prot · GS09137 · 2005-06-10 00:00:00 — Vi arbetar för att åtgärder ska genomföras på ett sätt som innebär att de mänskliga rättigheterna stärks, att fattiga och utsatta människor ges större möjligheter att påverka för dem viktiga prioriteringar och beslut, samt att fattiga mäns, kvinnors och barns situation förbättras. För svenskt utvecklingssamarbete innebär denna tonvikt på demokrati och mänskliga rättigheter som mål och som medel för utveckling att dialogen med utvecklingsländerna om mänskliga rättigheter och demokrati ytterligare kommer att intensifieras och att samarbete med länder där utvecklingen i dessa avseenden går åt fel håll omprövas. Det finns länder där förutsättningar saknas för ett långsiktigt och brett samarbete, men där olika typer av riktade insatser för att stödja positiva processer är möjliga. De svenska insatserna kan till exempel göras genom enskilda frivilliga organisationer. Det går inte att underskatta det civila samhällets betydelse i länder med brister vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. 126 (): Konflikten mellan demokrati och diktatur är en av våra största politiska utmaningar. lever miljarder individer världen över i grymma förtryckardiktaturer där deras rättigheter trampas på, skändas och kränks . Rätten att få tycka, tänka och tro fritt är dessvärre en avlägsen dröm för många världsmedborgare. Men demokratin medför också positiva effekter som gynnar utvecklingen i landet genom att exempelvis makthavare som vill bli omvalda har ett intresse av att genomföra samhälleliga förbättringar och reformer. Demokratins inneboende mekanismer främjar också respekt för mänskliga rättigheter, rättsstat och ekonomisk tillväxt. För oss, biståndsministern och mig, som har privilegiet att få leva i en demokrati är det vår yttersta plikt att kämpa för att alla människor ska få denna frihet. Vi i har länge tyckt att regeringen borde vara mer principfast på det här området. Det handlar inte minst om att använda svenskt bistånd aktivt för att avsätta diktaturledare. Vi tycker också att demokrati ska vara ett överordnat mål i biståndspolitiken. Det får aldrig någonsin vara så att en diktator kan hålla sig kvar vid makten och legitimera sitt förtryck genom svenska skattebetalares biståndspengar. På samma sätt som svenskt bistånd bidrog till att krossa det rasistiska apartheidsystemet i ska nutida diktatorer och folkförtryckare på , i , , , med flera länder plockas ned från makten genom att vi moraliskt, finansiellt och politiskt stöder opposition, fackföreningar, fria journalister och andra som kämpar för demokrati. Men demokratimålet känns inte alltid alldeles starkt i svensk biståndspolitik. Jag tycker ofta att det frikopplas från debatten om fattigdomsbekämpning. Exempelvis saknar de viktiga millenniemålen tydliga kopplingar till demokratisering och mänskliga rättigheter. Många av de länder som får mest bilateralt bistånd från har också stora demokratiska brister. Listan kan göras lång. Vi har den kommunistiska enpartistaten och dess lika diktatoriska granne . Vi har också , och trots att de har hållit val skjuts oppositionen just nu öppet på gatorna i . I har man haft flerpartisystem , men trots detta avrättar man partikamrater till mitt liberala parti på ön bara för de har möjlighet att ta makten där, och det tolererar inte regeringen. Biståndet ska vara starkt och generöst, men det ska också vara just principfast. Jag tycker att det är viktigt att säga att inte ska fortsätta att plöja ned pengar rakt i diktatorers fickor. Jag tycker att man ska bedriva bistånd i diktaturstater, absolut, men då måste vi försöka kanalisera det via multilaterala organ eller enskilda organisationer. Jag vill fråga statsrådet om hon avser att ställa hårdare demokratiseringskrav på dessa länder och många andra stater som har mer eller mindre diktatoriska inslag men som får kraftfullt svenskt bistånd . Jag undrar: Tycker du att några av de länder som jag räknade upp, exempelvis och , har utvecklats oerhört positivt demokratiskt sett ? Det är ju inte så att biståndet har minskat speciellt mycket till de här länderna snarare tvärtom i en del fall. Övergreppen haglar fortfarande när man läser Amnestyrapporter. Jag skulle vilja ha lite svar från biståndsministern på den fronten. 