prot · GS09124 · 2005-05-20 00:00:00 — Ministern pekar också på ett åtgärdsprogram för regelförenklingar för näringslivet som regeringen och stödpartierna har tagit fram och presenterat för . Löften från regeringen om regelförenklingar har stått som spön i backen. Ändå beräknas den totala samhällsekonomiska kostnaden vara häpnadsväckande för den här hanteringen. Det gäller då för företagen, för myndigheter och för andra. Min fråga till näringsministern blir därför: När kommer det konkreta tidsatta förslag som faktiskt kan omsättas i verkligheten, för historien förskräcker? 22 Näringsminister (): tar ansats i . Det är faktiskt lovande eftersom Wigforss är en av de stora tänkarna bakom framväxten av det moderna en tänkare som också var övertygad om att staten, regering och riksdag, har stora möjligheter att bekämpa arbetslöshet. Det är också socialdemokratins allra främsta uppgift. Vi är inte på något sätt nöjda. Men vi tillhör de bästa i . Få länder i har lyckats hantera den internationella lågkonjunkturen så pass framgångsrikt som vi har gjort, men vi ska fortsätta med att pressa tillbaka arbetslösheten och nå vårt mål om öppen arbetslöshet på vägen mot full sysselsättning. Det är roligt om också efter att ha läst känner att detta är en viktig fråga. Vad vi nu ser är den typiska utvecklingen på arbetsmarknaden när en ekonomi vänder från lågkonjunktur till högkonjunktur. Svensk exportindustri går oerhört starkt. Vi har ett bytesbalansöverskott som är större . då handlade det om sålde vi mer varor till världen än vi importerade från världen. Exportindustrin är alltså oerhört framgångsrik på tuffa globala marknader. Produktiviteten ökar, och de anställer inte så många människor av naturliga skäl eftersom de arbetar med att producera mer per arbetad timme. Det som händer är att det spiller över i investeringar. ökar svensk industri sina investeringar mycket kraftigt upp . Det i sin tur spiller över på servicesektorn. Vad vi nu ser, inte minst i , är hur servicenäringarna ökar. Det gäller då de som är riktade mot industrin IT, telekom, transporter, avancerade ingenjörstjänster och olika typer av tjänstesektorer som levererar till industrin. Vi har fått en ökning av den privata sysselsättningen . Men det räcker inte, tycker vi, utan vi måste komma mycket längre för att nå ned till öppen arbetslöshet. Men är det län och den stad som visar vägen i form av en ökning av sysselsättningen. Naturligtvis måste människor som hamnar i arbetslöshet ha bra åtgärder för att få möjlighet att efterfråga de nya jobben eller starta eget. Jag har redovisat vad staten gör för sina anställda för att man ska ha trygghet i den omvandlingen. Det är ingen lätt sak för individerna, men de har rätt att begära det stöd som de nu ska få. Det som undviker är frågan, som han själv formulerar det, om att försvarsnedläggningen är nödvändig. Ja, det är vi överens om, men måste inte staten då ta ett ansvar för att se till att de orter som är uppbyggda kring försvaret får en chans att överleva och att de människor som bor på de orterna kan känna framtidstro och framtidshopp? själv kommer från en del av som just har fått den typen av stöd, , där vi har statliga myndigheter utlokaliserade. Folk protesterade mot att myndigheter skulle flyttas från till den delen av landet. Det har varit bra och framgångsrikt för myndigheterna. Det har skapats en väldigt intressant arbetsmarknad i den regionen. Vi har rader av exempel i , och runtom i landet på utlokaliseringar. Det är en rimlig politik. Då måste man ta ansvar för personalen i som inte vill följa med, och det gör vi. Till måste jag säga att frågan är om har hängt med i utvecklingen på detta område. På bord ligger förslag om 291 konkreta förenklingar. På bord ligger till exempel en proposition om förenklad miljöprövning vid etablering av industrier. Det är en väldigt viktig förenkling som gör att leder till fler investeringar och fler nya jobb. 23 (): Jag skulle vilja säga två saker till statsrådet. Jag slutade inte med , utan jag läste också Fri eller dirigerad ekonomi? Där får man mera av recept på vad som behövs. Hur vi ska fördela köpkraften svarar på, och det är och med på också. Men hur vi får en kraftfull tillväxt i ekonomin, där rekommenderar jag läsning av version av bok. Då får man helt andra svar. Det borde man ha läst som fil. lic. i ekonomi. Sedan tar statsrådet upp frågan om vi ska ha utlokaliseringar och ta ansvar för nedläggning av jobben. Jag bestrider inte att staten där naturligtvis har ett ansvar. Men hur tar man det? Jag kan säga för del att vi inte tycker att det är något fel att förlägga ny statlig verksamhet ute i landet. Det kan man göra på massor av håll, om man har sådana jobb. Men det är inte detta det är fråga om den här gången. Jag tycker att man alltid ska pröva det, oavsett om det gäller , , och så vidare. Men det är inte det som regeringen har beslutat. Den här gången har regeringen beslutat att flytta jobb och åstadkommer därmed inte ett nytt jobb ja, kanske några och det drabbar en region och i det här fallet framför allt kvinnor. Om det hade varit så att vi hade haft den enorma tillväxt i som statsrådet talar om hade det inte varit några problem. Man kan alltid diskutera statistik, men tyvärr är den fortfarande uppåtriktad när det gäller arbetslösheten i . Jag tycker inte att vi ska ha en stor diskussion om det, det kan alltid diskuteras hur man mäter. Däremot är det en annan sak som är väldigt problematisk. Som statsrådet säger har vi en väldigt hög produktivitetstillväxt i den exportledda sektorn. Det går jag med på, så är det. svarade på en fråga direkt att den var . Men hur mycket är den då i den offentliga sektorn? Det är mycket svårare att mäta den, det är jag den första att medge, till exempel inom sjukvård och utbildning. Men, tyvärr, när han mäter den för får han den till . Detta är ett bekymmer. Vi har en tillväxt i exportsektorn som ligger på , men i den offentliga sektorn har vi ingen utveckling alls. Detta är ett stort problem. Det kommer att få effekter på sysselsättningen för kvinnor i , om man inte vidtar andra åtgärder. Det är dem som jag efterlyser. Jag tycker till exempel att om man ideologiskt inför en stopplag borde man se till att få en startlag det är klichémässigt, det inser jag. Men det är väldigt viktigt att se till att kvinnor får mycket lättare att starta företag inom de delar som är skattefinansierade och offentliga. I svaret ser jag tyvärr inte ens en antydan till förståelse för att sådana inlåsningar som vi har är ett problem. Vi måste göra väldigt mycket mer på företagsamhetens område för att inte få en dirigerad ekonomi, som statsrådet är en god exponent för. Det är i huvudsak genom Ams allt ska gå. Det är dit man ska gå om man ska få pengar. Men jag menar att vi måste se till att det blir lätt att starta företag. Det måste till och med bli lättare. Då kanske man måste göra andra saker, som jag får återkomma till. 24 (): Jag hänger med, näringsministern. Problemet är de ständiga löften om förbättringar som regeringen har levererat regelförenklingar, 3:12-regler och mycket annat som inte har infriats. Kostnaden för företagen, alltså vad den administrativa bördan kostar för företagen, har stigit kontinuerligt och stiger fortfarande. Det är det stora problemet. Det skapar en osäkerhetskänsla som är skadlig för svenskt näringsliv. Det är min poäng, och så är det. 25 Näringsminister (): Jag hoppas att ursäktar om jag börjar med att bemöta . Jag är inte på något sätt imponerad över arbete för förenklingar. Vi har lagt fram närmare 300 konkreta förlag på bättre service, kortare handläggningstider och nya arbetssätt för att förbättra företagarnas vardag. har lyckats klämma ur sig 14, varav nästan alla finns bland våra 300. Det visar väl att något större engagemang, kunskap och intresse för denna fråga inte finns hos . Vi samarbetar mycket intimt med dem som har kommit längst på det här området, holländarna som har jobbat , med att inte bara lägga fram konkreta förslag utan också sätta