prot · GS0986 · 2005-03-08 00:00:00 — Det är inte riktigt så att de kommer hit för att interpellera . Jag vet inte hur det formellt ska gå till. (TALMANNEN: ger just möjlighet för kammarens ledamöter i allmänhet att gå in i debatten. Jag tycker att argumentet inte bör vidhållas.) Det är mycket bra, herr talman. Vi får kanske vänta till dess att vi får en ny regering för att de ska interpellera ministrar, men okej. Jag frågade: Varför vänta så mycket? Vi har i erfarenheter som i , i och på andra ställen. De visar att man kan åstadkomma mycket goda resultat om man gör saker och driver en konsekvent aktivitetslinje. Socialbidragskostnaderna har minskat med och fram och 2004. Vi kan räkna på olika sätt. I minskade de , och i minskade de . Om hela landet hade gjort som man har gjort som i hade vi sparat . Men kronorna är inte det viktiga. Vi hade säkerligen sparat mycket sociala problem, och människorna hade mått bättre. Jag vet inte om är så bra som exempel. Men hade vi gjort som i hade vi sparat 3,6 miljarder. Det borde vara intressant för finansministern men också för alla andra. Det är väldigt påtagliga resultat. Där finns erfarenheterna. De finns i , i och på många andra ställen. Varför vänta för att börja på riktigt med den reform som jag tror är brådskande? Den är kanske inte brådskande för de flesta människor i . Men den är brådskande för de människor som är mest utsatta. Vi måste göra så mycket vi kan för att hjälpa dem att komma i gång och att lämna utanförskapet bakom sig. Vi skulle vilja dokumentera de konkreta exemplen. Varför saknar vi underlag för att kunna gå vidare mer omgående? Varför väntar vi så mycket? Ni väntar faktiskt till efter valet. Kanske är det då en annan regering. Det låter lite som: Vi vill inte göra något . Därför tillsätter vi en utredning, och då slipper vi att göra något. Man borde börja redan det här året. 31 (): är besvärad av att fler deltar i debatten. Låt mig återkomma till det allra sist i mitt anförande. Det är väl utmärkt att man kan få många synpunkter i en sådan här debatt och inte enbart stå ensam och försöka övertyga en minister? I interpellationen står det klart och tydligt. Jag citerade det förut, och jag gör det igen. Det står: Denna ersättning bör överstiga socialbidragsnormen för en vuxen person men understiga nivån för de lägsta avtalsenliga lönerna på arbetsmarknaden. Sedan säger att detta inte handlar om att undergräva kollektivavtalen. Goddag yxskaft det skulle man kunna säga att han svarar i det sammanhanget också. Och vad gör egentligen ? Jo, jag känner igen en del formuleringar. börjar den socialdemokratiska själen trots allt långt inunder den grå ytan att vakna. Men vad är det utredaren ska göra? Jo, utredaren ska enligt svaret lämna förslag som syftar till att stärka arbets- och kompetenslinjen genom högre krav på aktivitet och stärka de ekonomiska drivkrafterna för arbete. Kan inte i ett av de inlägg som han har kvar ändå redogöra för hur man utan att ifrågasätta kollektivavtalen stärker de ekonomiska drivkrafterna för arbete i det här sammanhanget? Handlar det om att sänka socialbidragsnormen, eller vad är det i så fall vi talar om? Det vore intressant att veta för tydlighetens skull. Avslutningsvis är det intressant att såväl som ler och skrattar lite när man nämner sex timmars arbetsdag med bibehållen lön. Det är ett av de krav som jag tror är helt nödvändiga för att vi ska kunna komma till rätta med arbetslösheten. Vi har många andra. Allra sist vill jag, för att inte ska känna sig obekväm alltför ofta, utmana honom på en politisk debatt. Du och jag träffas i Folkets hus som jag har varit bosatt precis vid sidan av när du vill! Du väljer datum. du den utmaningen? Du har en chans att säga ja. 32 (): Jag noterar att är obekväm med och inte kan stå upp för det han säger: De har fått en fuskarmentalitet, de lever på bidrag, tittar på tv och käkar halalkött. Det är svårt att lita på en person som säger så offentligt och sedan står här och debatterar