prot · GT0945 · 2005-12-06 00:00:00 — Vi tycker att denna plan måste fullföljas, och vi har i den moderata budgeten upptagit medel för att arbetet med dokumentation, bevarande och levandegörande av den bärgade ska kunna inledas. Det finns alltså en planerad utställning inom Etapp 3 för Flygvapenmuseum. Och ni vet att man arbetar ganska hårt med den tid som vi kallar för det . Det är en väldigt viktig del av svensk historia, och den ska naturligtvis göras tillgänglig inte minst för våra barn framöver. Men det som jag är irriterad över är att det inte är lätt för institutioner som är beroende av regeringens beslut när de planerar sin verksamhet. Det verkar som om en ministers utställda löften inte gäller om det blir byte på ministerposten. Det tycker jag är konstigt med tanke på att det är samma regering. Det visar sig nu att inte har brytt sig om den utfästelse som gjorde. står vi här, och ska detta plan försvinna från den militära bas där det befinner sig. Och vi hoppas att man kanske på vårkanten i tilläggsbudgeten ändå tar upp denna fråga igen, så att vi får klara ut den. I övrigt yrkar jag bifall till vår reservation 2. 182 (): Till att börja med vill jag instämma i vad och sagt i sina anföranden. Jag kommer i mitt anförande att ta upp några frågor om mål- och resultatredovisningen inom utgiftsområde 17. Det kan ju vara uppiggande så här . Jag kommer också att gå in på vikten av att långsiktigt kunna upprätthålla en oförändrad verksamhet i Stiftelsen i . Det gäller då speciellt verksamheterna i och . Det är intressant att komma ihåg att den här stiftelsen kom till som ett resultat av det så kallade en sysselsättningsåtgärd kombinerad med en nationell räddningsaktion för kulturarvet i museerna och arkiven. Jag nämner detta därför att det i budgetpropositionens förslag finns nya sysselsättningsåtgärder på kulturområdet där inspiration hämtats från . Alla som har försökt sig på att förstå och sätta sig in i statsbudgeten kan nog instämma i att det är svårt att få en överblick över kopplingen mellan utgiftsområden och politikområden. Indelningen av den statliga verksamheten i politikområden infördes . har pekat på problem och brister i den resultatredovisning som ges i budgetpropositionen. skrev i sitt ställningstagande att regeringen i budgetpropositionen skulle presentera en tidsplan för arbetet med att göra kopplingen mellan politikområde och utgiftsområde mer överblickbar och därmed göra det lättare för oss i att följa upp, kontrollera och ompröva den statliga verksamheten. En sådan tidsplan lämnas inte i budgetpropositionen, utan regeringen skriver att den har för avsikt att återkomma till med en redogörelse för den närmare inriktningen av förestående utvecklingsinsatser inom området. Eftersom politikområdesindelningen fortfarande inte överensstämmer med utgiftsområdesindelningen anser kulturutskottet att information om mål, statens insatser, statens insatser utanför politikområdet, resultatredovisning, revisionens iakttagelser och politikens inriktning som hör till anslag under utgiftsområde 17 ska redovisas i anslutning till dessa anslag i utskottets utgiftsområdesbilaga. Resultatredovisningen måste finnas på det område som finansierar verksamheten. Trots att mål- och resultatstyrningen har utvecklats visar den på brister. Av utredningstjänstens redovisning framkom det att det inom samtliga politikområden som kulturutskottet behandlar saknas resultatindikatorer knutna till de av beslutade målen för politikområden. Endast inom ungdomspolitiken pågår ett intensivt arbete med att ta fram indikatorer som belyser ungdomens levnadsvillkor. Vi har noterat att regeringen avser att fortsätta arbetet med att precisera mål och redovisa resultatindikatorer, men det arbetet måste bedrivas med högre prioritet än som görs. Även när det gäller utformningen av mål och delmål återstår en hel del arbete för regeringen att göra. Det måste också vara möjligt att följa upp dessa mål och att ta fram