prot · GT0930 · 2005-11-15 00:00:00 — Bland annat föreslogs att den underåriges förmyndare ska göras betalningsskyldiga för kostnader förknippade med fordonsinnehav. Förslagen från utredningen har legat på regeringens bord . Med regeringens tidsplan kommer trängselskatteförsöket att både hinna påbörjas och i stort sett avslutas innan något görs åt problemet med barns skuldsättning på grund av fordonsinnehav. Jag hade tyckt och jag frågar ministern om inte han också tycker att det hade varit lämpligt att prioritera arbetet på det sättet att, som ministern säger i sitt svar, han hade kunnat presentera åtgärder för att motverka att barn skuldsätts genom att de registreras som ägare av fordon på ett sådant sätt att den här lagstiftningen hade kunnat träda i kraft innan trängselskatteförsöket startade. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2005/06:94 om uppklaring av miljöbrott 63 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att höja uppklaringsprocenten för miljöbrott. Jag vill inledningsvis understryka att bekämpningen av miljöbrott är en viktig fråga för mig och regeringen. Utgångspunkten för brottsbekämpningen på miljöområdet ska vara att polisens och åklagarnas resurser riktas in på att bekämpa allvarlig miljöbrottslighet. För att åstadkomma en effektivare miljöbrottsbekämpning krävs både en ändamålsenlig lagstiftning och att de brottsbekämpande myndigheterna bedriver ett aktivt utvecklingsarbete på området. När det gäller statistik rörande miljöbrott vill jag klargöra att man inte utan vidare kan jämföra uppklaringsprocent före och efter 2003. infördes nämligen som bekant en åtalsprövningsregel som innebär att om miljösanktionsavgift kan utgå för en överträdelse som inte kan antas medföra annan påföljd än böter får åtal väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Detta medför i praktiken att åklagaren inte inleder en förundersökning om miljösanktionsavgift aktualiseras. Eftersom det finns en obligatorisk anmälningsplikt för tillsynsmyndigheterna på miljöområdet får givetvis det betydelse för uppklaringsstatistiken. När det gäller regeringens åtgärder på miljöbrottsområdet vill jag först slå fast att reformarbetet fortsätter. har i betänkandet sanktionssystem lämnat förslag som syftar till att ytterligare tydliggöra och avgränsa det straffbara området. I förslaget framhålls bland annat att det är de allvarligaste överträdelserna som ska omfattas av straffansvar medan mindre straffvärda förseelser i stället ska leda till miljösanktionsavgift. Sanktionssystemet ska vara så effektivt som möjligt. Förslaget bereds i . När det gäller de brottsbekämpande myndigheternas kapacitet att utreda brott vill jag återigen peka på att regeringen genomfört stora ekonomiska satsningar på polisorganisationen och åklagarväsendet. Regeringen har höjt polisorganisationens anslag med samt aviserat tillskott för 20062007 med ca . Satsningen innebär bland annat att 4 000 nya poliser kommer att utbildas . Antalet poliser ökar . När det gäller kan jag nämna att myndigheten fick tillskott på och att anslaget för höjdes med . Regeringen har även aviserat en anslagshöjning med ytterligare . Till det kommer att organisation reformerades /05. Syftet med organisationsförändringen är bland annat att resurser ska omfördelas från administrativ till operativ åklagarverksamhet. Enligt regeringens bedömning kommer reformen att leda till en högre lagföring av bland annat miljöbrott. Jag vill även lyfta fram att har meddelat att myndigheten avser att se över och analysera hur åklagarnas miljöbrottsbekämpning kan effektiviseras ytterligare. I översynen ingår bland annat frågan om myndighetens verksamhet inom miljöbrottsområdet är ändamålsenligt dimensionerad. Jag kan således konstatera att det pågår ett långsiktigt arbete som rör miljölagstiftning, resursförstärkningar till rättsväsendet, organisation och verksamhetsutveckling. Självfallet kommer jag att noga följa utvecklingen av miljöbrottsbekämpningen och vidta ytterligare åtgärder om detta bedöms nödvändigt. 