prot · GS09140 · 2005-06-15 00:00:00 — 1 (): Det europeiska samarbetet står inför stora utmaningar och legitima frågor om dess folkliga förankring. har vi fått besked om att det som kanske kommer att bli den verkliga förhandlingsfrågan gäller den kommande budgeten, och där är det viktigt att vi ger tydliga besked. Om inte kan tänka sig att ändra på sin budgetrabatt och om inte kan tänka sig att diskutera stöd till franska bönder, då kan vi inte tänka oss att ska betala mer. Det kommer naturligtvis också att vara en diskussion om nej i och nej i . På detta tror jag inte att det finns någon enkel lösning, och kanske finns det nu en iver att för snabbt hävda exakt hur man ser en väg framåt. Min utgångspunkt är att vi gemensamt arbetat fram det fördrag som finns och att vi därför också gemensamt bör diskutera vägen framåt. Det bör vara ingången för det möte som ska ske. Där är det viktigt att inte fastna i form utan mer se till vilka sakfrågor och vilka utvecklingsfrågor för som vi tycker är viktiga att försvara. Och jag vill sända med tre stycken besked till inför detta möte. Det första är att detta samarbete tillkom för att skapa fred och säkerhet i hela . Låt inte detta ta halt när det sydöstra hörnet av knackar på dörren. Det är oerhört angeläget att utvidgningen får fortsätta, att vi nu inte stänger dörrar till den del av som då kommer att se andra dörrar öppnas för krafter som vi inte vill ge utrymme. Om det europeiska perspektivet stängs ned för och för länder, då vet vi inte vilken utveckling som kommer att följa. För detta har vi ett ansvar. har varit pådrivande i utvidgningen. Vi har ett unikt brett stöd i för utvidgningen. Låt oss markera detta. Det andra är att det blir naturligare en diskussion om hur förankrat detta projekt är. Det har för mycket blivit en politik som bedrivs för politiker i , som berör få och mest verkar handla om beslutsregler och om vem som ska bestämma över vem. Det har varit för lite leverans i vardagen, för mycket utspel, inte minst av stats- och regeringschefer, för lite genomförande av det som faktiskt är beslutat. Här måste vi bli tydligare på att kräva leverans av de goda idéerna som det redan finns beslut om för att få jobben att kunna växa fram och för att vi ska få en fungerande brottsbekämpning. Det tredje gäller just jobben och ekonomin. Det är klart att många i nu ställer sig frågan: Hur ska vi trygga våra jobb? Hur ska vi klara den växande internationella konkurrensen från och ? Svaret är naturligtvis att väldigt mycket av jobbet måste göras hemmavid, i våra respektive nationalstater. Där äger vi regelsystemen, där äger vi möjligheten att påverka förutsättningarna för företagande och att det ska löna sig bättre att arbeta. Men det europeiska samarbetet kan definitivt, rätt använt, vara ett stöd för detta. I stället för att gå i den riktning som man nu gör på många håll i , att sluta sig och bli rädd för det som ligger utanför, har vi all anledning att bejaka öppenhet, rörlighet, frihandel som en stark svensk röst för hur det europeiska samarbetet ska gå vidare. Det är de tre rent faktiska besked som jag tycker att vi ska lämna för vilken fortsättning vi vill se för det europeiska samarbetet; fortsatt utvidgning, leverans snarare än nya utspel och en politik som bejakar frihandel och öppenhet för att leda vägen till nya jobb. Det kommer naturligtvis också att vara den svenska inhemska diskussionen kvar till valet och med en regering som passivt låter försörjning utan arbete ersätta idén om att fler ska jobba och att det ska löna sig att arbeta. Vi vill inte föra en politik som inriktar sig på att dölja arbetslösheten. Vi vill svara på frågor om hur vi ska fler jobb i . Det är naturligt att den frågan ställs till hela den borgerliga alliansen, också till . Jag tänker därför berätta hur vi menar att jobben ska växa till. Det handlar om tre saker. Det måste alltid löna sig bättre att arbeta. Det är fler som ska vilja och våga anställa. Och det ska löna sig bättre att bli