyngdpunkt på el och uppvärmningsbränslen, och påtagliga effekter har kunnat märkas. På värmeområdet har det lett till att användningen av biobaserade bränslen har ökat kraftigt. Man har börjat använda olika former av värmepumpar. oljeberoende har minskat tack vare detta. Inom industrin har det skett stora energieffektiviseringar . Tyvärr har vi inte kunnat se samma positiva utveckling inom transportsektorn. Det prognostiseras till och med att den sektorn kommer att öka utsläppen av växthusgaser . Det är skälet till att transportsektorn nu får bära en större del av den gröna skatteväxlingen. Som ett ytterligare inslag, utöver grön skatteväxling, för att påverka utvecklingen mot en miljövänligare energianvändning har vi också fått en handel med utsläppsrätter och gröna elcertifikat. Jag har valt att inleda den här debatten med några ord om vårt gemensamma ansvar för miljön. Detta med anledning av att det hänger så nära ihop med de energi- och miljöbeskattningar som vi nu behandlar i betänkandet. I de borgerliga reservationerna till majoritetens förslag finns miljöansvaret pliktskyldigast inskrivet. Det känns bra att vi är överens om synen på och vikten av ett långsiktigt hållbart samhälle. Men när jag fortsätter att läsa reservationerna så blir jag mer betänksam. avvisar för sin del tanken på skatteväxling, och det gör flera också. De pläderar dessutom i sin reservation på ett sätt som enbart kan tolkas som en press nedåt på energi- och miljöskatterna. Jag tycker inte att det är helt trovärdigt att å ena sidan prata om ansvar för miljön och å andra sidan försämra styrverktygen. vill inte heller gynna förnybara energikällor. Deras skrivning om att energiproduktionen ska klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav faller därmed som en stor, tung sten till marken. Det är lika bra att ställa en fråga till här. Har ni några andra styrmedel som skulle vara effektiva är jag beredd att lyssna på de förslagen. Jag vill gärna höra hur de ser ut. Jag kan inte tolka det annorlunda än att vill ha en skatteharmonisering inom EU. Att de i det sammanhanget angriper oss socialdemokrater för vår syn att beslut om skatter ska fattas i den svenska har jag full förståelse för. På den här punkten är vi socialdemokrater och ni i oense. Vi har inte samma uppfattning. Däremot har jag svårare att se hur den framtida alliansen, som det har pratats så mycket om , ska kunna fungera med det påhopp som i samma andetag gör på . Men det får väl alliansen göra upp inbördes. Jag har för min del ingen anledning att lägga mig i den debatten. Men man skulle ju kunna tolka den här skrivningen så att när det gäller skattepolitiken höll alliansen fram till dess att vi kom in på energi- och miljöskatter. Där föll den. Även pläderar för en ökad skatteharmonisering. De skriver i sin reservation att det visat sig omöjligt på grund av ett fåtal länders blockering att driva igenom till exempel en gemensam miniminivå för koldioxidskatter. Jag vill i det sammanhanget bara erinra om att energiskattedirektivet faktiskt innehåller en minimiskatt för el, mineraloljor, kol och naturgas. Det har inte varit omöjligt. Man har minimiskatter i det här avseendet. Det mesta av det som tas upp i motionerna och i reservationerna är föremål för utredningar eller bereds i . Jag avser näringslivets energibeskattning, vägtrafikbeskattningen och frågan om förnybara bränslen såväl vad gäller tillgänglighet som beskattning. Också frågorna om skatt på avfall, handelsgödsel och bekämpningsmedel bereds. Det pågår också en utredning med uppgift att se över regionala effekter av grön skatteväxling. Utskottsmajoriteten anser att dessa beredningar bör avvaktas innan ytterligare åtgärder vidtas. När det gäller de förslag som läggs fram i motionerna och som inte är föremål för beredning har tidigare fattat beslut, och vi finner ingen anledning att ompröva dessa beslut. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 148 () replik: Det finns miljöfrågor på global nivå, på europeisk nivå och på nationell nivå, och vi kan här bara avhandla en. Jag ska berätta att efter det budgetförslag som kom lät jag göra en utredning om vad den så kallade gröna skatteväxlingen har inneburit för en vanlig tvåbarnsfamilj. Resultatet presenterades på debattsidan i .