kvantitativa eller kvalitativa indikatorer eller andra former av analyser för att kunna bedöma om målen är uppfyllda eller i vilken grad de inte är uppfyllda. Regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor , så vi i och också utskottet avvaktar med stort intresse denna redogörelse. Avslutningsvis vill jag lämna synpunkter på Stiftelsen i , framför allt dess verksamheter i och . Utskottet har tidigare uttalat sig om vikten av att Stiftelsen ges långsiktigt hållbara ekonomiska villkor. har präglats av att ekonomiska tillskott getts i tilläggsbudgetar. Stiftelsen i bedriver vård och konservering av museiföremål, böcker och arkivalier. Verksamheten bedrivs i , och och sysselsätter omkring 70 personer, av vilka de flesta är lönebidragsanställda. Stiftelsen har i årets budgetproposition fått ytterligare , vilket är värdefullt men inte tillräckligt. har ett tiotal arbetshandikappade i och tvingats sluta efter uppsägning. Förutsättningar för en långsiktighet i verksamheten saknas fortfarande. Hittillsvarande ryckighet går inte att förena med en verksamhet som i så stor utsträckning bygger på arbetshandikappade. vill i ett kommande budgetförslag dels tillföra ytterligare medel, dels ge Stiftelsen samma finansieringsförutsättningar som de som gäller för statliga myndigheter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Bästa språket en samlad svensk språkpolitik Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU4 Bästa språket en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2). 183 i (s): tar vi ny sats och kör vidare med kvällens och nattens debatter. I det här betänkandet behandlas propositionen Bästa språket en samlad svensk språkpolitik med följdmotioner samt motioner från den allmänna motionstiden . Propositionen är framtagen av Socialdemokraterna och . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om följande fyra mål för en nationell språkpolitik: Svenska språket ska vara huvudspråk i . Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Alla ska ha rätt till språk att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Vad gäller språkvården utgår utskottet från att den föreslagna organisationskommittén omgående tillsätts så att arbetet med den nya språkvårdsorganisationen snabbt kan komma i gång. Utskottet delar regeringens bedömning att de insatser som görs för att förstärka språkundervisningen för elever med utländsk bakgrund och för de nationella minoriteterna bör fortsätta samt att språkens roll inom svensk undervisning bör stöttas. Utskottet ser också positivt på regeringens uppdrag till att bland annat stödja långsiktiga läsfrämjande projekt, exempelvis Läs för mig, pappa! Utskottet stöder även regeringens bedömning att En bok för alla fortsatt bör ges i uppdrag att undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna till exempel genom arbetsplatsbibliotek. Regeringens bedömning att ytterligare insatser bör göras för att främja dialekter är glädjande. Det är ju så, fru talman, att vi i förr hade ett L eller ett M på bilens registreringsskylt, medan nu ett skorrande r på tungan finns kvar så att allmänheten kan skönja ursprunget och mångfald. vill jag bara säga att utskottet i betänkandet behandlar sammanlagt 58 motionsyrkanden väckta i anslutning till propositionen. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns det också 20 reservationer och 7 särskilda yttranden. Låt med detta, fru talman, debattörerna träda in på arenan! 