företagare. Först detta att det alltid måste löna sig att arbeta. Det är så vi har gjort om vår skattepolitik. Vi ser till att den mer kommer dem som tjänar minst till del, eftersom vi vet att privatekonomin för dem som tjänar lite i gör att det ofta lönar sig dåligt att arbeta. Det handlar om alla de som vill kunna påverka sin egen situation genom att jobba lite extra, som kanske tar det där extra passet om de har fått barnvakt för att de faktiskt ska kunna göra skillnad i sin vardag, men som märker att det blir väldigt lite kvar av den extra arbetsinsatsen. Det finns ett ekonomord för det där, marginaleffekt. Det är inte världens roligaste ord. Men det förklarar vad det handlar om, hur mycket som försvinner av den sist intjänade hundralappen. För dem som tjänar lite i , för dem som är tungt beroende av ersättningar från olika försörjningssystem är den effekten mycket stor. Nästan allt försvinner när man går från bidragsförsörjning till arbete eller när man jobbar extra. Det är till alla dem vi vill säga: Vi vet att ni vill jobba. Vi vet att ni ser att det inte lönar sig att arbeta och att ni förväntar er en politik som gör det mer lönsamt att arbeta. Det är därför vi kombinerar sänkta inkomstskatter för dem som tjänar minst med stramare bidragssystem. Det är kombinationen som tar ned marginaleffekten. Det finns de som bara påpekar hur vår politik för ersättningsnivåer ska se ut och som glömmer våra skattesänkningar. Det handlar om 16 000 i sänkt inkomstskatt för en lärare och 14 000 i sänkt inkomstskatt för ett butiksbiträde. Det är pengar som kommer att kunna användas för konsumtion och på det sättet också påverka att jobben kan bli fler. Vi vet att när det blir lite mer pengar över för dem med små marginaler när de arbetar går pengarna väldigt ofta till nödvändig, behövlig konsumtion, vilket i sin tur också ger mer jobb. Det andra är att fler ska våga och vilja anställa. Jag tror att det delvis handlar om den offentliga sektorns jobb. Vi har ju ingen ideologisk låsning som gör att vi tycker att det som är skattefinansierad välfärd måste utföras av offentliga arbetsgivare. Vi har för ofta sett hur de är dåliga på att vara bra arbetsgivare. Vi uppmuntrar därför att det gärna kan vara privata eller kooperativa arbetsgivare, men inom ramen för en skattefinansierad välfärd. Det är inte plånboken som ska styra, men vi vill ge mer av valmöjligheter, mer av utvecklingsmöjligheter till den offentliga sektorns verksamheter. har under sin statsministertid skapat ett stort underfinansierat hål i den offentliga sektorns kärnverksamheter, över 10 miljarder. Det förklarar det man hör berättas när man kommer ut till sjukvården och skolan, att de inte har sett satsningarna. De förstår inte alla dessa statsrådsnamngivna skrytpengar som inte har nått fram till verksamheterna. De känner inte igen sig. I rädsla för att det som beskrivs som satsningar är pengar som inte når fram avstår man från att anställa, dessutom i ett läge där vi vet att stora generationsskiften väntar när det gäller lärare och stora delar av personal inom sjukvården. Vi har i vårt budgetalternativ sett till att skjuta till medel så att det finns mer att ta av för skola och sjukvård. Vi ser i det möjligheter att höja kvaliteten i kärnverksamheterna i välfärden. Men det är också en fråga om att våga anställa, att våga tro att det finns utrymme att anställa. Våra nystartsjobb bygger på insikten att om vi ska ha en ambition att fler av de en och en halv miljon människor som står utanför arbetsmarknaden eller inte jobbar så mycket som de skulle vilja kan komma tillbaka i arbete så kommer det att kräva stöd och insatser. Vi i hela den borgerliga alliansen har föreslagit en form som vi kallar nystartsjobb som gör att arbetsgivare får arbetsgivaravgiften helt borttagen när de anställer en person som har varit i långvarigt utanförskap. Det är ett stöd på vägen tillbaka till arbete som underlättas om vi dessutom kan föra en politik som gör det mer lönsamt att