prot · GT0949 · 2005-12-12 00:00:00 — Känslan är enorm för bonden när björken har fått musöron, jorden reder sig och sådden kan börja eller för fiskaren när garnen fylls av fisk eller för skogsägaren att få se sin planterade skog växa upp och få skörda tidigare generationers möda. Lika positivt som det kan vara att vara bonde, fiske- eller skogsföretagare lika svårt kan det te sig när vädrets makter, som storm och översvämningar, eller svårbegripliga politiska beslut omkullkastar fortsatt brukande. har i denna motion lyft fram inte minst landsbygdsföretagarnas betydelse för en hållbar tillväxt. Vi har krävt regelförenklingar för att öka andelen nystartade och växande företag. Det är därför väldigt intressant att ta del av LRF:s valmanifest där man utlovar 35 000 nya arbetstillfällen inom dessa sektorer. Det är något som vi inom kommer att ta på största allvar. står ju de areella näringarna för av bnp. Hållbart jord- och skogsbruk är en mycket viktig del för framtiden. Det är nu hög tid att projekten och Odling i Balans får en mer framträdande roll tillsammans med ekologiskt brukande. anser att LBU-satsningarna ska göras där de gör den effektivaste miljönyttan. Vi har skissat på ett förslag till en effektiv organisation just för de areella näringarna. Det är en organisation som tar sin utgångspunkt i landsbygdsutveckling och där uppgifterna renodlas, tydliggörs och effektiviseras i , och och där landsbygden och de areella näringarna betyder att , , och en del av slås samman. Vad gäller skogsfrågorna pågår just nu en utredning, varför vi kommer att få tillfälle att återkomma till frågorna. Vi är positiva till att utredningen har kommit i gång eftersom skogen betyder så oerhört mycket för såväl ekonomiskt och ekologiskt som socialt och kulturellt. Att vi välkomnat utredningen har däremot inte hindrat oss från att föra fram kritik densamma som förde fram mot tilläggsdirektivet att organisationen först ska utredas och att man först därefter ska titta på hela skogsutredningen. Vi tycker att det är en bakvänd ordning. har det fokuserats på fisket alltmer. Det är nu oerhört angeläget att kloka och långsiktiga beslut tas för att garantera ett långsiktigt hållbart fiske. Det är under all kritik att två tredjedelar matfisk kastas överbord. Vi måste få beslut så att detta vanvettiga resursslöseri upphör. 2 miljoner individer kastas överbord . 700 000 individer landas. anser att de så kallade havdagarna, antalet dagar till havs, är intressant att titta på och gå vidare med, dock med krav på att försöket följs mycket noggrant. Är regeringen beredd att titta på och öppna upp för dessa havdagar? Det är viktigt att utöver en noggrann och effektiv kontroll faktiskt också föra fram nya system och lösningar. Vi inser att det konventionella fisket kommer att tvingas minska och anser att andra åtgärder vill till för att bevara levande kustsamhällen. Vi vill därför göra en extra satsning på fisketurism. vill också göra extra satsningar på forskning, då vi anser att det finns många angelägna forskningsområden. Vi pekar bland annat på alternativ användning av gröna material, småskalig livsmedelsförädling och energi. För jämnt ställde jag i denna kammare frågan till jordbruksministern varför man inte ställde motkrav på bönderna när det gällde inblandning av alternativa drivmedel när diskussionen om skattesänkning då var aktuell. Jag fick då svaret att man inte var beredd att vidta två åtgärder . Därför ställer jag frågan här : Är man beredd nu? Min andra fråga till ministern handlade om inblandning av både etanol och RME. Kan vi också här få ett svar? Jag ställde samma fråga under förra veckans debatt till samhällsbyggnadsministern men fick inte heller vid det tillfället något svar på frågan. Min tredje direkta fråga är denna: Genom ett enat MJU har gett regeringen i uppdrag att undersöka förutsättningarna för odling av hampa för energiändamål. Finns det ett svar här? Sist men inte minst, fru talman, är det viktigt att få beröra det