prot · GS0966 · 2005-01-28 00:00:00 — Min ambition är självklart att vi ska ha en mycket säker elförsörjning i . Regeringen har också lagt stor vikt vid denna fråga. Det kraftiga oväder som drog in över visar att situationen är så allvarlig att det nu är dags att ta till lagstiftning för att säkra eldistributionen i . Jag avser därför att vidta följande åtgärder. kommer att få i uppdrag att snabbt utreda och lämna förslag till de ändringar som krävs i ellagen för att säkra eldistributionen. Syftet är att staten ska ställa tydliga krav på driftsäkerhet genom sådana funktionskrav på eldistributörerna som säkerställer elförsörjningen med driftsäkra nät. I uppdrag kommer också att ingå att ta fram underlag till en ny ersättningsmodell för de konsumenter och näringsidkare som drabbas av elavbrott. Det ska bli möjligt att få högre och snabbare ersättning vid strömavbrott. Det är till exempel rimligt att ersättning ska utgå i stället för, som fallet är , . Ersättningsnivåerna ska också vara på en sådan nivå att de starkt driver på elnätsbolagens arbete med att skapa driftsäkra elnät. ska också se över möjligheterna till och formulera förslag till ytterligare skärpning i reglerna för tvångsförvaltning av elnät respektive återkallande av koncession för de nätföretag som inte har en hög driftsäkerhet. Dessutom ska nätföretagen åläggas en skyldighet att rapportera långa och omfattande avbrott till . De ska också åläggas att göra systematiska risk- och sårbarhetsanalyser av sitt elnät. Analyserna ska omfatta de omständigheter som kan förorsaka störningar i överföringen av el och konsekvenser av sådana störningar. Jag avser att lämna ett förslag till med de nämnda åtgärderna . Jag avser också att initiera ett arbete inom för att se över möjligheterna för lantbrukare och näringsidkare att införskaffa reservelverk. pågår ett arbete mellan berörda departement för att få en helhetsbild av hur alla berörda aktörer agerat och vilka förbättringar som kan genomföras för att arbetet ska kunna bli effektivare om liknande händelser inträffar . Utöver detta vill jag peka på följande åtgärder som har vidtagits. I den proposition om genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el och naturgas, vissa fjärrvärmefrågor med mera, som regeringen avser att överlämna till kommer bland annat nätägarnas ansvar för att det egna nätet är säkert, tillförlitligt och effektivt att tydliggöras. Inom EU förhandlar vi om ett nytt elförsörjningsdirektiv som syftar till att säkerställa att EU:s medlemsstater har en säker elförsörjning. har varit mycket aktivt i detta arbete, och vi har också fått stort gehör för våra synpunkter. har regeringen haft en kontinuerlig dialog med branschen om elavbrott. I de diskussionerna har jag framfört att regeringen inte är främmande för att ändra lagstiftningen om situationen inte förbättras. Jag har också träffat branschen , då vi bland annat diskuterade hur företagen själva ser på sitt arbete med att bygga upp elnäten samt vilka erfarenheter företagen fått och vilka slutsatser de själva har dragit av avbrottet. 24 (): Jag ber att få tacka för svaret. Det som är missförstånd tror jag delvis inte är missförstånd, därför att är inte enbart en nätägare utan har också uppgifter i samband med kriser där man måste ställa krav på elförsörjningen. Det är här, och det har det ju pekats på tidigare, som det kan finnas svårigheter. Även om det inte är en formell tillsynsuppgift kan det finnas saker som har hamnat mellan stolarna. Det som hände i var just en sådan kris där tog det här ansvaret. Men har man myndigheter som dels , dels , vars uppgifter i mycket specifika situationer delvis går ihop och där dessutom den ena är en aktör och själv sköter nät, kan det finnas risk för att det begås misstag och att tillsynen inte utövas på det sätt som kanske borde göras. Det var det jag ville lyfta fram lite här. Jag ser gärna att ministern tar upp detta. Är det så att man ska se över Svenska Kraftnäts uppdrag och kanske