127 Statsrådet (): Tack, , för frågorna! Det är helt tydligt så att och jag delar synen på hur viktig demokrati är för alla människors rätt att uttrycka sina åsikter men också för en ekonomisk utveckling som kan komma de allra fattigaste till del och därmed en hållbar fattigdomsbekämpning. Det är just därför som vi alltid trycker på sambandet mellan millenniemålen och det som millenniemålen dras ur, det vill säga millenniedeklarationen, där ju demokrati och mänskliga rättigheter ju faktiskt finns med som en del. Vi lyfter upp millenniedeklarationen av just det skälet. Vi för in orden demokrati, rätten till inflytande och liknande formuleringar i alla olika sammanhang just för att poängtera den tydliga kopplingen mellan demokrati, rätten att uttrycka sin åsikt och hållbar fattigdomsbekämpning. Med det sagt vill jag också problematisera en del kring biståndet. Vi har just nu en situation i ett annat land som nämnde lite i förbifarten, , där vi jobbar delvis genom stöd till oppositionen, men den största delen av det svenska biståndet där går till humanitärt stöd till , helt enkelt därför att flera miljoner människor riskerar att svälta ihjäl. Där står vi inför en av de svåraste avvägningarna när det gäller biståndet. Det humanitära biståndet riskerar faktiskt att hjälpa kvar vid makten, men skulle det internationella samfundet dra tillbaka det humanitära biståndet riskerar vi att flera miljoner människor faktiskt omkommer. Det är så de reella valen ser ut. Det är en sak jag vill peka på som är en svårighet. Jag vill också säga så här: Millenniemålen är bara en del av bakgrunden för prioriteringarna i den svenska biståndspolitiken. Millenniemålen har flera brister än att demokrati inte finns med. Det är också så att en annan fråga, som jag tror ligger också varmt om hjärtat, sexuell och reproduktiv hälsa och kvinnors rätt att bli gravida och föda barn utan att omkomma, inte heller finns med i millenniemålen. Det är också en brist som vi ständigt lyfter upp. Också ett annat område, nämligen jobb, sysselsättning, finns inte med i millenniemålen apropå olika saker som minskar fattigdomen. Det är så att vi måste lyfta fram demokratifrågor tydligare, och vi har också börjat göra det inte så länge, men dock en liten tid tillbaka. Med just de länder som tog upp sist, och , har vi undertecknat nya landstrategier. I de landstrategierna försöker vi någonsin att genom tydliga skrivningar poängtera vikten av demokrati och mänskliga rättigheter än tydligare . Det vi har gjort är att vi har graderat på tre olika nivåer. Om det går i positiv riktning med respekten för demokratin och för de mänskliga rättigheterna kan vi diskutera det finns ingen automatik här en ökning av biståndet. Sedan finns det ett mellanläge som innebär status quo, och sedan finns det en situation som innebär att om respekten för de mänskliga rättigheterna och den demokratiska utvecklingen går sämre kan vi diskutera en minskning. Självklart kan man kalla det här för gummiparagrafer och ord, men det är betydligt tydligare än vad det har varit tidigare, och det är verkligen någonting att luta sig emot i de regelbundna dialoger som sker på plats i båda de här länderna. Jag tror att det här kommer att vara ett viktigt verktyg för oss nu när vi styr processen vidare. En annan viktig arena som vi måste jobba ännu tydligare på och också jobbar en del på är att få andra biståndsgivare att ta upp demokratifrågor tydligare i sina dialoger. är en stor biståndsgivare, men i relation till många andra ger vi sammantaget trots allt en ganska liten summa pengar. 