184 (): Lagstiftning inom kulturområdet hur bra är den? Tja, ganska ofta tycker jag faktiskt att det inte passar, och jag har fått kritik för det av och till, men också beröm. Min inställning är att kulturen som sådan ska vara så nära människorna som möjligt, komma därifrån, ske i samspel med medborgare, kulturarbetare, politiker. Då finns risken att en lagstiftning kan bli till hinder för kreativitet, för annorlunda tänkande, man ser risker i stället för möjligheter. Jag som är en stor anhängare av teater på länsnivå skulle kanske tycka att det ska finnas en lag som säger att varje region ska ha en länsteater, men jag tror inte på den sortens lagar. Men det kan givetvis finnas undantag, också när en lag inte behöver ha straffrättsliga konsekvenser men är en symbol för vad nationen anser. Det här betänkandet handlar just om ett sådant ärende. Vi har i , jag tror att det var i enighet, beslutat att minoritetsspråk i begränsad omfattning ska vara säkrade i lag. Det är klart att det kan tolkas som knepigt att man inte har stadfäst något majoritetsspråk. Det är självklart att det kan upplevas motsägelsefullt. Den signal som vi behöver handlar om svenskans betydelse i vårt samhälle, och det är väsentligt ur många aspekter att de som bor och verkar i också kan svenska, förstår det, pratar det, läser och skriver det. Vi är också med i ett internationellt sammanhang där det stiftas föreskrifter etcetera som påverkar oss och stundligen, och där är det mycket viktigt att svenskan finns med och fungerar. De folkvalda och tjänstemän som finns nere i EU och bevakar svenska och europeiska intressen ska inte behöva vara superexperter på engelska, tyska eller franska för att kunna verka på ett vettigt sätt. EU är en mångspråkig organisation med 20 officiella språk, och då är det givet att tolkning och översättning är en mycket viktig kugge i det maskineriet. Varje lands representanter ska kunna använda sig av sitt modersmål. Det måste vara grundläggande. För tolkning finns ett så kallat betalsystem i olika arbetsgrupper, ett system som har argumenterat för. betalades all tolkning direkt ur EU:s budget. får varje land en pott, och sedan får man lägga till ur egen kassa. Men enligt uppgifter jag har fått använder inte ens sin pott, utan en del av den fryser inne. Jag tycker i sig att det är bra med besparingar, men är detta en rätt besparing? Är våra delegater och tjänstemän så säkra på andra språk att de känner nyanser, att de inte är några risker för missförstånd, att det är lika fulla av åsikter och vilja att föra fram dem som om det varit på svenska? Jag har stor respekt för dem som är i , och på andra platser i EU-byråkratin men känner en tveksamhet kring de möjligheter de får för att klara ut alla detaljer. Det finns också siffror på hur mycket andra länder beställer för tolkning. Det verkar som om ska försöka sig på att på något sätt visa sig inte så ovanligt bäst i klassen och kunna säga: Se vad duktiga vi är som inte behöver tolkning eller översättning i samma omfattning som andra. Men jag tror att detta är kontraproduktivt. kan man ha en dröm om att vi skulle ha avtjänat straff för människans högmod genom att hon ville bygga upp till himlen så att vi skulle få ett språk som alla behärskar, men det är nog en utopi. För mig är det bland annat svårt att förstå ett så näraliggande språk som danskan i dess nyanser. Det retar visserligen gallfeber på alla så kallade nordister, men det är likafullt sant. Jag ser det som viktigare dels att få en rimlig status för vårt svenska språk, dels att vi via engelskan kan umgås och konversera med andra människor i världens länder, även med danskar. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 5 under punkt 5. 185 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Det är en alliansmotion där vi är eniga. Jag står självfallet bakom övriga moderata reservationer. Regeringen slår i propositionen Bästa språket en samlad språkpolitik fast att svenska ska vara huvudspråk i . Det är bra! Men det viktigaste, nämligen att lagstadga att svenskan ska vara officiella språk, gör man inte! Det ska alltså även vara så absurt att vi har fem officiella minoritetsspråk samiska, finska, meänkieli, och jiddisch men inget officiellt majoritetsspråk. Svenska är ett officiellt språk i och inom EU men inte i . är det den finska . Jag var inte på Augustgalan . är en finlandssvensk författare, och alla var överraskade över att hon vann priset. Jag gratulerar, det var ett fantastiskt val. Motiveringen var: Hon har ett språk som glittrar och svärtar. Det tycker jag lät så vackert. Det passar så bra in på den svensk-finska skönlitteraturen. Var och en som läst romaner, skönlitteratur, av finska författare märker att man i värnar det svenska språket. Man har mycket vidare vokabulär än vad vi har här. Därför tycker jag att finlandssvenskan borde vara ett föredöme för oss. Utredningen i mun, som propositionen utgår från, föreslog att en särskild lag om svenska språket skulle genomföras. 