med statsrådet och säger att han bryr sig om de här människorna och månar om deras situation. Det är synd att inte vill kommentera det. Det är också uppenbart att detta både undergräver kollektivavtalen och kommer att leda till lönedumpning i den kommunala sektorn. Om det finns en massa nödvändiga samhällsnyttiga jobb som behöver göras så kom med, , och ge oss stöd i de satsningar på kommunerna som vi gör! Då kan vi anställa fler för att just göra de här nödvändiga samhällsinsatserna. Dessutom är ett sådant här sätt att resonera tillväxtfientligt. Det är det här som förvånar mig. Man bör fokusera på individerna och på vilken utbildning och vilka erfarenheter de har, matcha dem med de jobb som finns och kanske ge lite extra utbildning som kan kräva ett eller ett och halvt år. Då kan de få jobb utifrån de erfarenheter som de har. I stället vill att de ska kratta löv och ta hand om äldre. Det är jobb som i och för sig ska göras också, men som vi har kommunalarbetare till. Det är inte en tillväxtvänlig politik, ! En civilingenjör ska inte kratta löv. Han ska helst bli civilingenjör. Det är det synsättet som jag tycker ska prägla oss när vi försöker förbättra politiken på området. 33 Statsrådet (): På sätt och vis gäller det här trovärdighet. Vi har inte den minsta vilja i världen att undergräva kollektivavtal, säger ni. Ska vi tro på det? Ska vi tro på det efter vad ni gjorde i Vaxholmsfrågan? gick då ut och sade i mycket hårda ordalag att detta var en pyrrhusseger och att man förvägrade lettiska fattiga arbetare att komma till och konkurrera under kollektivavtalen. Jag ser ett mönster, och det är att er arbetsmarknadspolitik förskräcker. Jag tror inte alls att jag har särskilt fel om jag säger att det bakom detta finns en dold dagordning och att den heter pressa ned kommunalarbetarnas löner! Jag tror inte att det finns någon lösning på hur det här ska se ut, men om kan hitta en sådan så är han välkommen att försöka presentera den. Som det nu ser ut är det ändå samma strategi som i Vaxholmsfrågan, nämligen att pressa ned kommunalarbetarnas löner. Det är det som gäller. Den andra frågan som jag tog upp tycker jag har en poäng. Den gäller det hushållsnära tjänsterna. Detta speglar också en del av människosynen. Vi står för en politik där vi säger att de som har socialbidrag bör få möjlighet till praktik, till utbildning och framför allt också till att få den kompetens som de ofta har med sig från sina hemländer översatt till riktiga betyg som gäller här hemma i . Vi ska motverka diskriminering så att de verkligen kan få jobb också. När vi står för den politiken så är politik att de ska ta tunnelbanan in till och tvätta och städa åt de rika där. Det är faktiskt en skillnad i synsätt. Därför är detta en diskussion som är intressant på mer än ett sätt. Jag har absolut inga bekymmer med att ställa ökade krav på motprestation i olika former. Arbetslinjen ska gälla. , som använder som exempel, är en del av storstadspropositionen. Det är en del av den satsning som vi gjorde och som för övrigt var emot. Jag antar att ni nu har ändrat er i det avseendet. Ska vi vänta på att minska socialbidragstagandet? Nej, vi har minskat det . Vi fördubblar det inte, som när borgerliga regeringar sitter. Vi halverar det nästan. Men har vi en tendens till en ökning, och det beror på att vi har svårt med arbetsmarknaden. Därför måste vi sätta in alla åtgärder som vi kan från regeringens sida och från samarbetspartierna sida för att verkligen lyfta upp sysselsättningsfrågan och arbetsmarknadsfrågan. Hur ska vi göra med just den här delen? Det var det som var inne på och bad mig utveckla. Det gällde också socialbidragen. Jag tror att ett bekymmer är att och dess arbete borde renodlas. Jag tycker att de som bara är arbetslösa men som inte har några andra bekymmer inget missbruk, inga psykiatriska problem och som inte är hemlösa egentligen inte borde hanteras av . De borde hanteras av försäkringskassa och arbetsförmedling. Om man får en sådan