128 (): Jag vill först förtydliga att när det gäller humanitärt bistånd inser förstås också vi i att man inte kan ha lika höga krav. Naturligtvis måste man ge ibland via diktaturregimer. Men också där kan man ibland göra ett val, och ibland är inte det valet självklart. kan man gå via , , eller vad som helst, och när man har valmöjligheten ska man alltid välja det demokratiska framför diktaturregimen. Men jag vill gå tillbaka till millenniemålen. De första åtta millenniemålen är ju väldigt eftersträvansvärda. De är fantastiskt bra, och vi stöder dem till . Det är ett jätteviktigt arbete. Men problemet är ju att även om millenniedeklarationen tar upp mänskliga rättigheter och demokrati är det inte ett konkret mål, vilket gör att det inte får samma tyngd. Vi skrev och föreslog två extra mål för att uppmärksamma detta, mål 9 och mål 10, i vår motion . Mål 9 löd så här: Minst hälften av alla människor i världen ska ha sina mänskliga rättigheter garanterade i författningar och lagar, och veta om att de har det. Det är förstås inte helt lättuppnåeligt, men det är i alla fall en strävan. Det är viktigt att betona att auktoritära regimer inte ska kunna skylla på omvärlden och fattigdom när det faktiskt handlar om lagar de själva har stiftat. Det är ju nationalförsamlingarna i och som har förbjudit fria fackföreningar. Det är inte någon annan någon kolonialmakt eller FN som har gjort det, utan det är de själva som har infört den ofriheten. Och det förstås, skulle arbetarna där få organisera sig så skulle utvecklingspolitiken se helt annorlunda ut. Mål 10 som vi föreslog var: Alla stats- och regeringschefer ska vara demokratiskt tillsatta. är det dessvärre väldigt långt tills det kommer att uppnås, men där måste vi veta en sak. Ta ett land som , där en femtedel av befolkningen lider av undernäring som , diktatorn, vägrar att låta folk bestämma vem som ska styra landet. Även om plågas av svält var landet för ett tiotal år sedan kornbod. Vi måste alltså återigen se de tydliga kopplingarna: Länder som varit rika även i tredje världen och haft det relativt bra har dragits i misär på grund av diktaturen. Det finns ju ingenting som förhindrar den att föreslå i internationella sammanhang att man just lägger till två stycken mål. har vi inte kvar till 2015. Det kanske kommer en ny process. Då tycker jag att det skulle vara fantastiskt bra om man kunde lägga till detta och gå vidare med det arbetet. Avslutningsvis är anledningen till att inte lyckades formulera några mål om demokrati och mänskliga rättigheter att det förstås handlar om att det bland FN:s medlemsländer finns många grova och grava diktaturstater som inte ville ha med det. Det fanns ju en sådan kontext. Det är då viktigt att se till att diktaturernas ovilja aldrig får vara en ursäkt för oss i som är en demokrati att inte driva på hårdare. Jag hoppas som sagt att vi, när millenniemålsarbetet går vidare, kanske kan ha en helt enig riksdag här som kan kräva två extra mål, och att vi går vidare och lyfter upp den frågan. 129 Statsrådet (): Tack för frågorna, ! Jag vill bara mot bakgrund av vad sade om det humanitära biståndet stryka under att till går det via FN-systemet och enskilda organisationer, och inte via regeringen i , och inte heller i något annat av dessa länder. I går det inte heller via regeringen och så vidare, utan det går i princip alltid via FN eller Röda Korset. Jag håller helt med när hon säger att ingen kan skylla på omvärlden när man inte genomför lagstiftningar kring fackliga rättigheter, barns rätt att gå i skolan, lagstiftning kring val och så vidare. Det finns flera mycket fattiga länder som har en lagstiftning som är mycket väl fungerande på de här områdena. är ett exempel på ett sådant land, och det finns flera andra. I några länder är det så att man har en bra lagstiftning, men man har däremot kanske inte ett fungerande rättsväsende, så man använder