prot · GS09107 · 2005-04-19 00:00:00 — Till exempel kan nämnas att 13 stridsfordon för tillfället deltar i FN:s insats Unmil i och att vi haft ett transportflygplan, , i . Bidraget till dessa två insatser är exempel på en kvalitativ ökning. Den kvantitativa ökningen görs genom att anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser kommer att öka successivt . När man jämför kostnader för och kostnader emellan olika insatser är det viktigt att notera att vissa insatser påbörjas och löper . Kostnaderna måste då kunna hänföras till rätt budgetår för att vi ska få rättvisande jämförelser. Ett tydligt exempel på detta är insatsen i som påbörjades och där gav mandat . I sin interpellation jämför de beräknade kostnader för en insats som regeringen anför i propositioner med det faktiska utfall som går att utläsa av Försvarsmaktens årsredovisning . Man måste vid jämförelser beakta de antaganden och villkor som legat till grund för utarbetandet av budgeten innan man jämför budget och utfall. En marginal läggs in i den beräknade kostnad som redovisas för för att regeringen och Försvarsmakten ska kunna vidta nödvändiga anpassningsåtgärder i ett skarpt läge. Vi kan inte mäta våra resultat i insatserna enbart utifrån hur många soldater vi har utsända. De svenska bidragen måste även värderas utifrån vilken effekt de ger i den aktuella operationen. Svenska bidrag med specifika förmågor och specialkompetens, till exempel förband med hög tekniknivå och specialförband, kan vara mer kostsamma än andra truppbidrag. Mitt svar på den första frågan är att när vi lägger större vikt vid de internationella insatserna så ställer det större krav på att regeringen ännu noggrannare följer upp och kontinuerligt utvärderar våra insatser. Särskilt viktig är naturligtvis den ekonomiska uppföljningen. Vi har därför påbörjat ett arbete inom med att analysera anslagsposten 6:1:2 som syftar till att klargöra hur medlen används och hur regeringen ska följa upp och styra verksamheten på posten. På den andra frågan vill jag svara att ett arbete pågår inom med att utarbeta en inriktning för militära krishanteringsinsatser /07. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska faktorer vägs samman i bedömningen av vad som motiverar en svensk militär insats. Detta är ett arbete som görs gemensamt av och Försvarsdepartementet, självfallet i nära dialog med Försvarsmakten. Regeringen är positiv till en dialog med , och det är upp till utrikesministern som föredragande att avgöra lämplig tid för detta. 28 (): Jag vill gärna tacka försvarsministern för svaret. Efter att ha sett henne jogga in i plenisalen vill jag också komplimentera den politiska nivåns snabbinsatsförmåga. Min interpellation ställdes, herr talman, mot bakgrund av den nya högre ambition som har när det gäller internationella insatser. Den har formulerats som att ska ha förmåga att kunna ha två bataljoner och några mindre internationella insatser i gång . Och detta är, för att i någon mån korrigera försvarsministern, inte bara något som regeringen vill se utan framför allt något som riksdag har beslutat och lagt fast. Det är alltså en fast förutsättning för det framtida arbetet på alla nivåer. fanns det enligt uppgift från Försvarsmakten 770 svenska soldater insatta i olika internationella missioner. Detta är en historiskt ganska låg siffra, och det förefaller snarare som om vi fjärmar oss från än närmar oss den målsättning som lade fast. Bakgrunden till interpellationen från min sida är att kostnaderna för våra internationella insatser mätt per soldat i tjänst faktiskt har fördubblats av . I denna kostnadsökning ingår då inte , som försvarsministern hänvisade till i sitt svar. Hade också räknats in i sammanställningen hade snittkostnaden procentuellt ökat mycket mer. kommer vi att i anslaget 6:1:2 Internationella insatser kunna disponera . Förutsätter man att det inte sker någon fördyring alls de kommande två åren renderar detta en förmåga att sätta in 900 soldater 2007. Man kan alltid diskutera vad som är insats av bataljonsstorlek