prot · GT0951 · 2005-12-14 00:00:00 — Med hänsyn till de uppgifter som har framkommit under behandlingen av ärendet om ökade kostnader för boende i så kallade oäkta bostadsrättsföreningar föreslår utskottet att andelar i sådana föreningar inte ska omfattas av de reformerade reglerna för onoterade företag i avvaktan på visst utredningsarbete rörande beskattningen av just denna boendeform. Det innebär att de under en övergångstid får behålla den skattenedsättning som de så kallade lättnadsreglerna innebär. De reformerade regler som föreslås i betänkandet kommer att innebära en varaktig skattelättnad på . I betänkandet tillstyrker utskottsmajoriteten i stort regeringens proposition förutom den ändring som föranleds med hänsyn till oäkta bostadsrättsföreningar. En motion har väckts med anledning av propositionen. Utskottsmajoriteten avstyrker motionen. Till betänkandet finns en gemensam reservation från de fyra borgerliga partierna, som stöder motionen. Ett särskilt yttrande har inlämnats från . Den debatt som tar sin början kommer att ge besked om partiernas ställningstagande med anledning av de reformerade så kallade 3:12-reglerna. 100 (): Det var onekligen sorgligt att ta del av den regeringsproposition som behandlar beskattningen av de så kallade fåmansbolagen, de så kallade 3:12-reglerna. Det var självfallet så att denna proposition föranledde en gemensam motion från de fyra allianspartierna. Den fortsatta behandlingen har också lett till att vi, de fyra partierna, har en gemensam reservation till betänkandet. Jag ber att få yrka bifall till denna reservation. Varför var det då sorgligt? Då menar jag naturligtvis inte de små förbättringar som görs i vissa avseenden. De är ju bra. Och jag menar naturligtvis inte heller att det var sorgligt, utan tvärtom väldigt bra, att utskottets behandling kunde leda till att en oformlighet i propositionen, nämligen beskattningen av de oäkta bostadsrättsföreningarna, ändrades så att de fick behålla nuvarande villkor. Vad som är illa är ju att man som man med den här propositionen genomför vissa förbättringar, genomför man försämringar i andra ändan. Regeringen har också lyckats göra 3:12-reglerna ännu krångligare för många företagare. Det som jag finner kanske det allvarligaste i sammanhanget är att man både i propositionen och i viss mån också i den utredning som gjordes före propositionen kan läsa sida upp och sida ned om den så kallade preventionsfaktorn. Med preventionsfaktorn menas hur man ska förhindra människor att bli företagare av förmenta skatteskäl. Man har inte begripit att med ett sådant angreppssätt påverkar man hela företagarklimatet i landet, ett företagarklimat som i många avseenden präglas av misstänksamhet mot företagare som bidrar till sysselsättning och välstånd. I propositionen sägs följdriktigt nästan ingenting om hur man skulle kunna ge incitament till människor att bli företagare. Eftersom jag har hört mig för lite grann om i vilken utsträckning har medverkat åtminstone näringsministern brukar tala om behovet av ett bra företagarklimat i landet råkar jag veta att man inte nästan inte alls varit med i beredningen av det här ärendet. Angreppssättet att man har målet att uppnå millimeterrättvisa mellan företagare och löntagare är uppseendeväckande. Att vara löntagare har sina fördelar: till exempel stor anställningstrygghet, LAS och sociala förmåner i arbetslivet. Företagare riskerar på ett helt annat sätt eget kapital och lever i osäkerhet och i ovetskap om framtida intäkter. Att då hävda att skattesituationen för företagare mer eller mindre ska likställas med löntagarnas situation måste ju bli fel. Vi moderater och alliansen hävdar förvisso att så länge som vi har dagens skatteskalor för tjänstebeskattningen med den stora skillnad som finns mellan kapitalbeskattning och tjänstebeskattning måste det naturligtvis finnas ett visst regelverk som gör att man inte helt fritt kan avgöra vad som är tjänsteinkomst och vad som ska beskattas som kapitalinkomst hos en fåmansföretagare. Att