arbeta. Efterfrågan spelar naturligtvis roll för om man vill anställa. Jag vet att och jag har varit och besökt samma shoppingcentrum utanför . Vi har många sådana som växer fram i . Där säger man: Ni måste inse vad det betyder om vi kan få fler som har möjligheter att konsumera. Det är så de här butikerna fungerar. Om folk får mer pengar över kan de handla, och då anställer vi i den typ av verksamheter som vi har, berättade han som hade ansvar för shoppingcentret för mig. Det är en mycket enkel logik. Det är klart att det betyder mycket. Återigen: En politik som gör det mer lönsamt att arbeta, som ger mer åt dem som har minst marginaler, kommer att ge utrymme för att handla mer, vilket i sig ger ökad sysselsättning. Det tredje är att det måste löna sig bättre att bli företagare. Jag är uppvuxen i en företagarfamilj. Jag har levt med det till frukost, lunch och middag, med att diskutera hur vårt företag överlever och hur vi ska vilja och våga satsa för framtiden. Det är den fråga som vi måste svara på. Hur ska vi få företagare som vill stanna och växa här i ? Det handlar om regelkrångel. Det handlar om att det ska löna sig, att det ska ge mer över, inte bara öka risken. Det handlar om en lång rad insatser som den borgerliga alliansen redan har börjat föreslå, just för att fler ska vilja bli företagare. Det är massvis av beslut som fattas i som vi vill rätta till där man avstår från att anställa fast man egentligen har behov av fler. Det är vårt besked om jobben. Det är så vi tror att de ska växa fram. Det handlar alltså om att det ska löna sig bättre att arbeta. Man ska våga och vilja anställa. Fler ska tycka att det lönar sig att bli företagare. Vi tror att det är en politik för en varaktig ökning av sysselsättningen. Vi tror dessutom att det kommer att ske med jobb som ger bra lön och som bygger för framtiden. Frågan är vad som står emot detta alternativ. De två regeringsalternativen blir allt synligare: en enad borgerlighet som förbereder sig för att regera tillsammans och mot detta en väldigt splittrad vänsterkartell. Deras umgängesform är att två träffas utan den tredje. De talar till varandra via medierna i ultimativa former, där det är dagsnoteringar på vem som har gjort slut med vem och där det verkar vara en väldig osäkerhet huruvida man verkligen kan regera tillsammans. säger att det är en bra teknik. Man ska inte förbereda sig för väl. Det är bra att vi tycker olika. Vi har ju sett vad det innebär: nattliga förhandlingar, armbrytningar mellan politiker som inte vill samma sak. Det är ert vägval för . Den enade borgerligheten förbereder sig och berättar för väljarna före valdagen vad de får för politik. Ni erbjuder nattliga armbrytningar och en miljö där ni inte tycker om varandra. har någon sort nykommunistisk vurm som just nu har drag som vi känner igen från . Man börjar exkludera dem som inte vill att det ska vara den hårda kärnan som styr. Det kan hända i alla partier. Det händer alltid i de partier som börjar hävda att det bara finns en sanning, bara en väg framåt. Deras besked är allt oftare att de egentligen inte kan stå för en politik som det går att formera majoriteter kring. Det känns inte som om tycker att det gör någonting. Hans angrepp på den representativa demokratin är ett försteg för att säga att vi nu ska ersätta detta med något annat. Utomparlamentarism och andra rörelser får kraft med det vänsterparti vi nu ser framför oss. tror på ett räntefritt samhälle, nej till tillväxt, medborgarlön och ut ur EU. Listan skulle kunna göras längre. har sammanfattat detta som rena stolligheter. (Applåder) Jag ska gärna medge att det ibland nämns att vågar ompröva sig. Jag inser att det som håller på med är fortsättningskursen. Det är fantastiskt att vägen för att göra skillnad här i är att de inte låtsas om vad partiet beslutar på kongresser och vad de egentligen tycker. Det är så de kan bli möjliga att regera med. har vi Socialdemokraterna som är blinda för verkligheten, som inte ser utanförskapet, som