och vad som är insats av mindre format, men jag kan inte tänka mig att någon i denna kammare inbillade sig att summan av denna förmåga skulle bli 900 soldater. Det är värt att notera att försvarsministern erkänner att kostnaderna har ökat. Av det skälet tänker jag inte ge mig in i några av de detaljdiskussioner som försvarsministern förde när det gällde hur man ska beräkna de här olika kostnadsökningarna. Jag vill bara konstatera, herr talman, att jag känner mig lite besviken över den brist på konkreta åtgärder som fanns i svaret. Att regeringen ska följa utvecklingen mycket noggrant och att man på Försvarsdepartementet har satt i gång en analys av vad vi använder dessa pengar till räcker inte; därtill är tiden för kort och problemet för stort. Tillsammans med allt annat som händer på försvarsområdet för tillfället jag talar då om utgiftsbegränsningar och om handfallenheten när det gäller att spara på försvarsbyråkratin gör detta att man kan konstatera att vi är illa ute. Låt mig avslutningsvis bara säga att regeringen förvisso har ett politiskt ansvar mot och mot det svenska folket för att den här högre ambitionen ska kunna uppnås. Men än tyngre och än viktigare är det ansvar som vi alla har för att dessa pengar nyttjas på bästa sätt så att människor ute i världen som lever i våld och ofrihet får den hjälp som de behöver. Det, herr talman, är sannerligen ett ansvar att besinna. 29 Försvarsminister (): Jag tror att och jag som har diskuterat den här frågan känner igen argumenten. vill intensifiera de internationella insatserna; det vill regeringen och jag också. Det är vi helt överens om. Däremot är vi inte alls överens på en punkt, nämligen att intensifiera internationella insatser. Det betyder alltid att vi ska ha många soldater på marken ute i de olika operationerna. Verkligheten lär oss att det inte alltid är väl utrustade, väl övade förband med högteknisk kompetens från rika länder som som behövs på marken. Man behöver tillgång till det som gör insatser möjliga och att också styrkor från de regioner där konflikterna utspelar sig kan delta. Vi underlättar för dem med logistik, med transporter och även med skyddsfunktioner som man inte har. Det gör det möjligt att ta ett ansvar också i de olika regionerna. Det gör att bilden inte är så enkel som man vill göra gällande i debatten, att har vi bara fler personer ute så gör vi också en bättre insats för att de internationella fredsfrämjande insatserna ska bli framgångsrika. Det handlar om att noga ska överväga vilken typ av bidrag vi kan ge för att också se till att de insatser som sker tillsammans med olika länder i FN:s, EU:s eller Natos regi blir framgångsrika. Det betyder inte alltid man på marken. Sedan är och jag helt överens på en punkt. Det är att vi noga ska följa kostnadsutvecklingen så att vi ser att vi får ut tillräckligt mycket av de skattepengar som sätts in. Då kan man göra sig lustig och tala om en analysgrupp. Jag vill ändå peka på att förhållandena är annorlunda. Vi deltar i flera olika typer av insatser. Vi gör det för att få kunskap. Vi gör det därför att det är det som efterfrågas. Vi lär oss också verksamhetsmässigt. Då handlar det om att man måste hitta jämförelseverktyg som gör att man också ser att resurserna används på ett bra sätt. Det är det arbetet som pågår i den här analysgruppen. Jag kan försäkra att det vi vill är att varenda krona vi avsätter på kontot för internationella insatser ska komma till nytta och användas på ett sådant sätt att man också stärker situationen för de människor som finns i de här områdena. På den punkten är och jag helt överens. 