lösning, som i så fall är en ganska stor reform, så avlastar vi kommunernas socialtjänster så att de kan arbeta med det som de är bra på. Man får också in den klientgruppen i arbetsmarknadspolitiken i stället så att de kommer att erbjudas utbildning, praktik och kompetenshöjande åtgärder i mycket större utsträckning än vad som är fallet. Det är faktiskt ett bekymmer att de som har socialbidrag erbjuds denna typ av åtgärder i alldeles för liten utsträckning. Det beskriver vi i de direktiv som vi alldeles har skickat ut till en utredare och som han ska försöka arbeta vidare med. 34 (): Jag fick inte något svar, ministern, på frågan om varför ni väntar så mycket. Det skulle vara intressant att veta. Du säger att det vände och att socialbidragskostnader och antalet socialbidragstagare att öka. Men inte överallt! I har vi till exempel och , där man har tagit modell. Där minskar socialbidragen ganska kraftigt. Till och med under dåliga tider eller inte så goda tider kan man alltså göra mycket. Därför hoppas jag att du förklarar för dem som lyssnar och för dem som kanske väntar på att ni gör något varför ni väntar så mycket. Det går ju att förändra . Svara på det, snälla du! När det gäller och bibehållen lön så är det med sådana idéer som det slutar som det gör i alla de kommunistiska diktaturer som min vän här är vän av. Därför går det så illa. Du kan fortsätta med detta, men jag hoppas att du aldrig får makten i och kan förverkliga den här typen av idéer. Vad gäller ditt debatterbjudande så väntar jag faktiskt på svar från om att debattera de här frågorna. Om han inte vågar ställa upp så kan jag kanske tänka på ditt mycket trevliga erbjudande. Du citerar gång på gång en intervju som är anmäld till , och det vet du. Det har skickats ett mejl, och det är publicerat. Du använder en intervju som är anmäld för att vara fejkad, och du har inga betänkligheter. Det säger mycket mer om dig än vad det säger om någon annan. Du borde åtminstone vänta till dess att säger något om intervjun. Var lite mer försiktig! Var lite ärligare! Vänta lite med att kasta smuts på andra. 35 Statsrådet (): Jag tycker att det har varit en intressant diskussion. Låt mig bara säga en sak om det här sista med kommunisthistorien. Vad jag vet har genomfört en arbetstidsförkortning. Jag vet inte om det är en kommunistdiktatur. Det skulle vara intressant för att höra. Det jag vet om kommunistländerna är att de inte precis utmärktes av arbetstidsförkortningar. Det var snarare så att man fick jobba ihjäl sig. Jag tror att också kan tycka att det var ett övertramp. Jag tycker att det har varit en intressant diskussion på många sätt. Jag vill bara återigen klargöra vad som är regeringens linje här. Vi vill göra en socialbidragsreform. Det finns ingenting som hindrar att man kommunalt tar steg i denna riktning när man ser positiva exempel från andra håll när det gäller det som är ute efter. När det finns positiva exempel kan man faktiskt ta till sig dem kommunalt också. Men om staten ska försöka göra om i sina system är det ganska stora saker som vi i så fall måste ge oss på. Tillgången till arbetsmarknadspolitiska åtgärder och gränssnittet mellan , det vill säga kommunerna, och och Ams, det vill säga staten, är några av dessa saker. Det tar att reda ut detta. Dessutom tror jag nog att debatten har gett prov på att det här är svårare än man kan tro. Vi har ju tidigare varit inne på riskerna för att pressa ned lönerna för dem som utför en del av de arbeten som det verkar som om skulle vilja att socialbidragstagare i stället ska göra. Där ser man att frågan är lite mer komplicerad än vad man i förstone kan tro. Om man ska göra en socialbidragsreform behöver man nog på sig för att reda ut detta. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:399 om hivsmitta 36 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att fler asylsökande genomgår hälsokontroller samt huruvida jag gör bedömningen att det är rimligt att testa asylsökande för tuberkulos och hiv. Antalet anmälda fall av hivinfektion låg på en relativt nivå med omkring 250 fall . har det emellertid skett en kraftig ökning av antalet nyupptäckta fall i . rapporterades 379 fall av hivinfektion. Den största ökningen har skett bland nyanlända heterosexuella personer från högendemiska områden. Flertalet var smittade redan före ankomsten till . Den inhemska spridningen av hivinfektion har däremot inte ökat. Det finns dock en rad omständigheter som talar för att det finns en risk för spridning även i det svenska samhället, bland annat den kraftiga ökningen av antalet fall av sexuellt överförbara sjukdomar. rapporterades omkring 420 nya tuberkulosfall varav ca 300 fall rapporterades i den utrikes födda befolkningen, främst bland personer från områden som även är drabbade av hög hivprevalens. genomförde en särskild session med fokus på hiv/aids-situationen i världen. Vid sessionen beslutades även att en global hälsofond skulle skapas i syfte att förhindra den globala spridningen av hiv/aids, men även spridning av tuberkulos och malaria. För att följa upp den deklaration som antogs i FN tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Hiv/aids-utredningen överlämnade sitt betänkande Samhällets insatser mot hiv/STI (SOU 2004:13). Betänkandet innehåller förslag till en samlad nationell strategi för hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Att uppmärksamma behov av smittskyddsåtgärder, till exempel att vid behov erbjuda provtagning för hiv och tbc, ingår för asylsökande i den hälsoundersökning som landstingen är skyldiga att erbjuda samtliga asylsökande enligt en överenskommelse mellan staten och om hälso- och sjukvård för asylsökande. Alla nyanlända personer ska enligt överenskommelsen på frivillig basis erbjudas hälsoundersökningar eller hälsosamtal efter det att de har fått bostad i eller registrerats av . Hur stor andel som i praktiken genomgår hälsoundersökning varierar över landet och . Andelen förefaller dock till stor del vara beroende av vilka rutiner och resurser som finns, främst inom landstingen. Enligt en uppföljning som genomfört avseende hälsoundersökningar genomförda var antalet på många håll lågt eller mycket lågt. Utvärderingen visade dock att de allra flesta av dem som erbjuds en hälsoundersökning också genomgår en sådan. Att inte samtliga asylsökande genomgår hälsoundersökningar är naturligtvis inte tillfredsställande vare sig för den enskilde eller för samhällets smittskydd. Det har emellertid tagits initiativ i syfte att förbättra rutinerna kring hälsoundersökningar för asylsökande. Till exempel höjdes ersättningen till landstingen för vård av asylsökande i samband med att överenskommelsen mellan staten och förnyades . Utredningen om mottagandevillkor för asylsökande (UD 2002:05) har även haft i uppdrag att ta ställning till hur direktiv /9/EG om miniminormer för mottagandevillkor för asylsökande i medlemsstaterna ska genomföras i . I utredningens uppdrag ingick bland annat att ta ställning till om en bestämmelse om obligatoriska hälsoundersökningar bör införas i svensk rätt. I sitt betänkande (SOU 2003:89) föreslog utredningen bland annat att landstingens skyldighet att erbjuda hälsoundersökningar ska regleras i lag. Enligt överenskommelsen mellan staten och är landstingen skyldiga att erbjuda samtliga asylsökande en hälsoundersökning, och denna ska inkludera relevanta smittskyddsåtgärder. Jag instämmer till fullo i överenskommelsens intentioner. Det är viktigt, inte minst för de asylsökandes egen skull, att hälsoläget klarläggs, också med avseende på hivinfektion och tuberkulosinfektion. Om någon tackar nej till undersökning och misstanke finns att den enskilde bär på allmänfarlig sjukdom, bör man i enlighet med smittskyddslagens grundtanke om frivillighet först föra en dialog om skälen till detta. Uppnår man genom dialogen inte att personen i fråga accepterar att testa sig kan smittskyddslagens bestämmelser om tvångsundersökning komma i fråga. Sammantaget pågår såväl en bred översyn av samhällets insatser mot hiv/aids som en diskussion om att på frivillig väg få till stånd hälsoundersökningar för samtliga asylsökande som så önskar. Dessa förslag bereds inom . 