skarpa mål för vad vi ska nå efter det att förslagen är genomförda. Det kommer vi också att lägga fram förslag till om, skarpa målsättningar och uppföljningar så att vi når en för företagarna. Det här är inte något glamoröst arbete. Det är ett hårt, långsiktigt och målmedvetet arbete som behövs. Hos är man inte i någon större utsträckning beredd att ge sig in i något sådant. Det enda näringspolitiska förslag jag har sett från som är tydligt är att sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna och att förkorta a-kasseperioderna för arbetslösa människor. Där lägger ni hela bördan. Det är de som ska bidra till att förbättra för . Jag tror att det kommer att bli oerhörda svårigheter för er med det budskapet i det kommande valet. Till skulle jag vilja rekommendera en bok av . Det är läsning som mycket har påverkat utveckling, Socialismen inför verkligheten. Det är en grundbult för socialdemokratins syn. Det handlar om att ha insikten om att vi behöver både välfärdsprojekt, fördelning och rättvisa och ett sprudlande starkt näringsliv. Vi behöver både offentlig sektor som är stor och kraftfull för att kunna hjälpa människor och en marknadsekonomi som konkurrerar internationellt. Det är absolut min syn. Jag tror att dessa befruktar varandra. Det som är tråkigt med svensk borgerlighet är att man börjar tappa denna koppling, att befrukta näringslivet med god utbildningspolitik, god barnomsorg, god äldreomsorg. Det gör att människor vågar, orkar och kan vara aktiva och engagerade innovatörer i små och stora företag. Och tillbaka: För att vi ska ha en stark offentlig sektor behöver vi ett väldigt starkt utvecklat näringsliv. resultat är inte så tokigt. , då vi haft en socialdemokratisk regering, har vår tillväxt varit bättre än genomsnittet i och den europeiska unionen. kommer vi att ha dubbelt så hög tillväxt som de länder som ingår i eurozonen. Vi har starkare offentliga finanser än nästan alla andra europeiska länder. Vi har lägre arbetslöshet. Jag träffade en ungersk kollega . Dagen innan var jag till och träffade min tyska kollega. Jag träffar rader av kolleger från som vill veta vad det är som gör som gör att vi i europeiska sammanhang framstår som mycket framgångsrika. Det som de får höra från mig är: Vi är inte ett dugg nöjda. Vi måste vidare. Upp med sysselsättningen! Fortsätt att fördela rättvist! Därmed ser väldigt många europeiska länder som en vägvisare när det gäller att komma framåt. Den skandinaviska modellen är återigen en förebild för väldigt många. recept är att privatisera akutsjukhusen. Jag tycker att det är torftigt. Inte ger det några nya jobb. Det blir snarare rationaliseringar och färre jobb. Att det skulle vara lösningen på problemet med sysselsättningen tvivlar jag på. 26 (): Jag sade inte att en privatisering av sjukhusen skulle vara lösning. Men jag hoppar över det. Jag kan inte debattera på den nivån. Jag har också läst som skrev sin bok . Han var väldigt mycket befryndad med de andra ekonomerna som vi har nämnt här. Jag har uppfattat det så att recept inte har genomförts av Socialdemokraterna, utan det har blivit nästan bara fördelningsdelen jag tar tillbaka det. Hela Amstänkandet är ett led i detta. Jag har tre konkreta förslag. Vad kan man göra? Ni säger alltid att vi måste spara på annat. Men om man ska uppnå Wigforss idé om fler i arbete måste man vidta åtgärder. Mitt första förslag är: Slopa arbetsgivaravgiften för en person per företag. Det är ett väldigt konkret förslag. Det andra förslaget är att man åtminstone bör överväga och se till att göra de svarta hushållstjänsterna vita i stället. Det vore väldigt bra och skulle innebära en enorm utveckling för skattekraften, och det har man genomfört i andra länder. Det tredje förslaget är att man bör kunna avsätta vinstmedel i ett företag för framtida investeringar, alltså att föra över vinstmedel från ett litet företag till ett annat. Den här typen av näringspolitiska åtgärder hade gagnat, kanske inte Wallenbergsfären så mycket men väldigt många kvinnor som inte har så mycket kapital att de har råd att göra stora investeringar i början av sin verksamhet. 