33 remissinstanser tillstyrkte detta, 15 avstyrkte. skrev i sitt remissvar: Att lagstifta om svenskan som huvudspråk i har stor praktisk och symbolisk betydelse. Det var alltså 33 för och 15 emot. Ändå hänvisar regeringen till remissinstanserna när den avvisar förslaget om en språklag. Hur motiverar då regeringen sitt ställningstagande? Jo, nu kommer de luddiga motiven: Det inte är oproblematiskt att föreskriva att svenskan ska vara landets officiella språk i internationella sammanhang, säger man. Menar regeringen att det är ett problem att svenska är ett officiellt språk i EU-sammanhang? På s. 5 i propositionen skriver regeringen att utgångspunkterna för svensk språkpolitik bör vara att svenska språket bevaras som ett samhällsbärande och komplett språk i och att det förblir ett officiellt språk i EU. Vad innebär den skrivningen? Varför påpekas det egentligen att det bör förbli ett officiellt språk i EU? Är det inte självklart? Ett annat argument är: Inom svensk offentlig förvaltning och i internationella sammanhang finns det svenskar som både har rätt att och bör använda andra språk, exempelvis något av de nationella minoritetsspråken eller något annat främmande språk inom utrikesförvaltningen. Men de nationella minoritetsspråkens ställning är redan skyddad i lag och därmed också deras användning i den offentliga förvaltningen. På s. 16 kan man också läsa följande häpnadsväckande formulering: En bestämmelse om att de som fullgör uppgifter i sin verksamhet ska använda klar och begriplig svenska, som kommittén föreslår, kan uppfattas som diskriminerande mot dem som inte har svenska som modersmål eller av annan anledning inte behärskar svenskan. skrev i en artikel där han säger att man tar sig för pannan. Jag förstår hur han menar, och jag tar mig också för pannan. Det är naturligtvis så att man i sina privata brev och tal inte måste skriva perfekt svenska, men man ska vara begriplig i offentliga sammanhang och i det som är riktat mot allmänheten. Jag hade en gång en rektor på min skola som inte tillät att vi hissade svenska flaggan eftersom elever från andra länder skulle kunna känna sig diskriminerade. Därför skulle inte alla elever som faktiskt bodde i landet få hissa landets flagga på nationaldagen. Den här typen av fåniga argument ser jag också i formuleringarna i propositionen. På andra ställen i propositionen talas det om hur viktigt det är att människor som kommer hit från andra länder lär sig svenska. Det håller jag med om i allra högsta grad. Jag har jobbat som svensklärare , så jag vet. Det är därför det är så extra konstigt att regeringen inte vill göra svenskan till officiellt språk för att understryka hur viktigt det är att de som kommer till vårt land lär sig svenska för att kunna leva på ett naturligt sätt här och kommunicera med andra. Därför tycker jag att det här faktiskt är obegripligt. framhåller i sitt remissvar att det är viktigt att med större kraft än värna om svenskans ställning och bruk inom EU. Över huvud taget bör man i instruktioner för svenska delegater och tjänstemän inom EU inskärpa att det inte ligger i vårt nationella intresse att bereda för engelskan som ett överordnat arbetsspråk inom unionen. Denna uppfattning delar vi moderater. Det låter ju bra, men hur ska det gå till? Är det någon som tror att tyskar och spanjorer skulle gå med på att man bara skulle använda till exempel engelska eller franska i EU? Vi i kulturutskottet har fått en föredragning angående den