64 (): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag kommer från en region som på det området har präglats av två av mest publika miljöskandaler. Jag tänker på BT Kemi och . Bägge två fallen präglas av miljöbrottsdomar. I övrigt skiljer de sig åt. Det ena fallet är fråga om medvetet begången brottslighet, nämligen BT Kemi. Fallet präglas av att brottet har uppkommit på grund av slarv. Vår miljölagstiftning är sådan att den försöker attackera båda problemen. Det är fråga om både dem som medvetet försöker begå ett brott men också dem som inte har rutiner som fungerar bra nog och därmed på grund av slarv hamnar i brottslighet. För den ena typen av brottslighet, där det finns stark moralisk indignation, är det viktigt att den blir uppklarad så att allmänheten ska känna förtroende för rättssystemet. Den andra är nästan ännu viktigare ur miljöarbetssynpunkt. Det är fråga om att man inte riskerar påföljd när man inte har bra rutiner, att det blir lätt att slarva. Det blir så om det inte finns någon uppföljning och kontroll. här utgörs av våra miljöinspektörer. Skälet till att jag ställde interpellationen var just att ett antal kommuner har skrivit brev, bland annat till miljöministern. , , , , och har skrivit att de ger upp. Det krävs av dem att de ska anmäla miljöbrott, men de miljöbrott som anmäls försvinner. Åklagarna hinner inte med dem. De tas inte upp. Det blir inga utredningar. De människor som arbetar i , , , , och är fronten i miljöarbetet. Om de ger upp, om de känner att den lagstiftning som vi har fattat beslut om i kammaren att stifta lagar är det viktigaste vi politiker gör i kammaren inte följs upp och inte fungerar, om de inte får respons när de har anmält miljöbrott, kommer våra system att fungera allt sämre. Jag är medveten om, ministern, att vi gjorde förändringar i lagstiftningen just därför att det skulle leda till förbättringar. Därför har jag två frågor till ministern. Kan ministern lova dem i , , , , och att vi kommer att få en bättre uppklaringsprocent på miljöbrott? Kan ministern visa på de förändringar som har gjorts, det vill säga de som jag inte kan se slå igenom i statistiken? Vi borde ha fått en förbättring 2004. Det blev inte så 2003. Det blev ett dropp på grund av förändringar. Men 2004 borde detta ha slagit igenom. Varför inte, ministern? 65 Justitieminister (): Utvecklingen har varit positiv. Lagföringen har gått uppåt något. Balansen har minskat, och genomströmningstiderna har minskat. Uppklaringen har ökat. Det är inte stor skillnad, men det är lite grann. Det arbetet kommer att fortsätta. 66 (): Ministern diskuterade i sitt svar till mig hur man studerar statistik. Procentsiffrorna visar att huvudskälet till att det ser något bättre ut än 2003 är att man jämför antalet uppklarade brott med antalet anmälda. Det har anmälts något färre brott 2004. fram och tillbaka är felräkningar i statistiken. Jag skulle ha velat få ett svar som handlade om att det visade sig att det var så många av ärendena som var av karaktären att de numera inte behandlas. De är verkliga. Det är ett rejält grepp. Men det är uppenbart att ministern inte kan ge mig det svaret. Miljöbrott är en sak som har bekymrat mig . En av de första frågorna jag ställde när jag kom in i 2002/03 var till . Vid det tillfället ställde också min kollega frågor till ministern på området. Jag kan konstatera att de svar som ministern gav oss då skulle ha kunnat vara karbonkopian till de svar jag fick på min interpellation. De ser nästan likadana ut. Det är uppenbart att det vi gör inte räcker till. De förslag som ministern har lagt fram har inte räckt till för att göra en förbättring . Varför ska folket i , , , , och tro att det ska bli bättre under nästa mandatperiod? 67 Justitieminister (): Det kommer att bli bättre därför att arbetet kommer att fortsätta. Jag nämnde lagstiftningsprojekten i mitt första svar. Det kommer att göra att det här blir ännu bättre. Jag sade att det inte var så stor skillnad, men det är trots allt nästan en 10-procentig ökning . 68 (): I så fall kan vi konstatera att arbetet inte fortgår så snabbt som det hade behövts med tanke på att ministern kan glädja sig åt en förändring . Det är klart att det blir en 10-procentig ökning. Så här är det, ministern, med matematik. Jag är naturvetare! Vid dåliga resultat kan en enda liten åklagare som fått ett enda brott extra förbättra statistiken mycket. Det rör sig om allvarliga frågor. Det rör sig om att de som befinner sig längst ut i kampen för att få en bättre miljö börjar ge upp hoppet om att deras arbete gör nytta. Det går inte att diskutera fram och tillbaka. Jag tänkte inte ta en diskussion om upp och ned för de andra. Jag ville bara visa att det statistiskt inte har förbättrats. När vi tittar på Sifosiffror kan vi kanske glädjas åt en fram och tillbaka i olika sammanhang, men när det gäller de här frågorna krävs mer. 69 Justitieminister (): Jag ska erkänna att jag hade hoppats på att du skulle säga ökning, men det är riktigt att det är fråga om . Det är klart, som jag sade inledningsvis, att det inte är någon stor ökning. Med det arbete som ändå pågår det är en allvarlig fråga, det tycker vi båda har vi en förhoppning om att det ska bli bättre. När vi ändå är inne på statistik: Det här är personuppklaring. Det var den tidigare statistiken som polis och åklagare använde som vi kritiserade. Siffrorna , 58-procentig uppklaring, och 2001, 46-procentig, mättes på ett annat sätt. Ska vi mäta på det sättet var det 85-procentig uppklaring. Jag tycker inte om det sättet att räkna. Uppklaring är att en person har ställts till ansvar. Vi kan vara överens om att det behöver bli bättre på det här allvarliga området. Det kommer att bli bättre med de förändringar som presenteras. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden fredagen den 21 och inkommit. 17 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2005/06:47 till miljö- och jordbruksutskottet Motion 2005/06:Sk3 till skatteutskottet 18 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:UU5UU7 betänkande 2005/06:FöU2 betänkanden /06:SoU2 och SoU4 Anmäldes och bordlades Motion med anledning av prop. 2005/06:41 Följdändringar i vissa lagar med anledning av en ny skogsmyndighet 2005/06:MJ8 av m.fl. (fp) Motion krisprogram för att förebygga upplopp i av m.fl. (fp) Motionen väcktes med åberopande av 3 kap. 13 § riksdagsordningen om rätt att väcka motion med anledning av händelse av större vikt. Frågan om hänvisning av motionen till utskott skulle behandlas vid sammanträdet . Motionen hade följande lydelse: Jämte riksdagsordningen 3 kap 13 § om motioner med anledning av en händelse av större vikt väcker denna motion om ett krisprogram för att förebygga upplopp i likt de oroligheter som drabbat utanförskapets områden i . 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en jobb- och utvecklingsgaranti. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jobbkrav kopplas till försörjningsstödet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nystartsjobb för invandrade personer samt långtidsarbetslösa. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt sysselsättningsmål om överallt. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tredubbling av närpoliser i utanförskapsområden och bildandet av lokala trygghetsråd. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompletterande åtgärder för att bekämpa otryggheten i utsatta bostadsområden. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stegvis införa en läsa-skriva-räkna-garanti för lågstadiebarn, där barn från utsatta områden prioriteras under en första fas. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolan tydligt ska ta ställning för grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar samt att införa ett stopp för nya religiösa friskolor. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjda skadeståndsbelopp för den som döms för diskriminering. 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inleda försöksverksamheter med avidentifiering av ansökningshandlingar som kan leda till att alla offentliga arbetsgivare använder avidentifierade ansökningsprocedurer. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samlad lagstiftning mot diskriminering. 12.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en riktad satsning på svenska språket för vuxna invandrare som vill förbättra sina svensk-kunskaper. 13.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgarskapets betydelse och krav samt tillsättande av en medborgarskapsutredning. 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en investeringsfond för nyföretagande och socialt entreprenörskap. 15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omvandla minst en fjärdedel av det kommunala hyresrättsbeståndet i utsatta bostadsområden till bostadsrätter. 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en omfattande informationssatsning och diskussion om samhällets värdegrund. 17.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett stärkt och förnyat föreningsliv för delaktighet, demokrati och jämställdhet. 18.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt valideringssystem både för utländska examina och för de faktiska kunskaper en person besitter. brändes två unga pojkar ihjäl på en transformatorstation i nedsliten förort norr om . Det var gnistan som tände en våg av våldshändelser först i förorter, sedan i förorter till andra större städer i . drabbades centrala och i många länder i finns nu en oro för att upploppen i ska sprida sig. Beskrivningen av de bakomliggande orsakerna till upploppen är entydiga. slitna förorter befolkas av människor som ofta saknar förankring i samhället. Få vuxna arbetar, många ungdomar hoppar av skolan och har hamnat i sysslolöshet och laglösheten är tydlig. Vi känner en oro för att utanförskapet är lika djupt i vissa svenska förorter som i de franska. Arbetslösheten och bidragsberoendet skapar en frustration som i sämsta fall kan ta sig våldsamma uttryck även i . Utsattheten och utanförskapet har vuxit lavinartat i . Det kunde vi konstatera i vår första kartläggning av utanförskapets utbredning i som presenterades i rapporten . I rapporten jämfördes läget vid den senaste och föregående högkonjunkturens toppår. De resultat som redovisades där var skakande. fanns det bara tre bostadsområden som kunde klassas som utanförskapsområden, dvs områden med en sysselsättning samt undermåliga skolresultat och/eller lågt valdeltagande. 