renodla det mer än man har gjort? Jag tycker också att det är bra att det nu tas initiativ till att se till att vi får en mer säker försörjning av el. Det är inte första gången som vi har strömavbrott i det här landet, och det är inte första gången som vi har långa och omfattande strömavbrott. I många delar av vårt land är vi medvetna om att med jämna mellanrum , vinter och vår kommer strömavbrotten. Framför allt för människor som bor på landsbygd har detta visat sig vara förödande. Man är strömlös inte i utan eller som senast förmodligen för dem som kommer att få ström allra senast. Det här har inte varit acceptabelt. Det är också så att man från regeringens sida ett antal gånger har sagt att man skulle vidta åtgärder. verkar det som om dessa åtgärder kommer. Det tycker jag är bra. Jag skulle vilja ställa ännu en fråga till ministern som jag inte har tagit upp i interpellationen men som har blivit aktuell . Det gäller ersättningar till dem som har drabbats. Har detta på något sätt tagits upp i samtalen med nätbolagen, och hur har man i så fall tänkt där? De strömavbrott som har varit nu har på ett helt annat sätt än tidigare förorsakat enskilda personer och företag kostnader som är långt över vad vi har varit vana vid. Dessutom är det skador på ett sätt som vi inte heller har kunnat se. Jag undrar om det finns något samtal med nätbolagen om hur man ska kompensera detta. 25 Samhällsbyggnadsminister (): Jag är helt överens med om att effekterna av den här stormen, även om den var exceptionell och väldigt omfattande, inte är acceptabla. Det är icke acceptabelt att så många tusentals kunder som det handlar om nu står utan el och därmed också utan fast telefon. Vi är många som behöver dra många slutsatser och lärdomar av detta. Det är absolut sant. Det har hänt en massa i regeringens arbete redan innan detta, med skärpta punkter på många områden, som jag redogjorde för i interpellationssvaret, men utifrån det som skett har regeringen bedömt att vi också måste gå vidare. Det agerandet noterar jag att det finns tillfredsställelse över också från sida. Självfallet ska vi också när vi tittar på erfarenheterna vara väldigt observanta när det gäller tillsynen och om det finns slutsatser att dra där. Det är en viktig del i eftervärderingen av hur alla bolagen och lagstiftningen har fungerat och också hur myndigheterna har agerat. Men jag vill också säga att ställde sina resurser till förfogande på ett sätt som jag har hört att elbolagen har uttryckt stor tillfredställelse över liksom över det samarbete som man har haft med . När det gäller ersättningarna kan vi notera att det finns olika ersättningar . Det är en av bakgrunderna till att en av lagförändringarna som jag vill göra är att det måste vara lika ersättningar för alla. Därför måste det in i lagen. De två områden vi har tittat på och kommer att återkomma till har varit när ersättningen ska börja gälla är det i den frivilliga överenskommelsen, och vi har diskuterat är en mer rimlig tidpunkt och slutpunkten på ersättningarna, som i de flesta fall är ungefär . handlar det om avbrott som är oändligt mycket längre. När det gäller de ersättningar som kommer att betalas ut är det lite olika besked från de olika bolagen. Det har också skett en del förändringar i bolagens löften till kunderna vartefter tiden har gått. Vi får väl se vad slutintrycket kommer att vara, vad bolagen kommer att göra. Men för min del har det bara förstärkt min syn på att det är viktigt att konsumentskyddet blir starkare, att det blir mer lika och att det därför måste föras in i lagstiftningen. 