sig inte av lagstiftningen tillräckligt mycket. Det är lite olika aspekter på det här. Men självklart kan ingen skylla på omvärlden. Det enda vi kan göra från omvärldens sida är att försöka skapa allianser med rörelser i de här olika utvecklingsländerna det må vara partipolitiska rörelser, kyrkor, enskilda organisationer eller var det nu är för någonting för att skapa ett opinionstryck i de här länderna för ett genomförande av lagstiftningar. Vi var nog många som var mycket skeptiska till millenniemålen och millenniedeklarationen och om de verkligen skulle kunna leda till någon förändring över huvud taget. Vi tyckte att det var långtifrån tillräckliga. De är inte tillräckliga det sade jag redan i mitt förra inlägg och jag tror att vi delar mycket av den synen, men något som de har lett till är att det har börjat öka biståndsnivåer runtomkring i världen. Vi hade här ett möte mellan president och som troligen leder till jag har en ganska optimistisk syn på det att också ökar sina biståndsnivåer och jobbar mer med skuldavskrivningar. Och möjligen kommer det att leda till att handelsförhandlingarna, som ju ska kulminera i , leder till en mer utvecklingsinriktad handelsagenda. Jag tror faktiskt inte att vi hade varit i den här i alla fall mindre negativa positionen jämfört utan millenniemålen och utan millenniedeklarationen. Min oro är att vi om vi börjar riva upp nya mål, de åtta målen, tappar det momentumet i världspolitiken. Millenniemålen är 8 mål, 18 delmål och 48 indikatorer. Man kan mycket väl titta på hur delmål eller indikatorer är skrivna och fundera på att få in områden kring mänskliga rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa, demokrati eller jobb. Jag tror dock att vi skulle förlora mer än vi vann om vi började riva upp millenniemålen. Vi måste också fundera på hur vi från alla riksdagspartier här skulle kunna arbeta mer tillsammans genom partistiftelserna för att stärka den demokratiska situationen i många utvecklingsländer. Jag vet att det finns ett stort intresse för det i alla partistiftelser, och det är väldigt bra. Det ska vara ett möte här med all världens partistiftelser av alla färger. Möjligen skulle man där kunna ta tillfället i akt och diskutera lite vilken roll specifikt skulle ha i arbetet för att stärka demokratier runtomkring i världen. 130 (): När det gäller demokratibistånd tycker jag också att vi ska studera andra länder mycket. Framför allt borde vi blicka österut, som jag har påpekat , och studera de nya EU-medlemmar som för bara ett tiotal år sedan levde under kommunismens ok men är fria demokratier. På EU-nivå har många biståndsaktörer visat stort intresse för de erfarenheterna. Jag har tjatat om det tidigare, och jag kommer att fortsätta att göra det . Jag tycker att framför allt är ett utmärkt exempel. Demokratiseringsprocesserna har varit signumet, kan man säga, för deras utrikespolitik. Målet har varit att främja radikala förändringar från diktatur till demokrati i diktaturregimer . Det har man gjort genom att öppet stödja oberoende medier och människorättsaktivister. har inom sitt utrikesdepartement en avdelning som heter Unit for promotion of transitions to democracy där man jobbar väldigt tydligt med att koordinera utrikespolitiken och biståndet för att ha en sådan linje. Man har valt tre stycken profilländer, , och . Jag vet att svenskt bistånd och är uppdelat på ett annat sätt, men jag tror att det är ett oerhört bra exempel. Kanske skulle man på kunna inrätta en demokratienhet kopplad till Sida. Det finns redan nu demokratienheter men denna skulle få en större och tyngre roll i detta arbete och inte heller skämmas för att i offentliga sammanhang världen över tala om att man har som mål att inte ska vara kvar som diktator på , att vi vill ha ett fritt system där och stöder de krafter som vill få bort honom. Det handlar om att tala klarspråk på samma modiga sätt som man gjorde mot apartheidsystemet i för några decennier sedan. Jag tror att den svenska utrikespolitiken skulle vinna mycket i trovärdighet om man tog fram konkreta exempel på det området. När det gäller humanitärt bistånd till diktaturländer vill jag säga att även om biståndet till går via FN och Programme så blir de ofta en kapad del av regim. Han kan styra ganska mycket i och med att det är väldigt svårt att resa i landet. Det vet vi som har varit där. Så även där finns det komplikationer. 