30 (): Jag tror att vi är överens om målen. Jag tror också att vi är överens om det egentligen gigantiska problem som har dykt upp när det har blivit känt att kostnaderna ökar i en sådan rask takt som de faktiskt gör. Jag inbillar mig att regeringen är minst lika oroad över detta faktum som jag är. Men en stor skillnad mellan och mig själv är att vi inte har några möjligheter från sida att gå in och styra enskilda myndigheter. Det ansvaret vilar helt och fullt på regeringen, och alla de möjligheter som följer med det ansvaret också naturligtvis. Det är här jag efterlyser lite mer dådkraft och lite mer passion när det gäller att ta försvarsmaktstjuren vid hornen. Försvarsministern har naturligtvis också rätt när hon säger att det inte bara handlar om kvantitet, det handlar inte bara om hur många soldater man har i olika insatser eller totalt sett ute i världen. Det handlar också om vilka insatser de gör, vilket kvalitativt innehåll som finns i insatserna. Det där kan jag naturligtvis till en del instämma i, även om jag i olika delar också ser att det kan finnas ett egenvärde i att man är väl representerad på en plats. Försvarsministern känner naturligtvis till att det också innebär inflytande över hur en mission ska skötas, hur rules of engagement ska läggas ut och så vidare. Det inflytandet ökar för svenskt vidkommande. Helt ointressant är det ju inte. Men det som är viktigt att slå fast återigen är att denna kvantitativa definition faktiskt finns i ett försvarsbeslut som godkänts av en majoritet i den här . Därför har också regeringen själv börjat vandra denna väg. Då menar jag att man också måste stå upp för det målet och den ambitionsökningen . Jag inbillar mig att det finns en tydlig koppling mellan kostnaden per insatt soldat å ena sidan och avsaknaden av en strategi för internationella insatser å andra sidan. Det är därför båda de här frågorna har väckts i interpellationen av mig. Jag är övertygad om att den karakteristik som har präglat deltagande internationellt är en väldigt viktig förklaring till att kostnaderna har skjutit i höjden. var vi på några få ställen med många personer. är vi på mer än ett dussintal ställen med väldigt få personer. Detta gör att styckekostnaderna går upp. Vi har inga stordriftsfördelar som vi kan utnyttja i våra internationella insatser. Det här resonemanget skulle man kunna utveckla också i andra delar där jag tror att en nationell strategi för den här verksamheten skulle kunna innebära fördelar, till exempel när man tittar på hur stor andel av de bidrag som vi skickar utomlands som ska bestå av stabsofficerare, hur mycket ledningsfunktion vi ska ha, och så vidare. Det får också betydelse för kostnadsutfallet. Jag kan säga att jag lämnade försvarsutskottet där ÖB hade en föredragning för bara sedan, herr talman. Även ÖB, som representant för Försvarsmakten, vädjade till utskottet om att få vägledning när det gäller vilken inriktning ska ha internationellt, därför att han inser att det här ger goda möjligheter till förberedelse. Jag gjorde mig inte särskilt lustig över analysgruppen. Jag vet att regeringsmaktens kvarnar mal långsamt. Men min brist på tolerans ska ses mot bakgrund av att ni har slagit fast att vår internationella förmåga ska öka. Likväl, herr talman, ökar den inte, och jag menar därför att the benefit of the doubt som regeringen har haft på den här punkten nu håller på att försvinna. 31 Försvarsminister (): Jag tycker att det vore bra om vi skulle kunna fördjupa diskussionen ytterligare kring vad som är kvalitet i internationella insatser. Det sade jag i försvarsdebatten, och jag kommer att återkomma till på den punkten. Lika lite som vi kan ha ett gammalt invasionsförsvar för att skydda kan vi ha det stelbenta sättet att räkna antalet personer ute i världen som mått på om vi gör det borde göra i internationella insatser. Det kan ju låta bra att vi ska finnas kvar på ett fåtal ställen i stora grupper. Men är det faktiskt så att världen förändras snabbt. FN ber oss om hjälp. Skulle ha avstått från att gå in i operation i därför att vi inte från början kunde veta att det skulle bli ett glapp mellan Monuk 1 och när nästa trupp kom dit? Skulle vi ha stannat kvar med större styrkor i Kosovo i stället för att förstärka möjligheten att skapa fred och stabilitet ute i provinserna i ? Skulle vi ha varit kvar med ett flygplatsförband i efter att den operationen hade blivit så pass lyckad att man kunde överlåta den till en privat entreprenör och i stället