27 Näringsminister (): Det är roligt att har läst . Han har varit en verklig vägvisare för socialdemokratin. Om man ska peka på något ideologiskt och teoretiskt fundament som har utvecklat marxismen i en riktning som har gjort till ett av världens främsta välfärdsländer med ett av världens starkaste privata näringsliv är det just . Idén är ju att man måste låta näringslivet fungera under fria och goda villkor. Att socialisera är ingen klok idé. Däremot måste man med lag och med stark fackföreningsrörelse se till att värna människor, miljö och många andra viktiga delar i ett samhälle, och det tycker jag att vi har gjort ganska framgångsrikt i . har två starka kännetecken som ibland kan tyckas motsäga varandra. Vi har en stor och stark offentlig sektor och väldigt mycket marknad. Det är den svenska modellen. Vi är mycket mer avreglerade än de flesta andra länder när det gäller marknadsekonomin. Vi har väldigt lite hinder och få speciella regler. Om man jämför med exempelvis är det väldigt lätt att etablera sig i tjänstesektorn här. Men vi har en stor offentlig sektor, och den värnar vi socialdemokrater om. Vi tror att det är precis det som människor vill ha i ett modernt samhälle bra barnomsorg och bra skola. ökar antalet företagare kraftigt i . Det har blivit 10 000 fler. Vad tror att det beror på? Jo, man börjar se att det kommer lite mer efterfrågan. Industrin efterfrågar småföretagens tjänster. Människor börjar efterfråga mer produkter och tjänster. Då kan företagarna sälja. Vi genomför skattereformer när det behövs. Det var ju radikalt att avskaffa arvs- och gåvoskatten som vi gjorde . Vi har fått mycket uppskattning från familjeföretagare för detta. Det var en konkret åtgärd för att underlätta deras vardag. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:574 om ersättningsarbeten vid företagsflytt 28 Näringsminister (): har ställt flera frågor till mig som gäller vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska utflyttningstakten bland svenska företag och för att förbättra näringslivsklimatet för att underlätta för näringslivet att skapa nya arbetstillfällen. Den globalisering som pågår inom näringslivet medför stora utmaningar för . Tack vare vår tradition av att inte försöka hålla tillbaka utvecklingen och skydda icke konkurrenskraftiga verksamheter har vi en av världens modernaste industrier. Vi har en, i jämförelse med andra länder, lägre arbetslöshet och har vår BNP-tillväxt varit högre än genomsnittet i både EU och . Företagens internationalisering följer samma mönster som i andra industrialiserade länder. Enligt en rapport från ITPS finns inga belägg för att de företag som ökar sin utlandsnärvaro gör det på bekostnad av produktion och arbetstillfällen i . Tvärtom medför näringslivets internationalisering ökad produktivitet och FoU-intensitet i . Inriktningen för det fortsatta tillväxtarbetet presenteras i strategin Innovativa . Nivån på kunskapsinnehållet och förnyelsetakten i produkter och processer måste höjas. Regeringen föreslår därför i den forskningspolitiska propositionen att resurserna för forskning och utveckling ska öka med . De totala utgifterna för FoU uppgick till , vilket motsvarar av BNP. är därmed ett av de länder i världen som satsar mest på FoU. Jag vill även nämna utbyggnaden av högskolan. Högskolorna är mycket viktiga för att öka och bredda rekryteringen. Mot detta står en moderat politik, som har sagt nej till satsningar för att fler ska få tillgång till utbildning. har i sagt nej till etableringen av nästan samtliga nya högskolor. Regeringen genomför även steg för steg ett program för fler och växande företag som bland annat inkluderar en treårig nationell satsning för att öka intresset för entreprenörskap bland ungdomar, förstärkningar till och andra för att stimulera export hos små och medelstora företag, avskaffande av arvs- och gåvoskatten i samband med ett program för