26 (): Jag har inga synpunkter på hur har agerat i just denna situation. Det är mer om man ska dra några slutsatser av det uppdrag som har, inte enbart som nätföretag utan när det gäller att vara en myndighet som tar ett ansvar vid kriser där det krävs att man har en säker eldistribution. Jag undrar om det finns några slutsatser nu om att man skulle ha en mer renodlad myndighet som enbart sköter det och att är ett nätföretag och ingenting annat. Kan det ha varit något i att man har denna lite dubbla roll som har inneburit att man kanske inte sett saker och ting på ett sådant sätt som man borde ha gjort? När det gäller ersättningarna tycker jag att det är viktigt att konstatera att de frivilliga ersättningar som finns , som bolagen normalt sett tar på sig att betala ut, över huvud taget inte står i proportion till den skada och de kostnader som enskilda och framför allt mindre företag, som kanske inte har samma försäkringsskydd och liknande som de större, har haft. De bär så att säga inte de kostnader man har haft. Det tror jag också är viktigt, dels därför att ett högre skadestånd är ett incitament för nätbolagen att se till att man får säker el, dels därför att skadestånd eller ersättningar i betydligt större utsträckning speglar de faktiska förluster som enskilda människor har gjort. I många fall handlar det om flera . Än en gång tycker jag att det kanske är bra om man kan få besked om vilka ersättningar som nätbolagen kan tänka sig att betala ut för elavbrott som har varat orimligt och gett orimliga ekonomiska konsekvenser för många enskilda. 27 Samhällsbyggnadsminister (): Först vill jag bara upprepa hur jag svarade i förra inlägget. frågar om det finns anledning att göra förändringar i myndighetstillsynen. har jag inga sådana planer. Men vi är många som gemensamt måste utvärdera vad som har skett och dra lärdomar av det. De tankarna får man i så fall återkomma till när vi ser hela bilden. är många mitt uppe i arbetet med att någorlunda återställa eldistributionen. Det kommer att behöva ske mycket större ingrepp i ledningsnäten för att göra dem så driftsäkra som framför allt den nya lagstiftningen kommer att kräva. Men självklart ska också myndigheternas sätt att jobba utvärderas. Vi får se vilka erfarenheter vi kan få av det. frågade mig igen om jag kunde berätta hurdana ersättningarna från bolagen kommer att bli. Den bilden har inte jag. Jag tror inte heller att bolagen har den. Beskeden har förändrats . Min erfarenhet har väl varit att i början tog inte alla bolag det ramaskri som har varit riktigt på allvar. gör man det. Man har därmed efterhand förändrat sin syn på hur ersättningar och skadestånd ska se ut. Därför tror jag inte att man kan ha hela bilden . Jag har den i alla fall inte. Sedan till det uttryckte om huruvida ersättningarna i större grad måste präglas av de förluster som många kunder har upplevt. Jag vill gärna betona det jag sade i svaret. Ersättningsnivåerna ska vara på en sådan nivå att de starkt driver på elnätbolagens arbete med att skapa driftsäkra nät. Detta synsätt tror jag att och jag delar. Det måste alltid vara rimligare och bättre för företagen att gå in och skapa så leveranssäkra nät som möjligt. Där måste också ersättningsnivåer, eventuella vitesbelopp och risken för att eventuellt tappa koncessionen driva hela marknaden i den riktningen. Det ska vara utgångspunkten för den nya lagstiftningen. 28 (): Jag vill bara tacka för svaret och hoppas att denna interpellationsdebatt och att de åtgärder som regeringen avser att vidta leder till att bolagen har en mer rimlig inställning, både i den akuta situation som har uppstått och när det gäller att skapa en säkrare elförsörjning. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2004/05:294 om förutsättningar för etablering av handelscenter 29 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat mig om jag avser att skapa bättre förutsättningar för etablering av handel genom pågående översyn av . Han har också frågat mig om jag avser att öka kraven på miljökonsekvensbeskrivningar vid handelsetableringar genom prövning enligt och, om så är fallet, om detta prövats mot regeringens ambition i övrigt att inte försvåra företagandet. Låt mig inleda med att besvara den första frågan. Den kommitté som regeringen har tillkallat för att se över plan- och bygglagstiftningen har som övergripande mål att stärka lagstiftningens