37 (): Jag vill börja med att tacka folkhälsominister för svaret. Det var ett innehållsrikt svar, men för den skull finns det en del frågor om de här problemen som man kanske behöver diskutera. Anledningen till den här interpellationen är att det tillfälliga, sammansatta utrikes- och socialutskottet arbetar på ett betänkande rörande globala smittor med inriktning på hiv/aids och fågelinfluensa. Karaktären på det betänkandet är mer globalt, och tillhör man då socialutskottet, som jag gör, dyker det upp nationella frågor kring de här hivinfektionerna. Man ska ändå komma ihåg att även om vi har ett globaliserat samhälle påverkas ju av detta förhållande. Även om antalet hivsmittade har hållits på en relativt låg nivå, har det, precis som ministern framhöll i sitt inledningsanförande, skett en ökning av antalet nyupptäckta fall i . Det finns skäl till att öka beredskapen och medvetenheten totalt kring hivinfektioner på olika plan. Ett annat konstaterande man kan göra är att den här ökningen av antalet smittade personer gäller sådana personer som är smittade före ankomsten till . Då kommer jag in på den fråga jag hade om hälsokontroller för asylsökande. Det är det ena. Det andra gäller anknytningsfallen. De är faktiskt är ett ännu större problem, men det tänkte jag ta upp i mitt nästa inlägg. Folkhälsominister och jag är överens om att det erbjuds hälsokontroller till asylsökande och att man i samband med dessa, om så erfordras, utför hiv- och tuberkulintest. Tuberkulintest sker , och på dem som är gör man en lungröntgen. När man väl får tag på de människor som ska komma på hälsokontrollerna kommer en del. kan man uppnå riktigt bra statistik, kanske . Men sedan är det precis tvärtom, och det blir väldigt stora problem här. Jag tror att ett stort problem ligger hos och hos dem som ska kalla. Det kanske inte alltid fungerar däremellan. Ett annat problem är att asylsökande rör väldigt mycket på sig. Man flyttar runt till varandra och meddelar inte vart man flyttar. Man flyttar hit och dit. Det är väldigt rörligt på det området. Jag vill därför ta upp frågan om man ändå inte skulle göra de här hälsokontrollerna obligatoriska. Jag vill inte som kollegan socialdemokraten ha obligatoriska hivtest, men jag undrar varför man inte kan sätta ned foten och ha obligatoriska hälsokontroller. Därigenom kan man ta upp med vederbörande vilka test som är lämpliga för just den personen. 38 Statsrådet (): Jag tycker att det är en bra fråga har ställt. Jag tycker också att det finns en hel del skäl till oro. Utgångspunkten är att vi nu har ett ganska lågt antal nyupptäckta fall av smitta i generellt sett. Det rör sig om kanske 300400 , vilket internationellt sett är väldigt lågt. vet vi att spridningen av andra sexuellt överförbara sjukdomar, exempelvis klamydia, går väldigt snabbt. Vi slår nästan rekord månad för månad i antal nyupptäckta klamydiafall. Det talar för att riskbenägenheten, kanske framför allt bland ungdomar, när det gäller sex helt enkelt har ökat och att detta med att man ska skydda sig vid tillfälliga sexuella förbindelser inte längre finns i medvetandet. Om hiv väl kommer in i den gruppen talar detta för att risken finns att vi får en väldigt snabb spridning av hiv i ungdomsgruppen. Detta är en av utgångspunkterna i beredningen av den hivproposition vi nu håller på att ta fram. Om man granskar siffrorna kan man se att precis som säger ligger ökningen av antalet nyregistrerade fall huvudsakligen på dem som smittats utomlands och kommit till , alltså i huvudsak asylsökande. Där finns ökningen. Utöver detta finns förmodligen också ett stort mörkertal när det gäller anhöriginvandringen, alltså de som inte går igenom asylprocessen på samma sätt, vilket också var inne på. Jag tror att man måste gå på detta på ett par