avstått från att hjälpa till i när FN bad oss? Det är ju den situationen vi står inför. Det är i den diskussionen försvarsministerns roll är att se till att vi har väl tränade, väl utbildade förband som kan användas där man gör en gemensam försvars-, säkerhets- och utrikespolitisk bedömning att här ska vara. Det är naturligtvis så att kartan har varit väldigt enkel. Stora trupper, stort inflytande. Det är inte så längre. Inte minst kommer arbetet inom EU att lära oss att här handlar det numera om multinationalitet. Vi har multinationella staber. Vi har multinationella underhållsförband. Vi har multinationella grupper som arbetar. Det betyder också att alla länder som har trupp kommer att behöva finnas med i planeringen. Det är något nytt som växer fram i hur de rika och ekonomiskt starka länderna ska kunna ställa upp och arbeta i internationell krishantering på den militära sidan. Jag vill vara ödmjuk nog att säga att jag tror att jag, regeringen och har mycket att lära oss av att aktivt pröva på flera ställen där man ber om bidrag för att sedan möjligtvis hitta nischer där vi är riktigt bra eller också lära oss mer av hur vi tillsammans med andra länder kan göra de viktiga missionerna framgångsrika. 32 (): Med risk för att bli en smula tjatig: Jag kommer aldrig att acceptera att regeringen faller undan från den målsättning man föreslog och som fastställde. är det ungefär kvar av den här försvarsbeslutsperioden. När man tittar på kostnadsökningarna, , och lägger till alla de stora bekymmer som finns i Försvarsmakten i övrigt, som handlar om nya personalförsörjningssystem, personalavveckling, materielavveckling, en påfallande tröghet i möjligheten att få fram beslut om besparingar bland de totalförsvarsgemensamma myndigheterna, svårigheter att få fram beslut när det gäller reducering eller möjligen nedläggning av militärdistriktsorganisationen, blir jag som riksdagsman oerhört orolig. Det är snudd på, herr talman, att jag är beredd att säga att mycket talar för att även den här gången blir besviken och även den här gången kommer inte att nå upp till de mål internationellt som vi själva har ställt. Jag ska ändå erkänna att vi visst måste börja tänka i mer kvalitativa termer. En viktig förutsättning för detta är att regeringen kommer med ett förslag till om en nationell strategi för internationella insatser. Det är den viktigaste uppgiften för Försvarsmakten . Ska ha möjlighet att utvärdera verksamheten måste det finnas något att jämföra med. Det är kanske det allra viktigaste syftet med den nationella strategin. Även om jag gläds åt beskedet att man talar om en strategi som ska vara oroas jag av att man återkommer till uttrycket dialog med . Om det blir en nationell strategi för internationella insatser ska givetvis en sådan fastställas av folkvalda. 33 Försvarsminister (): har jag tyckt att inte har tillhört de debattörer som i varje replik ska tala om allt elände som finns i Försvarsmakten. Försvarsmakten, , är i en stor omställning som vi har bett om. Den har både riksdag och regering bett om. Men läget är inte så problematiskt som man ibland säger. Reformen är stor och omvälvande men den sker och genomförs metodiskt i Försvarsmakten. Den följer vi. Om man varje gång ska räkna upp alla problem blir det lite svårt att renodla diskussionen. Jag talar om vad som är effektivt när det gäller de internationella insatserna. Effektivitet utgår jag från är syftet med frågan. Jag säger då att jag inte kan tycka att kostnad per utsänd soldat är ett bra mått om det innebär att vi behöver göra svårare och mer komplexa insatser därför att just vi har den möjligheten utrustningsmässigt och utbildningsmässigt. Då kan jag acceptera en högre styckkostnad för dem som gör operationerna. Vad ska vi då ta fram för mått så att och jag som försvarsminister känner att vi verkligen gör något som ökar vår förmåga att bidra till internationell krishantering? Jag har sagt att jag kommer att återkomma i de delarna. Det sade jag redan i försvarsdebatten. Jag tycker att det skulle vara tråkigt