2002 var det mer än 130 områden som kunde definieras på det viset. Efter konjunkturomsvängningen 2001-2002 har denna process accelererat. Det har vi konstaterat i den nya versionen av Utanförskapets karta som presenterades . I en jämförelse kunde vi se att 26 nya bostadsområden kunde klassas som utanförskapsområden, medan bara tre lämnade denna kategori. Utanförskapsområdena ökade på detta sätt i antal från 131 till 154 stycken . Det är tydligt att ett nytt socialt landskap vuxit fram i under , präglat av utestängning från arbetsmarknaden, bostadssegregation, bidragsberoende, skolmisslyckande, maktlöshet och sårbarhet. Det handlar om bostadsområden vars socioekonomiska villkor markant sätt skiljer sig från samhället i övrigt. Under socialdemokratins långa regeringsinnehav har utanförskapet vuxit. Regeringen fick förvalta den längsta högkonjunkturen i modern historia men misskötte uppgiften. Utsattheten växer i men regeringen agerar inte. Det är dags att på allvar rikta fokus mot vad som håller på att hända i utanförskapets orter. Trots en bekymmersam utveckling är det vår fasta övertygelse att det i dessa utsatta förorter finns tillräckligt med positiva krafter för att kunna vända på utvecklingen. Vad dessa goda krafter behöver är politiskt ledarskap och stöd samt möjligheter att ta upp kampen för ett integrerat . Utanförskapet kan bara brytas inifrån, när de berörda tar kampen i egna händer. Vi måste se dessa goda krafter och stödja dem. Mot bakgrund av händelserna i presenterar att aktionsprogram i två delar mot segregation och utanförskap. Den första delen består av akuta insatser med åtgärder som bör införas , den andra delen består av långsiktiga åtgärder för ett mer integrerat . Sammanfattning av liberalernas förslag Inför en jobb- och utvecklingsgaranti med krav på motprestation Inför en jobb- och utvecklingsgaranti bestående av samhällsnyttigt arbete kombinerat med språkinlärning och andra utvecklande aktiviteter för alla nyinflyttade, och för alla arbetsföra personer som söker försörjningsstöd. Utsatta bostadsområden ska prioriteras i införandet av jobbgarantin. Försörjningsbidrag ska inte utbetalas till arbetsföra personer utan tydliga krav på motprestation i form av deltagande i jobbgarantin. Den som är arbetsför men inte vill delta förlorar rätten till all annan ersättning. Nystartsjobb För att underlätta att en invandrad person, som beviljats uppehållstillstånd i eller varit arbetslös, kommer in på arbetsmarknaden föreslår vi att dessa personer ska omfattas av förslaget med så kallade nystartsjobb i . Det innebär att arbetsgivaren inte betalar arbetsgivaravgift för personen i fråga. Långtidsarbetslösa i övrigt får också tillgång till nystartjobb om de varit arbetslösa som motsvarar tiden i arbetslöshet 3. Ett nytt sysselsättningsmål på överallt Det mål om 80 procents sysselsättning för befolkningen som regeringen satt upp räcker inte så länge det finns många områden där sysselsättningen är mycket lägre. Vi vill därför införa ett sysselsättningsmål som går ut på att ska ha ett arbete i varje bostadsområde. Bostadsområden där färre än arbetar, och som visar andra tecken på utanförskap, ska förklaras som prioriterade sociala krisområden. Tredubbla antalet närpoliser i utanförskapsområden Trygghet i utsatta bostadsområden kräver polisnärvaro och aktivt samarbete med de boende. Närpolis ska finnas i varje område som präglas av utanförskap och samarbete ska inledas med de lokala trygghetsråden som ska bildas i syfte att mobilisera det civila samhället i kampen för att garantera områdets trygghet. Därför vill vi att antalet närpoliser tredubblas i utanförskapsområden. Inför en kunskapsgaranti i skolan Inför en kunskapsgaranti i skolan utformad som en läsa-skriva-räkna-garanti för alla lågstadiebarn. Där ska möjligheten att få extra lärarhjälp, sommarkurser eller att gå ett extra läsår ingå. Svenska språket ska prioriteras, inte minst vad det gäller utrikes födda barn. Garantin ska först införas i skolor i