därför helt avskaffa 3:12-reglerna är alltså knappast rimligt så länge som skillnaden mellan kapitalskattesats och tjänsteinkomstskatt föreligger. Men det regelverk som ånyo presenteras är så komplicerat och snårigt att man lugnt kan säga att regeringen har gått helt bet på uppgiften att förenkla och att skapa bättre villkor för företagare. Förmodligen är det fler företagare om man räknar antal huvuden som får försämrade villkor än som får förbättringar med föreliggande förslag. Vi i alliansen föreslår därför vissa omedelbara förändringar i förhållande till regeringens förslag, och det är sådana förändringar som då är möjliga att föreslå utifrån de budgetramar som just har antagits. Men det viktigaste för oss är att vi efter ett regeringsskifte kan utlova att det blir en ny översyn av hela regelverket med syftet att göra det enklare och mer förutsägbart så att en stor del av det komplicerade regelverket kan avskaffas. Många företagare som på grund av ändringar i regelverket överväger att avyttra sitt företag på grund av vissa förändringar som genomförs bör kanske, innan de genomför dessa ändringar, göra en egen prognos över vilka regler som kan komma att gälla . Jag nämnde inledningsvis att vi däremot med tillfredsställelse kunde notera att det har gjorts en viktig förändring av propositionen och att vi gör den i enighet. De så kallade lättnadsreglerna avskaffas , och detta på ett märkligt sätt skulle komma att påverka boende i oäkta bostadsrättsföreningar. Den effekten som har varit känd av departementet i samband med beredningen av den här propositionen, och vi i utskottet har blivit överens om att det måste finnas övergångsregler som gör att de boende i dessa föreningar inte får förändrade villkor. förutsätter utskottet att den utredning som vi har hemställt om och som ska gälla att regeringen överväger förändringar i regelverket om äkta och oäkta bostadsrättsföreningar kommer till stånd. Det var inte så trevligt att tala om den här propositionen. Den bidrar, som sagt, inte till ett bättre företagarklimat i landet. var det trevligt att tala om att det finns någonting som ligger bortom valet . Då kan företagarna i möjligen se framåt med större tillförsikt. 101 (): Det är många gångar som vi i skatteutskottet har varit i den här kammaren och talat om småföretagarfrågor. Trots att vi är tämligen överens om att det är angeläget att förbättra och förenkla för småföretagande har vi ofta ganska olika syn på hur långt och hur snabbt vi ska gå, och det här ärendet är ju inget undantag. Vi minns utredande som ligger bakom det här betänkandet som vi har på vårt bord. De senaste två eller ett och ett halvt åren har en expertgrupp jobbat med frågan. Den blev ganska styvmoderligt behandlad från första början. Direktiven var ganska snäva, men det var en klok expertgrupp som ändå tog sig ganska stora friheter och kom med förslag som inte ens låg inom direktiven. Exempelvis föreslog man ett borttagande av förmögenhetsskatten, någonting som vi från alliansen hade tyckt vara mycket lämpligt att behandla tillsammans med fåmansbolagsbeskattningen. Men tyvärr var det någonting som regeringen och stödpartierna över huvud taget inte övervägde att ta med i det betänkande som ligger på vårt bord. Det tycker vi är mycket beklagligt. Förmodligen beror det mer på taktiska orsaker än att man inte är angelägen om att ta bort förmögenhetsskatten som är mycket skadlig för . Trots att man nu skulle kunna tro att det här har lett fram till ett rättvisare och enklare regelverk har regeringen ju inte nått ända fram, precis som tidigare sade. Det är många småföretagare som sitter och finstuderar det här betänkandet och funderar på hur de ska planera för att skatteeffekterna ska bli så små som möjligt. De som tycks vara allra gladast över att majoriteten kommer att fatta det här beslutet verkar vara de konsulter och jurister som livnär sig på att sälja tjänster till småföretag för att planera deras skatter. Det tycker jag är djupt beklagligt, Vi från