är nöjda, som för en politik som döljer arbetslöshet och inte ger människor möjlighet att komma igen. Vad tror ni att de har att erbjuda tillsammans? Vad har de att erbjuda var och en av dem? Det är så alternativen för nästa val ser ut: en enad borgerlighet mot denna splittrade vänsterkartell. Jag tror att svenska folket har ett enkelt val mellan dessa två. 2 Statsminister () replik: Vi hade en tv-debatt , jag och . Jag ställde frågan där hur han tror att lägre ersättning till arbetslösa skapar fler jobb, hur lägre ersättning till dem som är sjuka gör människor friskare, hur lägre ersättning till sjukpensionärer gör dem friare. Jag fick inget svar då. försöker han svara och hamnar i en hopplös motsägelse. Den otrygghetschock som den moderata politiken representerar genom att rikta udden mot de svagaste kommer att resultera i ett fall av inhemsk efterfrågan, ett fall i människors vilja att konsumera, som vi aldrig har sett förut. Det är en oerhört farlig politik i av internationell otrygghet att angripa de system och de verksamheter som gör att vanligt folk känner trygghet i vardagen. Där ligger kärna. Det är bra, tycker jag, att du försöker förklara, men det övertygar inte. En sak går du förbi. Jag tycker att du ska ta upp den här i talarstolen, eftersom det är så många pensionärer som följer den här debatten. Vi vet det. De ska få högre medicinkostnader med er politik. De ska få dyrare sjukhusbesök. Det ligger i förslagen för att finansiera skattesänkningarna som du talade om. Det är nog det som är viktigaste fråga, att sänka skatten. Men när löntagare får sänkt skatt får inte pensionärer sänkt skatt. Varför ska en 66-åring som tjänar lika mycket som en 64-åring ha högre skatt? Kan du utveckla det resonemanget? Jag tror att det är många som är intresserade av att veta. 3 () replik: Jag tycker att det är bra att tar upp pensionärerna. Det är den grupp som har slitit och arbetat hårt och vet nyttan av att kunna jobba och påverka sin egen situation med eget arbete. Till dem vill jag säga att det också gäller de kommande generationerna. Om vi ska klara välfärden och vårt pensionssystem utan att bromsar slår till handlar det om att fler måste jobba än som gör det . Vilka politiska alternativ i verkar bekymrade över att för få jobbar? Vilka beskriver tryggheten som lagd i försörjning utan arbete utan att verka tycka att det är ett problem? Jag gav svaren till på hur jobben ska komma. Det ska löna sig bättre att arbeta. Det handlar om att man ska våga och vilja anställa, att det ska löna sig bättre att bli företagare. Men låt mig sända frågan tillbaka till som har fört en politik som har sett 500 000 människor komma ned i ersättningsnivå. Räknar ni dem som borta? Finns de inte i er sinnevärld som möjliga att få arbeta? Eller gäller andra regler för dig än för mig? Är den 64-procentiga ersättningsnivån ett sätt att få människor att komma igen och komma i arbete när Socialdemokraterna för den politiken? 4 Statsminister () replik: Det är bra att tar upp sjukersättningen och de förtidspensionerades situation. Ni här i kammaren som inte vet det ska veta att också de ersättningarna vill sänka, från till . Det sparar i statskassan. De 4 miljarderna vill lägga på att ta bort förmögenhetsskatten. Så skapar man enligt drivkrafter för att få människor i arbete. Åt dem som redan har ska vara givet, och de som ingenting har ska betala. De som tjänar mycket, ja, de ska få mer. Och de som tjänar lite och är otrygga ska få mindre. Så ser ju politiken ut. Det kommer inte att skapa efterfrågan. Det kommer inte att skapa ett samhälle där människor vågar använda sina pengar. Man kommer att hålla på dem. Man kommer att spara därför att man känner otrygghet. Däri ligger vår kritik utöver den djupa orättvisa som ligger i att man riktar udden mot dem som har drabbats av arbetslöshet, dem som har drabbats av sjukdom och dem som inte mer kan gå till jobbet. Vi är det parti som står för arbetslinjen. Det har vi alltid gjort, och det kommer vi alltid att göra. Vi vill ha ett högt arbetskraftsdeltagande för att ha råd med en stor välfärd. Men välfärden som sådan är i sin tur en förutsättning för att driva på den ekonomiska utvecklingen. Så hänger det ihop. När nu riktar udden mot dessa välfärdssystem bryter man upp en svensk politik som har visat sig vara mer framgångsrik än vad som finns i i övrigt. Men frågan gäller, , och den svarade du inte på: Varför ska en pensionär betala högre skatt för samma inkomst som en löntagare har och som är bara yngre hur hänger detta ihop? Förklara den saken! 