svenska tolkanvändningen i EU, och detta tog också upp. Det var ju alarmerande uppgifter. Jag har bett undersöka hur det ligger till. har redovisat om betalsystemet och så vidare. användes av halvårsanslaget på ca halvårsanslaget motsvarar alltså lite drygt ½ miljon för tolkservice. användes till resor och av dessa pengar gick tillbaka till EU:s kassa. Är det inte lite dumt att man inte utnyttjar detta? Från svensk sida verkar man alltså inte i särskilt hög grad värdesätta flerspråkigheten eller vilja värna om det svenska språket. har medvetet valt att försätta sig i den här situationen som andra länder fortsätter att förhandla på sitt eget språk. Konsekvensen av att inte vill använda sig av svensk tolkning blir att representanter talar och lyssnar på främmande språk när nya direktiv och förordningar förhandlas fram lagstiftning som blir direkt gällande i . Hur kan vi vara säkra på att intressen verkligen tillgodoses och på att vi uppnår bästa möjliga förhandlingsresultat? Det är ett faktum att den som i en diskussion inte har möjlighet att tala sitt modersmål hamnar i underläge. Språket blir torftigare, nyanserna färre, risken ökar att missförstånd uppstår och i vissa lägen väljer man kanske hellre att sitta tyst. Den som däremot får uttrycka sig på sitt eget språk kan argumentera på ett mycket mer övertygande sätt. Det är helt enkelt skillnad mellan att säga det man kan säga och det man vill säga. Frågan ställd på sin spets: Vilken typ av tjänstemän ska skickas till för att företräda svenska intressen i exempelvis expertmöten? Är det den som är duktig på ett främmande språk engelska eller är det den som är mest kunnig i sakfrågan? Det kan man fråga sig. Man får inte heller glömma bort att oavsett vilket språk man väljer att tala tolkas man vidare till andra språk. Man når inte direkt fram till åhörarna för att man talar engelska. De flesta väljer att lyssna på tolkning på sina respektive modersmål. Vi moderater är stolta över . Vi är stolta över vårt språk och vår historia. Vi vill värna om såväl våra kulturella som våra språkliga traditioner. Vi vill föra en politik som både bevarar och utvecklar vårt svenska språk. Att lagstifta om svenskan som majoritetsspråk har stor praktisk och symbolisk betydelse. Det skulle ge en tydlig signal om svenskans betydelse i vårt samhälle och garantera att svenskan även ska vara vårt huvudspråk. 186 (): Jag vill börja med att ansluta mig till det som både och har tagit upp när det handlar om det svenska språket i ett europeiskt sammanhang och hur viktigt det är att svenska språket tas till vara och används. Det är också viktigt att de resurser som finns avsatta för detta används av den . Då behöver jag inte säga mer om just detta. Jag hade planerat ett ganska långt avsnitt om det, men timmen är sen och jag väljer, som sagt, att ansluta mig till det som både och har sagt i den delen. Att behärska sitt språk är en avgörande demokratifråga. För att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare, kunna förhandla som man gör i EU och kunna uttrycka sig är det helt nödvändigt för att man ska kunna läsa att förstå vad man läser och också att kunna skriva. Det är genom att äga ett språk som vi människor får tillgång till vår kultur. Kulturen och språket är intimt förknippade med varandra. Språket är vårt viktigaste verktyg i mötet med andra människor. Det är genom språket som vi uttrycker våra tankar, idéer och förhoppningar. Den som har brister i sin språkliga förmåga riskerar dessvärre att hamna i utanförskap. välkomnar regeringens proposition Bästa språket. Vi har länge efterfrågat en uppföljning av den statliga utredningen i mun som presenterades . Vi tycker att många av förslagen i propositionen är bra, till exempel målen för språkpolitiken, samordningen av språkvården, språkets betydelse i utbildningar med mera. Men, herr talman, det finns även brister. Framför allt anser vi liksom utredningen, alliansen i utskottet och flera remissinstanser att