131 Statsrådet (): Det här är ett område som ligger både och mig mycket varmt om hjärtat. Det är som sagt väldigt bra. Jag hoppas att vi kan arbeta tillsammans. Inom utrikesförvaltningen har vi en enhet för mänskliga rättigheter, vi har personer som jobbar med demokrati och så vidare. Jag tror inte att vi skulle tjäna speciellt mycket på att skapa en speciell enhet för demokrati. Däremot tror jag att när det gäller att tänka kring demokratifrågor på de olika enheterna, att få in det i tänkandet, så kan vi föra frågorna framåt på olika sätt. Det handlar mera om arbetsmetoder inom utrikesförvaltningen. Vi har börjat titta på hur man skulle föra in demokratifrågor på alla enheter, de geografiska, sakenheterna, de som jobbar med säkerhetspolitik och så vidare. Jag antar att ni i diskuterar hur man genomför det bilaterala biståndet. Det hoppas jag även om jag så klart inte får ha någon åsikt om det. Det är viktigt att demokrati genomsyrar alla insatser och hur man tänker, också på de geografiska avdelningarna på Sida. Vi kommer som sagt att jobba inför septembertoppmötet med just demokrati och mänskliga rättigheter som en högt prioriterad fråga. Det tar inte slut . Tyvärr kommer vi att få fortsätta den kampen ganska länge framöver. Jag hoppas att vi då kan resonera om hur vi skulle kunna arbeta tillsammans mellan alla partier för att få världen lite mer demokratisk. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2004/05:UbU15 betänkande 2004/05:JuU27 betänkande 2004/05:LU23 betänkande 2004/05:TU13 betänkanden /05:SkU34 och SkU35 19 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM67 Programmet Medborgare 20072013 till /05:FPM68 Ett europeiskt utsläppsregister KOM(2004)634, KOM(2004)635 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Proposition 2004/05:160 Avveckling av militärdistriktsorganisationen med anledning av prop. 2004/05:139 Inskränkt skattskyldighet för Stiftelsen 2004/05:Sk21 av m.fl. (fp, m, kd, c) med anledning av skr. 2004/05:125 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under 2004/05:So39 av m.fl. (m) med anledning av skr. 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004 2004/05:Fi24 av m.fl. (fp) betänkande 2004/05:KU16 Koncessionsavgift på televisionens område m.m. betänkanden /05:NU13 Den svenska turistnäringen 2004/05:NU15 Riktlinjer för marknadskontroll av produkter, m.m. 2004/05:NU16 Transparensdirektivet och vissa övriga konkurrenspolitiska frågor 2004/05:NU17 Skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m. betänkande 2004/05:UU12 Nytt östbistånd 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1841 av ()till utrikesminister i /05:1842 av ()till utrikesminister i /05:1843 av i (s)till utrikesminister i /05:1844 av ()till utrikesminister 2004/05:1845 av ()till utrikesminister och yttrandefriheten 2004/05:1846 av ()till finansminister för hushållsnära tjänster 2004/05:1847 av ()till utbildnings- och kulturminister kring könskriget /05:1848 av ()till samhällsbyggnadsminister för bostäder i /05:1849 av Skånberg (kd)till näringsminister AB 2004/05:1850 av ()till statsrådet av posttraumatiskt stressyndrom, PTSD 2004/05:1851 av ()till statsrådet vid 2004/05:1852 av ()till statsrådet 4 mellan och 2004/05:1853 av ()till statsrådet av alkohol Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 40 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 83 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.