har den grundinställningen att en rättvis beskattning av fåmansbolag är att det måste löna sig att ta risker. Därför kan inte en ägare av ett litet företag jämställas med en anställd, utan man måste kunna räkna med märkbart lägre skatt på sina vinster för att väga upp en risk som han eller hon tar. Därför är det väldigt angeläget att fåmansbolagsbeskattningen reformeras. Vi har varit väldigt positiva till de utredningar som har gjorts och vi har också sett fram emot det här förslaget väldigt . Men, fru talman, det är svårt att lappa och laga i en krånglig lagstiftning. Med de förändringar som sker blir regelverket i inte lättare, utan dessvärre blir det krångligare på vissa punkter. Låt mig nämna några punkter där vi från alliansen tycker att det är angeläget att vi förändrar det liggande förslaget. Det handlar exempelvis om ett förslag som går ut på att många företag kommer att tvingas höja sina löner för att utnyttja de nya regler som föreslås. Vi tycker att det är märkligt att man helt enkelt driver på utvecklingen för att lönerna för dem som driver företagen företagsledningarna ska bli högre. Vi ser inget skäl till detta. Tvärtom ser vi att det kan leda till att företagens soliditet urholkas. Därför vill vi sänka det löneuttagskrav som föreslås. Det finns också ett förslag om klyvningsräntan för enskilda näringsidkare. Vi tycker att det är olyckligt att de förändringar som ligger på vårt bord leder till att det blir mer lönsamt att driva ett företag som aktiebolag än som enskild firma. Jag tycker inte att det är rimligt att man gynnar enskilda bolagsformer, oavsett vilken typ det är. Därför har vi sagt från alliansens sida att vi tycker att man ska höja klyvningsräntan för de enskilda näringsidkarna till samma nivå som för fåmansbolagen. Det finns vissa poänger med det betänkande som ligger på vårt bord. Men vi är långt ifrån nöjda med det. Det hade behövs mycket mer. Framför allt är det så att vissa av förslagen slår fel, även om jag tror att man hade försökt tänka rätt när man kom med dem. Jag vill avsluta med det som också sade; det lappande och lagande i det system som vi har räcker inte. Vi avser att förhoppningsvis i regeringsställning efter valet återkomma med en ny, reformerad fåmansbolagsbeskattning. Jag tror inte att det är möjligt att bygga på den gamla fåmansbolagsbeskattningen. Den kanske fungerade när man gjorde den stora skattereformen, och grundtankarna är säkert helt rätt. Men det har blivit alltför mycket pusslande i det gamla systemet. Jag tror att det är helt nödvändigt att en ny regering sätter sig ned och funderar på hur vi ska göra det mer lönsamt att vara företagare. Hur ska vi kunna göra det tydligt att det inte är samma sak att vara företagare och att vara anställd? En företagare måste kunna få ta ut en större vinst från sitt företag för att få en riskpremie för det som hon eller han har satsat i företaget. Jag ser fram emot att komma tillbaka till den här kammaren och återigen diskutera reformerade fåmansbolagsbeskattningsregler, där vi har enkelhet och tydlighet som främsta fokus för den proposition som då kommer. Fram till dess ber jag att få yrka bifall till den reservation som föreligger. 102 PER (): Ingen skulle väl här i debatten säga att det finns tillräckligt med företagare i , att det startas tillräckligt med nya företag och att det räcker för den gemensamma välfärden. ligger lågt både vad gäller andel företagare och nyföretagande. av befolkningen är företagare och är i färd med att starta företag. Antalet företagare är 30 000 färre nu än när Socialdemokraterna tog över regeringsmakten . Det är därför det måste till en kraftig offensiv för att underlätta för småföretag och för att få fler nya och lovande företag som kan växa och bli stora. Företagens skatter är då av avgörande betydelse för tillväxten och för entreprenörsklimatet. När jag , fru talman, tog del av regeringens proposition Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag fick jag inte bara upplevelsen av att detta är en