roll som ett instrument för hållbar utveckling. Den ska också utveckla lagstiftningen så att den får en utformning som skapar bättre förutsättningar för en god miljö, bostadsbyggande, etablering av handel och övrigt näringsliv liksom för annat samhällsbyggande. Ett ytterligare övergripande mål är att utveckla plan- och byggprocessen så att den bättre tillgodoser kraven på en effektiv beslutsprocess. I kommittédirektiven anges bland annat att konkurrensen inom detaljhandeln och särskilt på dagligvaruområdet är svag. Möjligheterna till nyetablering är en grundläggande förutsättning för en fungerande konkurrens med ett brett och varierat utbud av varor och tjänster till rimliga priser. Direktiven anger också att kommunernas planering har betydelse för förutsättningarna för etablering av nya företag på marknaden. Med hänsyn till dessa förhållanden ska kommittén analysera hur konkurrensaspekter bättre ska kunna vägas in i bedömningar enligt PBL. Kommittén ska också undersöka andra alternativ till förändringar som kan tjäna samma syfte. har således redan nu i sina direktiv att beakta de synpunkter som tagit upp i fråga om att skapa bättre förutsättningar för etablering av handel. Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande . När det gäller den andra frågeställningen kan jag konstatera att det i PBL finns ett krav på att en miljökonsekvensbeskrivning ska utarbetas när vissa detaljplaner tas fram. Detta krav infördes som en följd av åtaganden enligt och syftade till att genomföra EG-direktivet om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, det så kallade MKB-direktivet. Regleringen finns i 5 kap. 18 § PBL. Europeiska kommissionen har därefter ifrågasatt om de svenska bestämmelserna är tillräckliga för att MKB-direktivet ska anses vara genomfört i förhållande bland annat till planläggning för vissa infrastrukturprojekt. Anläggande av köpcenter är ett exempel på sådana projekt. Vi har konstaterat att den svenska lagtexten behöver preciseras. Regeringen överlämnade därför propositionen Miljökonsekvensbeskrivning enligt , m.m. till . Enligt regeringens förslag ska vissa bestämmelser i tillämpas om en detaljplan innebär att planområdet får tas i anspråk för vissa verksamheter eller åtgärder och om anläggningen kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Återigen är anläggande av ett köpcenter exempel på sådan verksamhet. De bestämmelser i som då ska tillämpas avser bland annat krav på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla. Den ändring som regeringen föreslår är närmast ett förtydligande av gällande rätt. Genom att kommunerna nu får en preciserad vägledning för hur en miljökonsekvensbeskrivning ska upprättas borde arbetet med att ta fram en korrekt beskrivning underlättas. Regeringen bedömer att den föreslagna utformningen av bestämmelserna i inte kommer att få några konsekvenser av betydelse för vare sig handläggningstiderna i detaljplaneärenden eller kostnaderna för handläggning av dessa ärenden. Jag bedömer inte att lagändringen, som föreslås träda i kraft , kommer att motverka regeringens ambition att underlätta företagandet. 30 (): Allra först vill jag tacka samhällsbyggnadsministern för svaret på min interpellation. I vårt demokratiska samhälle är fritt företagande en viktig grundpelare inte bara för att uppnå ett ekonomiskt välstånd, utan också för att individens, den enskilda personens, grundläggande frihet kräver att man ges möjlighet att fritt agera utifrån egna idéer och förutsättningar. Det fria företagandet är också en förutsättning för fri konkurrens. Samhällsbyggnadsministern är nu den som ger signaler för företagande i livsmedelshandeln, som i mångt och mycket handlar om enskilda företagare. Det är som avgör om det ska bli billigare och lättare att handla, eller om det ska bli dyrare och svårare. Handelsetableringar handlar både om tydliga lågpriskedjor med billigt men begränsat sortiment och om traditionella livsmedelshandlare med fullsortimentsbutiker. Det