5 () replik: Ni noterade den nöjde där igen imponerande resultat. menar alltså att 550 000 förtidspensionärer är ett gott resultat och att 250 000 långtidsarbetslösa är ett gott resultat. Han försöker på fullt allvar föra fram till svenska folket att vi har ett avgränsat problem med strax under 250 000 öppet arbetslösa. Några andra problem har inte . Vi har löst allt, och andra är så oerhört imponerade. Det är beskedet till alla er som sitter med ersättningsförsörjning, som har sett hur inkomsterna har sjunkit och som hör en statsminister som inte för den politik som vi vill föra, den som säger: Vägen tillbaka till arbete för alla dem som kan och vill arbeta måste anträdas. Vi ska se till att det blir skillnad i plånboken när man arbetar jämfört med att inte arbeta. Det är så vi har byggt det här landet starkt, och det är en politik som socialdemokratin har övergivit. Det är den stora sanningen som läggs i öppen dager. Vi för också en politik där pensionärer som har kraft och ork ska kunna jobba vidare. Det är många som upplever att man inte får den möjligheten när man blir lite äldre. Vi jobbar också med sänkta skatter och stimulanser för att äldre ska vilja fortsätta att arbeta. Pensionärerna är den grupp som är de största vinnarna när fler kommer i jobb, för det tryggar pensionssystemet och det tryggar välfärden. Jag är inte ett dugg bekymrad när det gäller att ge besked om alla de positiva effekter som vår politik har för landets pensionärer. 6 () replik: sade att det måste löna sig bättre att arbeta. vill sänka a-kassan till i ett första steg och till . Men alla undersökningar visar att nivån i a-kassan hänger ihop med lönenivån. Sänkt a-kassa ger lägre löner, framför allt för dem som redan har de lägsta lönerna. Hur kan lönesänkningar leda till att det lönar sig att arbeta? vill dessutom att oseriösa företag ska kunna konkurrera med villkor långt under kollektivavtalen. Ni stödde ju det lettiska företaget i , och ni har inte varit särskilt aktiva i att fördöma som betalar till slovakiska arbetare. Självklart leder det till en underbudskonkurrens, det vill säga: Löntagarna ska tvingas lägga sig på lägre lönenivåer för att kunna få ett jobb. Hur leder det till att det lönar sig att arbeta, ? Dessutom säger : Vi ska ge mer till dem som har de minsta marginalerna. Men det är just de arbetslösa och de sjuka som har de minsta marginalerna. Det är de som ni vill ta ifrån pengar. Det är ju där ni vill gå in med handen i plånboken och plocka pengar från de försäkringar som de är beroende av. Era skattesänkningar i både kronor och procent går mest till de högst avlönade. Hur kan det stämma med att man ska ge mer till dem som har de minsta marginalerna, ? 7 () replik: Våra inkomstskattesänkningar ger på kronan till och med något mindre åt den som tjänar mest jämfört med den kvalificerade yrkesarbetaren elektrikern eller metallarbetaren. Det här är den diskussion vi kommer att få mellan vänster och höger i där vänstern talar om fel jobb och vi om fler jobb. Det är alltid fel jobb som vänstern inte vill ha, som antingen ska tas bort, som ger fel lön eller som inte behövs. Man glömmer att berätta vilka alternativ man erbjuder tryggheten i försörjning utan arbete, utanförskapet, 550 000 förtidspensionärer, 250 000 långtidssjukskrivna och ovanpå dem som är öppet arbetslösa 250 000 och ännu fler som är i arbetslöshetsåtgärder. Varför gör ni utanförskapet till något bra och eftersträvansvärt och bekämpar dem som här försöker föra en politik så att fler får jobb? Det är ju det ni gör. Ni bekämpar dem som försöker se till att människor kommer i arbete och därmed kan påverka sin egen situation. 