komplicerad lagstiftning utan intrycket av att insikten om de små företagens betydelse inte fanns där. Det var som om hela lagstiftningen gick ut på att bromsa de ekonomiska incitamenten för företagarna. Hela regelverket är till för att motverka skattemässig inkomstomvandling, läser vi. Och i nuvarande läge kan man ju ha viss förståelse för det. På s. 43 i propositionen står följande: Målet är att aktiva ägares arbetsinkomster ska beskattas på samma sätt som anställdas arbetsinkomster. På s. 60 läser vi: Reglerna bör i så stor utsträckning som möjligt uppfattas som legitima av de berörda företagarna. Men det är viktigt att reglerna är legitima sett ur löntagarnas synvinkel. Detta andas gamla motsättningar. Det är ideologiska fastlåsta motsättningar som inte alls är lika accentuerade och frekventa i vårt moderna företagarklimat. Inte minst i de små företagen, men även i de större, finns nu ett ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen för företagets väl och för väl som gott och väl överbryggar de gamla skillnaderna klasskillnaderna och så vidare. Vänstern verkar ju leva på dem, och vill kanske till och med hålla dem mer vid liv ju närmare valet man kommer. känns det så. Det är klart att skillnaderna finns där i den så kallade duala inkomstskattemodellen. Jag skulle säga den dubbla inkomstskattemodellen, men det står duala i propositionen. Det är en progressiv beskattning på inkomst av tjänst och en proportionell beskattning av kapital. Det kan alltid hävdas att ett regelverk behövs mot skattemässig inkomstomvandling. Men det känns ändå som om vi från alliansens sida med våra förslag under den här korta tiden krattar i den samlade vänsterns trädgård och snyggar till något som i grunden inte är rationellt och ändamålsenligt. Ett motiv för dagens begränsningar av vad som får räknas som kapitalvinster är att välavlönade anställda inte ska kunna undvika skatt genom att via bolag ta ut lön som kapitalbeskattad vinst. Det är det här Östermalmssyndromet, ni vet. Fördelaktigare regler för småföretag innebär naturligtvis att denna risk ökar. Men får knappast hela företagsbeskattningen i längden styras av regler avsedda för en begränsad grupp som har stora möjligheter att skatteplanera, att starta bolag och på så sätt arbeta som konsulter. Det är väl ändå positivt med företagsbildningar, även om den här typen av skatteplanering också förekommer. Alliansen bör se över lagstiftningen. Det har vi hört tidigare av , och jag undrar om inte också sade något liknande. Vi behöver alltså titta över det här och på nytt överväga det, och det har vi för övrigt också sagt i vår motion. Jag skulle vilja säga att vi behöver överväga ett nytt slag av entreprenörsbeskattning som mer är inriktat på att främja och gynna företagare och inte på prevention. talade ju också om detta tidigare. Därmed gynnar beskattningen både företagare och anställda. Detta gynnar helheten, och det leder inte till någon typ av motsättning utan försöker hindra det. Finanspolitiskt kan man också konstatera att dagens 3:12-regler inbringar i en helt statisk och partiell beräkning. Om man även ser till 3:12-företagarnas egna löner ser man att de totala intäkterna är på . Vid ett totalt avskaffande om man nu skulle göra så så skulle förstås vårt finmaskiga svenska skattenät fånga upp mycket av dessa skatter i andra delar av systemet. Dessutom skulle de positiva effekterna av företagandet öka skattebasen. I stället för att som särbehandla småföretagare negativt finns det anledning att ge dem fördelaktigare skatteregler. Många länder, bland andra , har lägre skattesatser för småföretagare än för stora företag. Det motiveras med att det finns ett samhällsintresse av att det bildas nya företag, inte minst med tanke på att några av dessa kommer att växa till. De kan ju i alla fall göra det och bli stora och anställa många och bli av betydelse för ett större skatteunderlag. Det är ju dessutom rimligt. För små företag är dessutom kostnaderna för att leva upp till alla regler