att underlätta generationsskiften i företag samt satsningar för att stärka möjligheterna till kommersialisering av forskningsresultat och innovationer. presenterades även ett omfattande handlingsprogram om 291 konkreta åtgärder som alla innebär att regler som berör företagen förenklas och att administrativa bördor minskar. Därutöver har kartlagt vilka områden som orsakar de största administrativa kostnaderna för företagen samt genomföra mätningar av dessa. Resultatet av mätningarna kommer att utgöra underlag för att sätta upp tydliga delmål för hur mycket företagens kostnader för att hantera dessa regelverk bör minska. Den globala utvecklingen tillsammans med den lokala och regionala nivåns allt viktigare roll gör att förutsättningarna förändrats. Många tillväxtfrämjande åtgärder vidtas därför inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen. Lika viktigt som att stärka förutsättningarna för små företag är också att värna om basindustrin. Regeringen arbetar tillsammans med företrädare för bas- och verkstadsindustri och dess fackliga organisationer för att utarbeta ett gemensamt program som avser att utveckla ledande positioner. Tillsammans med fordonsindustrin har regeringen utformat en satsning för att öka forsknings- och utvecklingsresurserna till bland annat produktionsteknik. Genom satsningen kommer både kompetens och produktionsmetoder att utvecklas och konkurrenskraften att öka. Målet är att skapa förutsättningar för att det långsiktigt ska finnas kvar en producerande industri i landet. Därutöver genomlyser regeringen även förutsättningarna för IT, telekom, bioteknik och läkemedel i . nämner även infrastrukturens betydelse. Regeringen har tillsammans med samarbetspartierna presenterat en överenskommelse om väg- och järnvägsinvesteringar för perioden 20042015. Totalt satsas på bland annat underhåll och nyinvesteringar i järnvägsnätet och i det nationella vägnätet. En översyn pågår även av förmögenhetsskatten. Bland annat övervägs att ersätta undantaget från skatteplikt för huvuddelägares aktier med ett tak för skatten. Frågan bereds inom . Jag vill även nämna att arvs- och gåvoskatten har avskaffats . De så kallade 3:12-reglerna, håller också på att reformeras. En del förändringar har genomförts. Ytterligare förbättringar som totalt kommer att ge i sänkt skatt till småföretagen kommer att genomföras . Slutligen vill jag även nämna de satsningar regeringen gör inom det arbetsmarknadspolitiska området. Bland annat föreslås att arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa ska få skatterabatt. Antalet platser med anställningsstöd ökar med 10 000 helårsplatser, vilket ger utrymme för 20 000 platser . Den kvalificerade yrkesutbildningen utökas med 1 000 platser, och ytterligare 2 000 platser skapas i arbetsmarknadsutbildningen med särskild inriktning mot bristyrken. Mot bakgrund av dessa åtgärder kan jag inte instämma i påstående att vi inte prioriterar arbete och tillväxt. Tvärtom visar detta att regeringen agerar i ett långsiktigt perspektiv för att skapa bättre förutsättningar för ett växande och konkurrenskraftigt näringsliv som klarar av att skapa nya jobb som bland annat kan ersätta de arbetstillfällen som försvinner. 29 (): har högkonjunktur, men den är inte strålande. Den går lite trögt, och frågan är hur länge den håller i sig. Det sade , vd för , när han presenterade sin västsvenska konjunkturindikator . Ja, hur länge håller högkonjunkturen i sig? Det är frågan. Och var finns de nya jobben, fru talman? Jag vill tacka för svaret. Det var fylligt och väl formulerat. Det tar upp en mängd olika områden som regelkrångel, forskningspolitik och skadliga skatter. Det är viktiga områden, men jag tycker att de konkreta åtgärderna i stor utsträckning lyser med sin frånvaro. Näringsministern talar också om en relativt sett låg arbetslöshet, som nästan 1,5 miljoner svenskar inte går till ett arbete och när bedömare från LO säger att den reella arbetslösheten är . Relativt sett låg arbetslöshet jo, jag tackar! Med