internationella perspektivet. Jag är glad att LRF, kyrkan och nu startat den så kallade trialogen, ett viktigt samtal om att möjliggöra för de fattigare länderna att producera sina livsmedel och få avsättning för dem. Detta är också ett viktigt samtal för att man ska se att det inte behöver vara ett motsatsförhållande mellan ett lönsamt jordbruk i och ett lönsamt brukande i fattigare delar av vår värld. Vi har dock all anledning att kritisera EU:s jordbrukspolitik, där ett fåtal länder blockerar lösningar genom att hålla fast vid ett högt tak, som de anser vara ett golv. En rättvis handelspolitik gentemot tredje världen kräver att i-länderna förändrar sin jordbruks- och handelspolitik vad gäller både subventioner och andra handelsstörande hinder. inleds ministermötet om WTO i . Det är ett avgörande möte. Det är angeläget att slåss för rättskaffens villkor för tredje världen. För bönder behövs, både i fattiga länder och hemmavid. Därmed yrkar jag bifall till reservation 3, men står givetvis bakom samtliga folkpartiyrkanden. 42 (): Målet för livsmedelspolitiken är en ekologisk, ekonomisk och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. Regeringen eftersträvar en jordbrukspolitik som främjar konkurrenskraftig produktion baserad på långsiktigt hållbara produktionsformer. De citerade målsättningsformuleringarna finns angivna på s. 41 och 43 i det betänkande vi nu debatterar. Enligt min mening leder den socialdemokratiska politiken till att vårt land kommer allt längre ifrån dessa vackra inriktningsmål. Vad värre är, fru talman, verkar det som om ambitionerna att verkligen gå i rätt riktning saknas. Jag är starkt tveksam till om viljan att främja en konkurrenskraftig produktion verkligen finns. Om man bara ser till vackra ord och tabelluppställningar under utgiftsområden kanske detta inte är uppenbart, men ser vi till politiken som helhet börjar frågetecknen att hopa sig. Svenska särregler när det gäller skattenivåer, miljöskydd, djuromsorg och krav på hävd av jordbruksmarken bidrar, tillsammans med ett företagsklimat där byråkrati, regler runt riskkapital och sjuklöneansvar samt skatter i världstopp, till att talet om att främja en konkurrenskraftig produktion skorrar ganska falskt i mina öron. Att jordbruket också fått vara en regulator för att klara budgetens utgiftstak genom senarelagda utbetalningar hör också till bilden. Trots detta, fru talman, finns en optimism och en framtidstro inom de gröna näringarna, senast uttryckt i De gröna näringarnas regeringsförklaring, som presenterades . I sin regeringsförklaring skriver man bland annat med jorden skogen, vattnet och hela landsbygdens miljö kan vi erbjuda arbetstillfällen, livsmedel, upplevelser, kretsloppstänkande, råvaror till förnybar energi och mycket mer. De gröna näringarna stannar kvar. Skogen och åkermarken flyttar inte till eller . Så står det i den här regeringsförklaringen. Man fortsätter med att rikta följande utmaningar till oss politiker: vill att de politiska partierna på alla nivåer tar till sig vår vision och bidrar till att skapa framtidstro i en för viktig näring. Vi vill att de politiska partierna ser de gröna näringarna som en viktig resurs i bygget av ett långsiktigt hållbart samhälle. Vi vill skapa en gemensam vision för hur de gröna näringarna ska utvecklas. Detta är en gemensam vision som man tydligen vill efterlysa och som man anser saknas trots regeringens högstämda formuleringar. Hur ställer sig Socialdemokraterna till de här utmaningarna från de gröna näringarna? Medan Socialdemokraterna, i famnen på stödpartierna, är på väg allt längre bort från en kraftfull politik är jag övertygad om att en ny regering, baserad på en majoritet för allianspartierna välkomnar de gröna näringarnas regeringsförklaring som ett viktigt underlag för en dynamisk jordbruks- och landsbygdspolitik. Regeringens syn på jordbrukspolitiken går ju att följa i regeringsförklaringarna. 1996 talas om att jordbruket är en framtidsnäring. 