och förordningar inte minst skattelagstiftningen, som man kanske inte alltid klarar själv eftersom den är så komplicerad; man hinner inte, har inte tid med det så stora och relativt sett större än för stora, väletablerade företag att det också kan motivera en lägre skattesats för småföretag. Frågan om beskattning av småföretag har, som vi har sagt tidigare här i kammaren, dragits i långbänk . Regeringen har gång på gång utlovat förbättringar. Men det förslag som har kommit nu räcker inte; det är inte tillfredsställande. Det innebär fortsatt kapitalflykt, eftersom man inte tog helheten från de tre vise männen, skulle jag kunna säga. Det är otillräckliga incitament för entreprenörer. De är komplicerade att hantera och innebär en otillräcklig regelförenkling. Man kan också säga att det är en tveksam fördelningsprofil, där det är högre skatt på kapitalvinster för mindre företag och lägre skatt för de större företagen, för aktieägarna där. Det är också orimliga krav på småföretagares egna löneuttag, som vi har fått höra, som trissar upp. Jag vet inte om man på så sätt vill pressa fram det man tidigare kallade kapitalister. Det är också en orimlig skärpning av kapitalvinstbeskattningen, som leder till oro. Inom alliansen ska vi det har vi sagt här tidigare prioritera företagandet mer och göra nya överväganden så snart vi har resurserna och maktpositionen. En rejäl reformering av småföretagens beskattning behövs. Det måste prioriteras inom ramen för de sammantagna avvägningarna i den framtida finanspolitiken. 103 (): Reglerna för fåmansbolag har varit en het potatis . Som vi har hört tidigare i debatten är det regler för övervägande små aktiebolag, där ägarna arbetar aktivt i bolaget. Med rätta har regelverket kritiserats, därför att det är extremt krångligt. De som har försökt fylla i blankett K 10 kan konstatera att det är i det närmaste en omöjlighet att komma igenom den och få rätt i slutänden. Reglerna har även kritiserats för att de för många småföretagare har lett till för höga skatter. Om företagaren själv väljer att satsa pengar i bolaget har det i många fall orsakat högre skatter än om pengarna hade satsats i ett annat företag på börsen. har regeringen lovat att göra någonting åt de diskriminerande skattereglerna för fåmansbolag. När regeringen nu till slut kommer med sin proposition är det en välkommen reform. Och för en del företagare är det en viss förbättring det måste medges. Men det finns stora problem kvar. Det mest allvarliga är själva undertonen, det man läser mellan raderna. Småföretagare är antingen ekobrottslingar eller potentiella ekobrottslingar. De förra ska klämmas åt, och de senare måste ha ett massivt regelverk, som till varje pris förhindrar småföretagare att komma lindringare undan från skatt, kosta vad det kosta vill. Det är bara genom riktiga jobb som sysselsättningen, tillväxten, välståndet och välfärden kan öka. För att den ekonomiska standard vi tar för given ska kunna upprätthållas måste det löna sig att vara företagare. Om människor ska vilja ta de personliga och ekonomiska risker som det innebär att vara företagare måste de få en belöning. Det måste alltså tillåtas att tjäna pengar. Det är inte en hållbar strategi att straffbeskatta småföretagare. Vi tror att det är bland småföretagarna som framtidens jobb finns, och då fungerar det inte att betrakta företagare som potentiella brottslingar. För del är småföretagarna vardagens små hjältar, som trots krångliga regler, diskriminerande skatteregler, sjuklön och så vidare kämpar på och bland annat erbjuder andra människor anställning och därmed också lön. Detta måste uppmuntras, inte bekämpas. Vi måste vända på perspektiven. Regeringens förslag om fåmansbolagsregler duger inte. Fokus måste ligga på hur vi skapar stabila och förmånliga villkor för företagare som premierar anställningar. Regeringens förslag slår hårt mot medarbetarägda företag. En del företag låter sina medarbetare äga företagen, och när företagen går bra får de extra bonus genom