utanförskapsområden. Skolan tar ställning för tolerans och stopp för nya religiösa friskolor Tolerans, förståelse för olikhet och respekt för andra ska prägla skolans vardag. Skolan ska inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar så som de bl a formulerats i FN: s deklaration om mänskliga fri- och rättigheter. I avvaktan på tydligare regler och bättre kontrollmekanismer vill vi införa ett stopp för nya religiösa friskolor i syfte skydda barnens rätt till en allsidig undervisning. Det ska kosta att diskriminera Det är svårt att bevisa diskriminering vid en rättegång men när man gör det ska påföljderna vara mycket kännbara för den som har gjort sig skyldig till diskrimineringen. Därför föreslår vi att det utdömda skadeståndsbeloppet vid all arbetsmarknadsrelaterad diskriminering ska höjas substantiellt till förlorade arbetsinkomster. Vid annan diskriminering i offentliga eller privata verksamheter som vänder sig till allmänheten kan skadeståndsbeloppet motsvara minst fem basbelopp. Avidentifiering av jobbansökningar För att bekämpa den etniska bortsorteringen som uppenbarligen förekommer på den svenska arbetsmarknaden vill vi göra det obligatoriskt med avidentifiering av ansökningshandlingar i personalrekrytering för alla offentliga arbetsgivare. Försöksverksamheter med avidentifieringen bör inledas i de kommuner med största koncentrationen av utanförskapsområden. Genomför en riktad satsning på svenska språket Vi vill undersöka formerna för att genomföra en riktad satsning på svenska språket för vuxna invandrare som önskar förbättra sina kunskaper i svenska språket. En sådan satsning skulle öppna för möjligheten att reparera följderna av den undermåliga sfi-undervisningen som erbjudits invandrade personer. Medborgarskapets betydelse och krav betonas Medborgarskapet ger unika rättigheter och en ovillkorlig rätt att stanna i . Men medborgarskapet ska också vara förenat med tydliga krav. Dit hör exempelvis att ha uppnått en viss språkfärdighet i svenska språket. Inrätta en investeringsfond för nyföretagande och socialt entreprenörskap För att uppmuntra företagsamheten och det sociala entreprenörskapet i de mest utsatta bostadsområdena vill vi att en investeringsfond inrättas. Medel ur den fonden ska användas för att ge tillgång till riskkapital under en ny verksamhets initialperiod, förutsatt att den bedömningen görs att verksamheten ska kunna betala tillbaka de lånade pengarna och bära sig ekonomiskt. Omvandla minst en fjärdedel av det kommunala hyresrättsbeståndet i utsatta områden till bostadsrätter En bra bostadspolitik i problemtyngda områden är en politik som ger människor möjlighet att påverka såväl boendemiljö som boendekostnader. Att äga sin bostad är den rakaste och enklaste vägen dit. Därför vill vi att minst en fjärdedel av det kommunala hyresrättsbeståndet i utsatta områden omvandlas till bostadsrätter. Nuvarande stopplagar för ombildning av hyresrätter till bostadsrätter bör avskaffas. För det återstående hyresrättsbeståndet vill vi att möjligheter till självförvaltning kopplade till sänkta hyror underlättas. En samlad lagstiftning mot diskriminering Diskrimineringslagstiftningen ska samlas och skärpas, men kvoteringstänkandet ska bestämt avvisas. Kvotering leder till ett samhälle bestående av fientliga grupper med olika rättigheter och det är inte längre ett liberalt samhälle. I stället för dagens olika ombudsmän ska ett ämbete inrättas, med tillräckliga resurser för att leda kampen mot diskrimineringen. Informationssatsning och diskussion om samhällets värdegrund En omfattande informationssatsning bör göras om den värdegrund som genomsyrar vårt samhälle. Hedersrelaterat våld, könsstympning, barnäktenskap och andra former av kvinno- och barnförtryck bör explicit tas upp. Det behövs också en bredare diskussion om vår gemensamma värdegrund. Informationsmaterialet som förklarar och förtydligar värdegrunden ska översättas till de språk som våra största invandrargrupper talar och användas inom sfi-undervisningen (svenska för invandrare). Ett stärkt och förnyat föreningsliv för delaktighet, demokrati och jämställdhet Ett förnyat föreningsliv bör spela en avgörande roll i kampen mot utanförskapet. Vi föreslår en ökning av föreningsstödet i utanförskapsområdena men också en total översyn av nuvarande föreningsstöd till invandrarorganisationer. De verksamheter som främst bör ges stöd är de som uttryckligen prioriterar integrationen i samhället, spridningen av demokratiska värderingar samt jämställdheten mellan kvinnor och män. Ett nytt valideringssystem införs Validering av utländska examina är ett välkänt problem.