är viktigt att det blir lättare att etablera sig för båda dessa typer, så att konsumenterna de enskilda får fler möjligheter att välja vad och var man vill handla. Till skillnad från många andra frågor som vi diskuterar i denna kammare rör sig detta inte om någon resursfråga. Det handlar bara om att den politiska makten måste inse att man sitter på ett kraftfullt instrument att stimulera nyetableringar av matbutiker så att ordentlig konkurrens uppstår. Konkurrens ska uppmuntras inte förhindras genom rigid lagstiftning eller besvärliga planprocesser. Politikens uppgift är att genom olika beslut skapa goda förutsättningar för företagande och att ge människor goda förutsättningar att skapa nya företag och utveckla befintliga verksamheter. Men en del politiker vill öka detaljstyrningen av handelsetableringar. har handelscenter blivit en självklar del av människors vardag. Att vi i har ett stort och mångfasetterat utbud av affärer är viktigt. De nya affärer som kommit till har visat att nya etableringar leder till ökad konkurrens, pressade priser och det är viktigt i ett land med relativt höga priser och bättre tillgänglighet. Och tillgänglighet är en viktig del av en väl utbyggd service som gör det lättare för medborgarna. Dagens lagstiftning, där handelsetableringar prövas enligt , ses över. Regeringens uppdrag till är bland annat att utveckla lagen så att den, mot bakgrund av de senaste årens samhällsförändringar, får en utformning som skapar bättre förutsättningar för etablering av handel och övrigt näringsliv. Att då, som föreslagits i den politiska debatten, ytterligare öka kraven på till exempel miljökonsekvensbeskrivningar genom en samordning mellan PBL och kommer däremot inte att skapa bättre förutsättningar för etablering av handel och övrigt näringsliv. Det blir än mer byråkrati, överklaganden och liknande i stället för att man underlättar etableringar, som förutom att de ger lägre priser leder till ökad sysselsättning och därmed tillväxt. Vi behöver acceptera den utveckling och förändring av konsumtionsmönster och levnadsvanor som svenska folket genomgått och visa en förståelse för näringslivets ambition att följa med i den utvecklingen. Att möta denna utveckling genom att införa stopp, moratorier, för etableringar av stormarknader som föreslagits eller att stifta lagar som på andra sätt förhindrar etableringar är fel väg att gå. Tvärtom är det nödvändigt med en större etableringsfrihet. Min fråga till statsrådet är därför: Tänker regeringen göra det lättare att etablera handel i vårt land, eller tänker regeringen gå in på en väg som en del av stödpartierna vill där det handlar om att försvåra, försvåra och försvåra handelsetableringar till skada för alla konsumenter? 31 Samhällsbyggnadsminister (): uttryckte här att det hängde på mig. Han sade att det var som avgjorde vad det ska kosta att handla mat . Jag vill nog ändå påpeka att det kanske är några fler aktörer än jag som har betydelse för prisutvecklingen handeln själv, marknaden och alla möjliga andra drivkrafter som finns i vårt fria företagande och som också har en stor påverkan på detta. Visst är det som sade att fritt företagande är en väldigt viktig i vår ekonomi och i vårt sätt att vara och leva och att den fria konkurrensen är oerhört viktig i detta avseende. Men den diskussion som vi nu för är lite mer komplicerad än så. Till dessa viktiga förutsättningar om företagandets villkor och om den fria konkurrensen måste man också lägga aspekter som handlar om samhällsplaneringen, miljöhänsynen, vikten av levande stadscentrum, utvecklingen av kollektivtrafiken och bilismens betydelse. Det är allt detta sammantaget som utgör den oerhört viktiga men också svåra frågeställningen som här har väckt. Det är inte så enkelt som att bara säga att fria förutsättningar för etablering av handelscentrum är det enda övervägande som man ska göra. Så tänker inte jag, så tänker inte regeringen, och så tänker inte de allra flesta regeringarna i , utan