1997 står det: Jordbruksnäringen är avgörande för landsbygdsutvecklingen. 1998 kan vi läsa att aktiva konsumenter gör lantbruket till en framtidsnäring. Sedan är det i stort sett tyst , då vi hörde följande: Svenskt jordbruk är konkurrenskraftigt och kan tillvarata den potential ökad efterfrågan på ekologiska livsmedel utgör. Den nya djurskyddsmyndigheten ges utökade befogenheter. Kampen mot kemikalier fortsätter. Fler skyddsvärda skogar bevaras genom statliga skogsinköp. Alla som är någorlunda vakna och vid sina sinnen kan dra sina slutsatser om vart vänsterkartellens jordbrukspolitik är på väg! har en rad förslag till förändringar av regeringens budgetförslag. Det handlar om större anslag till planteringsstöd till följd av stormen i enlighet med vad föreslår, så att en mer varierad artsammansättning kan uppnås. Vi vill också öka inslaget av naturvårdsavtal i stället för ökade statliga skogsinköp. Vi menar att återföringen av skatt på handelsgödsel ska komma näringen till del genom forskning och utveckling av metoder som minskar näringsläckage med mera i stället för att gå som medfinansiering i landsbygdsprogrammet. Vi vill införa ett statligt anslag för bidrag till avbytartjänst, inte minst för att familjejordbrukare ska ges möjlighet till ledighet med rimliga villkor. På andra utgiftsområden föreslår vi ytterligare sänkt dieselskatt för jordbrukets och skogsbrukets maskiner, så att vi kommer närmare EU-genomsnittet eller strax därunder. Då förslag till ramar redan hade fallit vid utskottets behandling av budgetärendet har det inte varit möjligt att yrka bifall till våra förslag, varför de summariskt beskrivs i ett särskilt yttrande. Jag nöjer mig därför, fru talman, med att yrka bifall till allianspartiernas reservation nr 5, där det självklara kravet finns om att tidpunkten för utbetalning av EU-stöden inte ska utgöra fästet i regeringens kamp med att hålla utgiftstaken på plats när budgetstormarna drar in. 43 (): Nästintill kan vi via medierna följa hur näringslivet flyttar verksamhet utomlands. I ett tidigare skede har flytten gått till och . är det och som är nya populära länder att flytta verksamhet till. Det är en ständig jakt på produktionsvillkor som gör att man kan konkurrera på världsmarknaden. Och ve den börs-vd som inte kan presentera visioner om produktion i andra länder och på andra kontinenter! I skenet av detta är det glädjande att se att det finns en näring som presenterar visioner och idéer och som kan skapa jobb och tillväxt på hemmaplan. Jag tänker så klart på för att skapa 35 000 nya arbetstillfällen i . Det är en tydlig signal om att näringen vill satsa. Man visar att det inte bara är snack, utan att det också finns ett innehåll. Det gör man genom att från näringens sida avsätta pengar på den satsningen. Man avsätter en kvarts miljard för att uppnå visionen. Vi ska ha klart för oss att satsningen görs i ett mycket pressat läge. Vi pratade ju tidigare om hur industrin har möjlighet att söka produktionsvillkor på andra ställen. Den möjligheten saknar de gröna näringarna. De har sina produktionsvillkor inom gränser, och för de enskilda företagarna gäller att de för det mesta finns inom sockengränserna. Det är därför oerhört viktigt att vi, som politiskt påverkar konkurrensförutsättningarna för dessa företag, tar utmaningen på allvar. Hur man lyckas med detta beror, skulle jag vilja säga, till stor del på inställning och attityd, vilket i sin tur givetvis avspeglas i den politik som förs. Och här sviker regeringen. Jag ska peka på några saker som tydligt visar vilken inställning regeringen har till de gröna näringarna. För det första gäller det inställningen till att hämta hem pengar från EU; det handlar om ganska mycket pengar. är erkänt dålig på att nyttja de möjligheter som EU-medlemskapet ger. Sedan, när man väl fått hem pengarna, använder man dem som budgetregulator och flyttar dem över litet som man tycker det passar. Också det visar vilken inställning man har. För det andra speglas inställningen tydligt i att