aktieutdelning. Cheferna i företaget kommer att få sin utdelning beskattad som kapitalvinst, , medan de anställda med lägre lön kan komma att få sin bonus beskattad till . Får jag fråga: Var ligger logiken i det här förfaringssättet? Vad är det för rimlig regel som gör att högavlönade ska få betydligt lägre beskattning än en lägre avlönad medarbetare i det socialdemokratiska ? En annan märklig konsekvens av regeringens förslag är att företagare som säljer sitt företag kommer att möta en betydligt högre beskattning än innan. För den som äger aktier i ett bolag som han eller hon inte jobbar inom blir reavinstskatten . Om du däremot jobbar i företaget i fråga kommer du att beskattas som om hela vinsten vore inkomst av tjänst, vilket i praktiken innebär en kraftig skatteskärpning. När regeringen tillsatte Utredningen om reformerade fåmansbolagsregler hade man chansen att få till stånd en hållbar reformering som förenade ett bra företagsklimat med enkla och rättvisa regler. På förhand såg dock regeringen till att kringskära utredningens möjligheter. Direktiven var så skrivna att de omöjliggjorde en bra lösning. När sedan utredningen kom avfärdade finansministern direkt utredningens huvudalternativ, eftersom det förutsatte att förmögenhetsskatten skulle avvecklas. Herrarna bakom utredningen säger själva att alternativförslaget, alltså det förslag som regeringen har valt att utgå från i det vi ska besluta om , är ett klart sämre alternativ än huvudalternativet. Förmögenhetsskatten är sannolikt den skatt som är absolut mest skadlig för den svenska ekonomin . Den driver kapital ur landet, den plågar småföretagare som vill expandera och den är i det närmaste helt godtycklig. I går kunde vi läsa att socialdemokraterna i var med och röstade bort förmögenhetsskatten. Den lilla skara länder som fortfarande har förmögenhetsskatten kvar blir alltså allt mindre. I tar de bort förmögenhetsskatten därför att de har insett att skatten är så pass skadlig för näringslivet och därmed jobben och hela deras välstånd att den måste avskaffas. Till och med Socialdemokraternas kristna gren i , , har insett att förmögenhetsskatten är skadlig och att den bör avskaffas. När kommer insikten hos övriga socialdemokrater att förmögenhetsskatten behöver avskaffas? Från och alliansen ser vi en halvering av förmögenhetsskatten som ett första steg på skattens avveckling. Då det förslag vi har lagt påverkar den budgetram som har lagt fast tvingas vi acceptera att spelreglerna är som de är och därför inte kan föreslå några omfattande förändringar. Arbetet med att förändra regelverket för fåmansföretagare måste dock fortgå, för att skapa ett förenklat och tillväxtorienterat regelverk. Om inte förr, får vi göra det efter valet, då vi förhoppningsvis sitter i regeringsställning. Avslutningsvis tycker jag att det är bra att övergångsreglerna har bifallits, som fanns med i punkt 8 i den alliansmotion vi hade för de oäkta bostadsrättsföreningarna. Det är positivt att man i alla fall lyssnar på oss emellanåt. I övrigt, fru talman, yrkar jag bifall till reservationen i ärendet. 104 (): Jobb och välfärd, trygghet och rättvisa är vad vi socialdemokrater vill uppnå med vår politik. Därför har vi lagt fram en offensiv statsbudget med stora satsningar på flera arbetstillfällen, förstärkningar i välfärden, starka trygghetssystem och minskade klyftor. Vi är övertygade om att rättvisa och trygghet gör starkare, att det är produktivt om klyftorna är små och om människor kan känna förtroende för våra gemensamma trygghetssystem när de är arbetslösa, sjuka eller behöver vara föräldralediga. Trygghet ger tillväxt. För att kunna skapa fler arbetstillfällen har vi lagt fram ett batteri av skarpa förslag. Det handlar om fler anställda i skolan, i förskolan och andra välfärdsverksamheter. Det handlar om plusjobben i vår gemensamma välfärd, om akademikerjobb i staten, så att vi klarar kompetensöverföringen inför de stora pensionsavgångarna som vi satsar mer på att bekämpa fusk med förmåner och skatter.