man måste också väga in vilka effekter som planeringen av samhället får för till exempel hur våra stadscenter ska kunna överleva eller hur miljön påverkas av etablering bland annat av dessa handelscenter. Jag tycker alltså inte att frågeställningen har hanterats på det sätt som beskriver. Men har fått i uppdrag att se hur man kan underlätta, eftersom det är en viktig förutsättning. Men fortfarande kvarstår att om man ser miljöhänsyn bara som krångel och problem förstår man inte riktigt vilka krav som kommer att ställas på det uppdrag som jag i alla fall har som samhällsbyggnadsminister. Det handlar nämligen om att väga ihop dessa aspekter. Jag är övertygad om att kommer att hitta spännande och bra förändringar som gör att vi kan vara stolta över att underlätta etablering av nytt företagande utan att ge avkall på att planera vårt samhälle både utifrån miljö och stadsutvecklingsmöjligheter. 32 (): Självklart finns det många aspekter som spelar in när det gäller tillgänglighet och när det gäller matpriser. Men jag tror faktiskt att lite grann underskattar sin egen makt, därför att den politiska makten är stor när det gäller att ge förutsättningar för att bygga, att skapa och att göra handel tillgänglig. Det räcker för både och mig att resa längs de stora motorvägarna så ser vi att det har kommit många externa etableringar en bit utanför stadskärnorna. Det är trots allt ingen slump. De har ofta hamnat där de har hamnat därför att den nuvarande regleringen inte fungerar. De ligger ofta långt från stadskärnorna. De har lett till lägre priser och bättre tillgänglighet för en del konsumenter. Men det finns också goda exempel på att detta har kunnat ske som stadskärnan har kunnat utvecklas och förbli levande. Jag tror att det är lite grann att lura sig själv att tro att vi som politiker inte har någon makt som lagstiftare eller som regering. Det finns faktiskt en hel del att göra både för att göra det lättare att skapa handelsetableringar men också för att slå vakt om levande stadskärnor. Vi ska inte heller bortse från att det finns en känsla av företagarfientlighet i det regeringssamarbete som styr . De båda stödpartierna har i många debatter efterlyst just ett moratorium, ett stopp, för nya handelsetableringar. På regeringens bord ligger det en utredning Hållbara laster som kom till jordbruksministern, notabelt nog. I den föreslås just ett moratorium, ett stopp, för fler handelsetableringar. Det föreslås också att en etablering av nya handelscenter ska prövas enligt . Skulle regeringen gå på den linjen är det bäddat för bekymmer. I vårt grannland infördes nämligen 1998 just ett moratorium som innebar att kommunerna fråntogs möjligheten att tillåta externa handelsetableringar. Dessa skulle i stället hanteras av den norska motsvarigheten till . är matpriserna i , enligt egen statistiska centralbyrå, högst i . Märkesvaror är dyrare i än i . Det är ingen slump att norrmän reser en masse till för att handla. En sådan utveckling vill väl regeringen knappast ha i vårt land? Därför borde det vara ganska välkommet att från sida här tydligt kunna markera att ett moratorium inte är aktuellt i vårt land utan att vi tvärtom ska fortsätta att dra nytta av handelsetableringar och ta vara på de möjligheter som detta skapar för alla konsumenter. Oavsett om man vill handla i lågprisbutiker med ett begränsat utbud eller om man vill handla i stora fullsortimentsbutiker med ett varierat utbud ska det vara konsumenterna som ska få bestämma detta, inte politiker som eftersträvar ett moratorium. Det är illa nog med den proposition som kom om att redan utöka kravet på miljöprövningar. Det går faktiskt lite grann på tvärs, och inte lite heller, med talet om tillväxt som var så populärt från den socialdemokratiska regeringens sida . får gärna komma tillbaka med fler besked. Ge gärna ett besked om att något moratorium inte är aktuellt. Slå vakt om fria handelsetableringar till gagn för alla konsumenter. 33 Samhällsbyggnadsminister ():