den bedömningen måste jag faktiskt ifrågasätta näringsministerns grundförutsättningar för just denna debatt. Regelkrånglet har vi pratat lite om tidigare, men jag tar upp det igen. Undersökningar visar att regelkrånglet fortsätter att öka, trots regeringens omfattande utfästelser om förslag till förenklingar. Det kostar 4060 miljarder för företagen och ger en beräknad total samhällsekonomisk kostnad på häpnadsväckande , fru talman! Den borgerliga alliansen har lagt fram förslag som innebär en väsentlig minskning av företagens administrativa börda fram . Det är alltså tidsbestämda förslag. När det gäller forskningspolitiken behövs det satsningar, och den borgerliga alliansen har också här tydligt uttryckt att det behövs större satsningar med en tydlig inriktning på näringslivet. I interpellationssvaret talar näringsministern också om vikten av att satsa på basindustri. Jag delar uppfattningen att basindustri är oerhört viktig, men jag har svårt att kombinera näringsministerns uttalande med den politik som vänsterkartellen bedriver. Ni säger att ni vill satsa på basindustrin, som är extremt energiberoende, som ni höjer energiskatterna och stänger fullt fungerande och producerande kärnkraftverk. är det, fru talman, kvar tills vi stänger ett fullt fungerande och producerande kärnkraftverk, . Det är kvar! Hur går den ekvationen ihop, fru talman? I svaret berörs också infrastrukturpolitiken. Bra vägar och järnvägar är nödvändiga för tillväxt och utveckling i , och det är viktigt att har en regering som kan ta ett adekvat ansvar för infrastruktursatsningar. En järnväg i har inte samma effekt som motsvarande järnvägssatsning i , som jag kommer ifrån. Dessutom behövs ett bättre vägnät i som klarar av att möta industrins transportkrav. Det finns också ett avsnitt i interpellationssvaret som berör skadliga skatter. Det finns ett antal kvar. Förmögenhetsskatten som driver kapital ur landet enligt vissa bedömare 500 miljarder, andra säger 1 000 miljarder, är kvar och är en hämsko för tillväxt och utveckling i vårt land. Mina frågor till näringsministern blir: Hur ska regeringen förena satsningen på basindustrin när ni urholkar dessa företags konkurrenskraft genom höjda energiskatter. När får vi se de massiva infrastruktursatsningarna i ? När ni tar bort alla åtgärdspaket, vad är då kvar när det gäller att bekämpa arbetslösheten? 30 (): Även jag ber att få tacka statsrådet för detta intressanta svar. På en punkt skulle jag dock vilja vara mer konkret, nämligen när det gäller det som står på s. 2. Jag vill ge statsrådet en uppmaning: Byt spår! Där tas upp dels förmögenhetsskatten, dels infrastrukturinvesteringarna. Men om vi går tillbaka lite i tiden kan vi se vad det är som är lönsamt när det gäller spårbyggen och så vidare. Vi kan gå tillbaka ända till riksdag. Vi kan inte fördjupa oss i det, men då lånade man ju mycket pengar. Det vet vi. är det i och för sig intressant att man har 381 miljarder. Men man satsar ju massor av pengar, precis som säger, på spår som inte är lönsamma. Detta kan faktiskt till och med nationalekonomer räkna ut. Det är sanslöst att kasta bort så mycket pengar när man kan använda pengarna på ett annat och bättre sätt. Det är skillnad på att anlägga spår till respektive till . Det är synd att vi inte har så mycket pengar. Men en ansvarig regering måste ta ansvar för varje krona, som sade, och inte lägga dem på saker som är mindre lönsamma. Det håller jag absolut på. I den här frågan måste regeringen, så länge den nu sitter kvar, byta spår. Det går inte att göra sig beroende av som inte förstår att det här är slöseri med skattebetalarnas pengar. Det var det ena. Det andra handlar om förmögenhetsskatten. Också där måste jag uppmana näringsministern att byta spår. Det är ett katastrofalt besked, som jag ser det, att man ska ersätta undantag från skatteplikt för huvuddelägares aktier med ett tak för skatten. Detta är ju ett besked till H & M-ordföranden att flytta från landet. Vi ska väl inte beskatta arbetande kapital.