sätt. För det första tror jag att man ska slå fast att asylsökande måste få en hälsoundersökning. finns det en överenskommelse mellan och staten som säger att detta ska erbjudas, men siffrorna ligger ned emot och för att det här erbjudandet verkligen ges jag tror att det var när man tittade på det 2002 vilket är helt oacceptabelt. Avtalet säger att alla faktiskt ska erbjudas en hälsoundersökning, och om man väl genomför det, det vill säga att alla erbjuds, visar det sig också att de allra flesta antar erbjudandet och blir undersökta. Jag tror att det är av dem som får erbjudandet som också säger: Javisst, det är klart. Ett av bekymren är alltså just att denna överenskommelse inte verkar fungera. finns ett förslag om att överenskommelsen mellan staten och ska lagfästas, och det tycker jag är ett väldigt bra förslag. Det bereds också inom , som har hand om den här frågan. Detta är viktigt. Naturligtvis är det viktigt för den enskildes skull att han eller hon får en hälsoundersökning, men det är också viktigt för andras skull som löper risk att smittas. Det är naturligtvis också viktigt att man får tillgång till medicin och behandling. Om vi nu lyckas genomföra att alla blir erbjudna hälsoundersökning är frågan för det andra vad man ska göra med dem som säger nej, som inte vill. Det är delvis en akademisk fråga som sagt ställer upp. Men då har vi faktiskt en möjlighet i gällande smittskyddslag. Om det finns misstanke om att någon bär på en allmänfarlig sjukdom kan man använda sig av tvångsundersökning. Då gäller samma lag i det här fallet som alltid gällt tidigare. Den utgången tycker jag redan finns underliggande. Jag tror alltså att får vi väl detta på plats, det vill säga en bättre ordning när det gäller att alla som kommer hit och söker asyl också erbjuds hälsoundersökning, kommer en stor del av det mörkertal som vi misstänker finns att kunna minska så att vi kommer till rätta med det. 39 (): Jag instämmer i att får man väl tag på människor säger de flesta: Ja tack, jag kommer. Men det finns ändå grupper som kommer till , unga friska killar till exempel vi har stora sådana grupper i just nu som inte har ett dugg intresse av att komma till hälsokontroller. Det finns säkert andra också. Det kanske är just de grupperna man vill komma åt, som man tror går och bär på olika smittsamma sjukdomar. Hälsoministern tog upp klamydia. Det är ju det första man tänker på när man vet hur det vevas runt i samhället med de smittsamma sjukdomar som finns runtomkring. Det är därför jag är inne på detta med att hälsokontrollen ska vara obligatorisk men inte själva testet. Det ska framkomma . Det andra problemet är de anhöriga och anknytningsfallen. De vuxna personer är hänvisade till vårdcentralerna, och jag måste nog säga att jag inte tror att vårdcentralerna är så intresserade av att utföra de här hälsokontrollerna. Det är också få som kommer dit. Kanhända vore det bättre att de redan etablerade flyktinghälsorna även fick ta hand om de personer som kommer som anknytningsfall. De får ju redan ta hand om barnen, och då är det mycket bättre att man samlar upp de här människorna på ett enda ställe dit andra människor är vana att komma. Det finns också sådana önskemål. Jag har ringt runt lite till hälsor, bland annat där man säger öppet att detta är ett sätt att lägga över det, såsom jag har sagt, förutom att göra det obligatoriskt. Anledningen till att jag är så bekymrad, om vi går ifrån hiv, är tuberkulosen. Tuberkulos är ett problem; vi får inte förneka det. Det finns slutna och öppna tuberkuloser, men det kan inte vara trevligt att känna en oro inom sig över att sitta på en buss, vara ute i en affär eller liknande och inte veta om man blir smittad av en person som har kommit hit och inte underkastat sig något test. Vi har utrotat den här sjukdomen i för länge sedan, och då tycker jag att vi politiker måste våga sätta ned foten och säga: Vi kräver vissa saker av er för att vi ska ha ett samhälle som inte får tillbaka sjukdomar.