om och har bestämt sig för att aldrig acceptera någon annan målsättning än ett visst antal soldater på marken. Jag hoppas att jag ska kunna omvända på den punkten i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM53 Kommissionens förslag till rambeslut om bekämpande av organiserad brottslighet KOM(2005)6 till justitieutskottet /05:FPM54 Direktiv om inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (2005)81 till arbetsmarknadsutskottet /05:FPM55 Faktapromemoria om kommissionens förslag till förenklingar när det gäller mervärdesskatterättsliga skyldigheter KOM(2004)728 till skatteutskottet 8 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2004/05:101 till finansutskottet 9 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2004/05:JuU24 betänkanden /05:LU18 och LU19 betänkande 2004/05:FöU7 betänkande 2004/05:SfU12 betänkanden /05:TU8 och TU9 betänkande 2004/05:NU11 Anmäldes och bordlades betänkande 2004/05:FöU8 Åtgärder och ersättningar i samband med naturkatastrofer i betänkande 2004/05:BoU8 Undantag från bestämmelser i betänkanden /05:UbU9 2004/05:UbU10 Elevhälsa, m.m. 2004/05:UbU11 Särskolan och specialskolan 11 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:518 av ()till utbildnings- och kulturminister till 2004/05:519 av ()till utbildnings- och kulturminister spetsars verksamhet 2004/05:520 av ()till statsrådet som faller utanför trygghetssystemen 2004/05:521 av ()till statsrådet av biståndsmedel 2004/05:522 av ()till statsrådet och gravida kvinnor 2004/05:523 av ()till statsrådet 2004/05:524 av ()till justitieminister av fastighetsmäklarlagen 2004/05:525 av ()till statsrådet inom LSS 2004/05:526 av ()till näringsminister i för friställda kvinnor 2004/05:527 av ()till statsrådet 2004/05:528 av ()till jordbruksminister svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft /05:529 av ()till statsrådet 2004/05:530 av ()till justitieminister av expropriationsersättning 2004/05:531 av ()till justitieminister i rättsprocesser 2004/05:532 av ()till statsrådet över Skepparpinan i /05:533 av ()till statsrådet av Ostlänken 2004/05:534 av ()till finansminister som försökslän för hushållsnära tjänster 2004/05:535 av ()till utbildnings- och kulturminister högskoleutbildningar /05:536 av ()till statsrådet tillgång till särskilt boende 2004/05:537 av ()till statsrådet yrkesutbildning Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1427 av ()till statsrådet i järnvägsutbyggnad /05:1428 av ()till statsrådet till vägnätet 2004/05:1429 av ()till justitieminister mot poliser 2004/05:1430 av ()till justitieminister av så kallade djurrättsaktivister 2004/05:1431 av ()till jordbruksminister 28 § jaktförordningen och 7 § jaktlagen 2004/05:1432 av ()till statsrådet roll i demokratin 2004/05:1433 av ()till utbildnings- och kulturminister och digital-tv-sändningar 2004/05:1434 av ()till utbildnings- och kulturminister till eftersatta musikgenrer 2004/05:1435 av ()till statsrådet och arbetsmarknadspolitik 2004/05:1436 av ()till försvarsminister av svensk försvarspersonal utomlands /05:1437 av ()till statsrådet 2004/05:1438 av (m)till statsminister av slutdokument om nya grundregler inom EU 2004/05:1439 av ()till jordbruksminister rovdjurspolitik 2004/05:1440 av ()till statsrådet brunnsprojekt i /05:1441 av ()till statsrådet svensk regionalpolitik prioriteras framför effektiv biståndspolitik 2004/05:1442 av de ()till utbildnings- och kulturminister 2004/05:1443 av ()till utbildnings- och kulturminister framtid som studieämne vid universitet och högskolor 2004/05:1444 av ()till utrikesminister för minoriteter 2004/05:1445 av ()till justitieminister i rättssystemet 2004/05:1446 av ()till justitieminister vid häktning 2004/05:1447 av ()till statsrådet och 2004/05:1448 av ()till statsrådet hamnar 2004/05:1449 av ()till näringsminister av läkemedel 2004/05:1450 av ()till statsrådet om offentlig upphandling, Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2004/05:1359 av ()till försvarsminister uttalande Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.