8 () replik: Jag hoppas att alla som lyssnar på debatten noterade att inte hade några svar. Hur leder sänkt a-kassa och sänkta lönenivåer till att det blir mer lönsamt att arbeta? Hur leder en konkurrens under kollektivavtalsnivån som sänker löner och villkor för dem som arbetar till att det lönar sig att arbeta? Hur leder lönenedpressning för dem som har de sämsta villkoren till att det ska löna sig att arbeta? Inte ett svar ges! Men det är mycket bra att säger att det finns en skiljelinje här, för det är rätt. Det finns fel jobb jobb som ska utföras till villkor som ligger långt under det som svenska löntagare har tillkämpat sig, jobb som ska utföras till låga löner och med långa arbetstider, minimalt inflytande och otrygga anställningar. Det är helt rätt, , att den typen av jobb ska svenska löntagare inte hänvisas till att ta. Vi ska skapa en arbetsmarknad där rättigheten finns att ha inflytande, att kunna påverka sin lön och sina arbetstider och att också få en klass- och könsutjämning i samhället. Där skiljer sig från på ett mycket tydligt sätt. 9 () replik: Det här börjar likna jobb-Jeopardy där jag ger svar och och ställer frågorna. Det är väl så det ska vara. Det kommer alltså att löna sig bättre att arbeta. Fler ska våga och vilja anställa, och det ska löna sig bättre att bli företagare. Vi har inte en enbent politik uppsnurrad kring en ersättningsnivå, utan vi har en helhetspolitik för jobb och företagande som gör att fler kommer att söka jobb. Konflikten står mellan dem som tycker att det är för mycket av fel jobb, som tydligen vill att vi ska jobba mindre och ha friår, arbetstidsförkortning och allt som är vänsterns projekt, och oss som säger: Välfärden och den egna självständigheten byggs av ett eget tryggt jobb med en bra lön som man kan leva på så att man därmed kan få makt över sitt eget liv. 10 () replik: har vi haft en väldigt kraftfull diskussion, och den fortsätter här , om ersättningsnivåer. Därför tycker jag att det är mycket bra att tar upp jobbperspektivet, för en gångs skull, så att vi får en debatt om hur vi ska skapa fler jobb och att människor ska kunna leva på i stället för , som det är tal om. motsvarar en lön som gör att jag kan känna den trygghet som det innebär att ha en egen lön att försörja mig på. Men jag tror att vi måste ta ett samlat grepp för att skapa jobb i . Har ni tänkt på att vi har 16 miljömål? Vi har mål som vi utvärderar och som är väldigt bra för att få en framtida god miljö. Men vi har inte motsvarande mål när det gäller jobben. Den ena föreslår något, den andra föreslår något annat. Det finns inget samlat grepp för att skapa jobb och utveckling i . har stämma här i . Vi lägger fram ett tungt program för att skapa jobb och tillväxt. Vi kommer att formulera olika mål för att just skapa de här jobben i vårt land. Vi vill också att en ny regering från ska göra på motsvarande sätt. Lyft fram forskningen. Vad har vi för mål för forskningen och utbildningen i ? Vad har vi för mål för arbetsmarknadspolitiken i ? Vad har vi för mål? Hur många svenska företag vill vi ha? Hur många av dem ska drivas av kvinnor? Hur stor andel ska den privata sektorn utgöra? Därför vill jag fråga : Är du beredd att medverka till att vi får en politik som innebär att vi har de här konkreta jobbmålen på samma sätt som vi har miljömål ? 11 () replik: Det är viktigt att åtgärder och mål hänger ihop. Problemen med de mål vi har är ju att de mest syftar till att dölja arbetslöshet. Ju mer nöjd blir, desto fler har förts över i skugga och osynlighet. Vi ska också akta oss för att få mål där vi säger att sysselsättningen växer till följd av att fler sjukskrivs. Alltså, det här att räkna folk som om de jobbar fast de inte gör det, det går folk inte på och ändå ägnar vi oss åt det .