man vill lägga ned en av de lönsamma näringarna inom jord och skog i , nämligen minknäringen. Det kommer dessutom att innebära en belastning för kycklingbranschen. Jag pekar alltså på den inställning som speglar regeringspolitiken. Om vi tittar på vad vill göra, och vad vår inställning och attityd är, kan man i budgeten utläsa att vi gör en mycket kraftfull satsning på förnybar energi positivt och framtidsinriktat. Vi avsätter extra pengar för att kunna plocka hem mer av LBU-stöden och för att positionera oss inför kommande LBU-period positivt och framtidsinriktat. Vi avsätter pengar till forskning om hur vi kan förbättra pälsdjurens situation också en framtidsinriktning. Det är tre var för sig viktiga exempel, men framför allt pekar de på vilken attityd vi har till de gröna näringarna och till att bedriva produktion av livsmedel, energi och naturvärden på hemmaplan. Jag ska även säga något om skogen. Skogsfrågorna har dominerats av följdverkningarna efter stormen , som drog fram över södra och västra . Vi kan väl konstatera att i fråga om uppröjningsarbetet har man gjort bättre ifrån sig än vi från början förväntade oss. Jag tycker också att man kan konstatera det gäller ju att ta tillfället i akt när man har chansen att regeringen faktiskt gjort bättre ifrån sig än jag förväntade mig. Det är inte ofta vi får chansen att säga detta, och jag tycker alltså att man gjort bättre ifrån sig än förväntat. Det finns säkert en och annan som säger att 50-kronan är som att kasta pengarna i sjön, eftersom virket ändå hade kommit ut. Det finns två viktiga tillfällen då 50-kronan gjort nytta. Dels var det i inledningsskedet när många i dessa bygder kände att samhället svek dem. De hade varken el eller telefon, och många livsverk låg slagna i spillror. Där hade 50-kronan betydelse, inte minst genom den signaleffekt den gav för att få människor att ta tag i uppröjningsarbetet. Den viktigaste fasen för 50-kronan kommer emellertid nu när mycket av det virke som inte betalar sig ligger kvar och behöver tas ut; det kommer bara att kosta pengar att hämta ut virket ur skogen. Där kommer 50-kronan att påverka vilka skogstillgångar vi har framöver, vilket är den kanske viktigaste biten. Budgetmässigt har vi satt av mer pengar till att teckna naturvårdsavtal. Vi har satt av mer pengar för att klara en bättre återbeskogning, och framför allt har vi satt av mer pengar till rådgivning för att öka produktionen i våra skogar. Det kan till och med vara så att när vi ser sluteffekterna av stormen det på kanske kommer att innebära ökad virkesproduktion i de drabbade områdena. Avslutningsvis vill jag säga att jag försökt teckna bilden av en politik som har en annan attityd och en annan inställning till de gröna näringarna. Ett regeringsskifte efter nästa val kommer att innebära ett attitydskifte i den politik som bedrivs, och jag är övertygad om att det attitydskiftet kommer att resultera i fler nya jobb i den gröna sektorn. Jag yrkar bifall till reservation 5. 44 (): Världen har blivit mindre. Det märks tydligt när vi gör en omvärldsanalys och inte tittar på vår egen navel. Vad händer utanför gränser? Det som tydligast visar att vi är en del av en global värld är jordbrukspolitiken. Just nu pågår WTO-förhandlingar i . Det finns riksdagsledamöter där som följer dessa förhandlingar, som inleddes . Jordbruket är en nyckelfråga i förhandlingarna. Det kan tyckas märkligt eftersom jordbrukets andel av världsekonomin minskar, även i en majoritet av världens utvecklingsländer. Jordbrukets nyckelroll gäller emellertid inte främst de rent ekonomiska faktorerna. Den är grunden för världens livsmedelsproduktion, där starka och ibland motstridiga krafter verkar, precis som i . Det handlar om livsmedelsförsörjning, om utvecklingsländernas rätt att konkurrera på lika villkor på världsmarknaden och om länders vilja att behålla egen produktionskapacitet. Vidare handlar det om landsbygdens fortlevnad, jordbrukarnas försörjning, livsmedelsindustrins lokalisering