svenska språket ska lagfästas som majoritetsspråk. Detta är ett krav som jag verkligen hoppades att vi skulle kunna få en majoritet för i . I övrigt handlar våra synpunkter inte så mycket om de förslag som finns utan mera om vad vi saknar i propositionen och i utskottsmajoritetens förslag. Svenska språket tillhör ju ett mycket litet språkområde. I den internationella världen vi har ju varit inne på ett EU-perspektiv är det helt nödvändigt att slå vakt om vårt språk om vi vill att det ska vara levande och rikt även . Det betyder inte att konservera och förhindra utvecklingen utan det betyder att bevara svenskans egenart genom en ständig utveckling. Som jag lite grann har varit inne på anser vi kristdemokrater att svenska språkets ställning som majoritetsspråk bör lagfästas liksom har lagskyddat fem minoritetsspråk. Regeringen och utskottsmajoriteten väljer dock att enbart lägga fast svenskans ställning i de språkpolitiska målen genom att säga att svenska språket ska vara huvudspråk i . Varför vill inte Socialdemokraterna och vara tydliga i denna del? Min och uppfattning är att den ansatsen inte räcker för att ge den tydliga signal som krävs om svenskans betydelse i vårt samhälle och för att garantera att svenska även ska vara ett huvudspråk. Dessutom är det motsägelsefullt att ha fem lagfästa minoritetsspråk men inget officiellt majoritetsspråk. beslutade i enlighet med ett kristdemokratiskt förslag att en utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande skulle ske. Som vi som arbetar med frågan känner till har staten försökt främja läsandet genom olika former av läsfrämjande insatser. Genom olika kanaler går det statligt stöd till föreningar och organisationer som arbetar för att främja läsandet, och det finns också flera förslag på detta område i propositionen. är det oerhört viktigt att ta reda på att dessa insatser verkligen leder fram till positiva effekter på läsandet. görs sällan några utvärderingar av vilka effekter de statliga stöden har för läsandet. Någon stor övergripande utvärdering av samtliga statliga insatser på det här området har såvitt jag vet inte gjorts, vilket är förvånande mot bakgrund av uppgifter som visar att läsandet särskilt bland lågutbildade minskar. Min fråga till Socialdemokraterna här i kammaren är: När kommer den utvärdering av de statliga insatserna för att främja läsandet som har begärt? När kommer den? När det gäller att främja läsandet och utveckla språket är vi alla överens om att bibliotekens och skolbibliotekens betydelse är enormt stor. Att ha tillgång till böcker, att få upptäcka bokens betydelse är för den enskilde, ung som gammal, något som inte nog kan beskrivas. Skolans betydelse för läsandet är enormt stort. Att lära elever läsa och skriva är skolans kanske viktigaste uppgift. Bra och uppdaterade böcker är en förutsättning för att skolarbetet ska fungera. går av skolans totala kostnader till läromedelsinköp. På var tredje lågstadieskola får barnen inte behålla sin bok. Det behövs en satsning på läromedel, herr talman. Det säger sig självt att denna situation inte hjälper till i det viktiga och avgörande arbetet att stödja och stimulera barns och ungdomars lust att läsa men också att förstå det man läser. Vi kristdemokrater föreslår ett särskilt statligt anslag för inköp av läromedel. För detta ändamål satsar vi i vårt budgetalternativ inom ett annat utgiftsområde. Avslutningsvis, herr talman, står jag naturligtvis bakom samtliga reservationer i betänkandet där finns med, men för tids och på grund av denna sena stund yrkar jag här i kammaren bifall endast till reservation 8 under punkt 11. 187 (): Jag yrkar bifall till den del av betänkandet som behandlar propositionen Bästa språket en samlad språkpolitik. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Resurserna till att genomföra förslagen i propositionen är ett resultat av budgetsamarbetet mellan s, v och mp. har tre reservationer och två särskilda yttranden i betänkandet.