och garantier för livsmedlens säkerhet. I stort sett samma diskussion för vi i . Naturligtvis kommer WTO-förhandlingarna att ha bäring även hos oss. Vår jordbrukspolitik är gemensam med 25 länder inom EU. Vi talar fortfarande om EU:s jordbrukspolitik och om jordbrukspolitik. Visst kan vi åstadkomma nationella åtgärder inom den gemensamma politiken, men vi vill ju så gärna ha gränserna kvar. EU är en stor aktör globalt och det innebär att även vi, som en liten nation, har möjlighet att, tillsammans med andra, förändra en gammaldags jordbrukspolitik. En fråga som har haft och har en nära koppling till de pågående förhandlingarna är sockerreformen, som fått sin nästan slutgiltiga form. Det återstår några steg, eller egentligen bara ett steg, nämligen hur vi i kan forma vår sockersektor inom ramen för den gemensamma reformen. Naturligtvis råder det inom sockersektorn i stor oro och osäkerhet . för vi diskussioner om det kommande landsbygdutvecklingsprogrammet. Det är klart att det är en utmaning att behålla en levande landsbygd med möjligheter för människor att bo och försörja sig som företagare inom de gröna näringarna. Det gäller att inom givna ramar och regelverk finna de möjligheter till finansiering som kan skapa en utveckling på landsbygden som rymmer de målsättningar vi har det som vi redan fått höra från . Det handlar om att produktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. Vi ska inte skapa överproduktion i onödan. Produktionen ska vara långsiktigt hållbar både ekonomiskt och ekologiskt, och den ska medverka till global livsmedelssäkerhet, alltså precis det som förhandlas inom WTO. Det är inte bara den yttre världen som påverkar våra möjligheter att producera livsmedel. Naturgivna förutsättningar i form av klimat och geografi i , relativt små enheter, en hög andel träda, stort beroende av ersättningar, som minskar , ger oss ibland en bild av en sektor med lönsamhetsproblem. Men det finns också en annan bild, som jag sett när jag besökt ett antal företag en bild som visar på hög arbetsproduktivitet, pågående strukturförändringar, exportframgångar, nya affärsidéer och ett starkt förtroende hos de svenska konsumenterna. En annan styrka som det svenska jordbruket kan visa upp är satsningarna på miljöanpassade och långsiktigt hållbara produktionssystem som också tar hänsyn till miljön och etiska aspekter och skapar mervärden i de svenska livsmedlen jag tycker att jag har hört här i debatten att de andra partierna inte riktigt värdesätter det. Det finns också en kreativ samverkan som bedrivs mellan näringsforskning, medicinsk forskning och livsmedelsindustriell verksamhet som redan har resulterat i ett antal högkvalitativa nya produkter, både nationellt och på exportfronten. Men vi vet att konkurrensen på en alltmer öppen livsmedelsmarknad kommer att öka. vet vi fortfarande inget om det finansiella perspektivet med stor risk för ytterligare budgetrestriktioner. Men det är viktigt att se om sitt hus. Vad mer kan man göra för att försvara sina positioner på hemmamarknaden men också öka sina exportsatsningar? Jag ser flera vägar att gå. Det handlar om fortsatt strukturförändring med både specialisering och diversifiering, ökad förädling, lyhördhet för konsumenternas krav, förmedling av mervärden, exportsatsningar, nya användningsområden för lantbrukets produkter, till exempel energi, och en harmonisering av medlemsländernas livsmedels-, djurskydds-, och miljöregler givetvis utifrån vår nivå. Visst spelar den gemensamma jordbrukspolitiken en stor roll för företagen, men den gröna sektorn har naturligtvis ett stort ansvar själv för sin framtid. Man har också visat i en liten bok vad man vill. En del kallar det här för valmanifestet och någon annan för en regeringsförklaring. Jag funderar över när LRF blev ett parti, men så är det kanske i verkligheten. Inte heller i detta betänkande ser jag ett gemensamt agerande från de borgerliga partierna. Det finns en klar splittring. Man har i varje fall lyckats att enas om att djurskyddet inte är så viktigt. Alla vill minska anslaget till . Det som förvånar mig är att både och även vill minska anslaget till . Det här med säkra livsmedel är kanske inte så viktigt längre. När det gäller åtgärder för landsbygdens miljö och struktur är de borgerliga partierna delade. vill minska, och vill öka. Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel är en gammal följetong. Här har de tre borgerliga partierna , en gemensam minskning med 64 miljoner när vill öka med 50 miljoner. Och den ekologiska produktionen är faktiskt inte så viktig för och . I detta budgetbetänkande behandlas även en proposition: Följdändringar i vissa lagar med anledning av en ny skogsmyndighet. Skälet till ändringarna är att regeringen avser att låta den nuvarande skogsvårdsorganisationen, som består av som centralmyndighet och de tio regionala skogsvårdsstyrelserna, bilda en samlad myndighet, . Det finns inga reservationer, men det som förvånar mig lite grann är faktiskt särskilda yttrande. Man skriver att man vill vänta tills kommer med sitt förslag. Man ska inte göra någonting . skissar man redan i årets budget det ska vara klart på en stor förändring vad gäller areella näringar. Man splittrar upp en del myndigheter och för över resurser till en ny myndighet. Det är kanske för mycket att begära av att man ska få en helhetsbild över hur ni egentligen ser på . finns det egentligen flera olika förslag, att man ska vänta, göra , göra något sedan eller inte göra något alls. Jag tror på den gröna näringen. Jag tycker att det finns tecken på att vi är många som har en samsyn när det gäller att det svenska jordbruket skulle spela en större roll på en växande marknad och att det är en viktig kraft för att bevara och utveckla en levande landsbygd. Med dessa ord vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 45 () replik: nedlät sig till att påstå att vi moderater inte tycker att djurskyddet är viktigt. Först och främst är påståendet ogrundat. Dessutom är det skamligt av det skälet att vi anser att djurskyddet ska ligga på , men vi är inte beredda att gå omvägen via en ny djurskyddsmyndighet för att den vägen göra avbetalningar till för att de ska kunna ha en generaldirektör där. De pengarna skulle vi kunna använda väsentligt mycket mer till djurskydd i stället för till administration. Sedan, fru talman, ska jag gå över till betänkandet när det gäller jordbrukets konkurrenskraft, vilket är en viktig fråga för oss. På inte mindre än tre sidor i betänkandet säger man med olika vokabulärer att regeringens ambition är att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Sedan varierar man det lite grann. Och när vi sedan tittar på politikens inriktning för framtiden när det gäller konkurrenskraften säger man avslutningsvis så här: Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att analysera och lämna förslag bl.a. vad gäller ansvarsfrågor vid samexistens mellan GMO-grödor, konventionella grödor samt ekologiska grödor. Det är det enda konkreta förslag som vänsterkartellen presenterar i betänkandet för att öka jordbrukets konkurrenskraft. Är det så, , att detta är vad ni har att erbjuda? Då kan jag garantera att det finns en och annan aktiv lantbrukare i det här landet som funderar på om ni över huvud taget har förstått frågans innebörd. 46 () replik: Om jag börjar med djurskyddet och de mervärden som vi har haft i svenskt jordbruk och detta har man faktiskt gjort tillsammans, näringen och politiken vill jag säga att vi har nått väldigt långt, i varje fall i konsumenternas ögon. Sedan kanske vissa partier inte tycker att det är så viktigt, och när säger att ni inte bryr er om djurskyddet gör jag ändå den tolkningen när ni skriver i ert särskilda yttrande att ni vill avveckla . Den behövs inte, utan de här arbetsuppgifterna kan utföras av . Så långt är det väl, men när vi inrättade flyttade vi pengar från till den nya myndigheten. vill ni avsluta den här myndigheten, men det går inga pengar tillbaks till .