prot · GS09110 · 2005-04-22 00:00:00 — Jag hoppas att det klargörandet kommer. Det vore skamligt att gå ifrån den här debatten utan att ta ställning och säga att i de bolag där vi har ett ägande vill vi naturligtvis inte att man samarbetar med partner som är dömda för mutbrott. Om så sker varken eller jag vet om det kommer att bli fällande domar kan man inte fortsätta att agera som om ingenting har hänt. Det måste kunna vara en viljeyttring från den här debatten. 24 Näringsminister (): Jag bedömer det senaste inlägget som mycket allvarligt. Här säger en riksdagsledamot i riksdags kammare att en av dessa partner är dömd för mutbrott. Så är icke fallet. Det är ett skamligt sätt att debattera. Självklart kräver svenska staten som en av delägarna i börsbolaget av detta bolag att man samarbetar med hedervärda bolag som följer lagar och regler. Det måste finnas någon sans och vett i en riksdagsledamots sätt att debattera. Att påstå innan dom är fallen att någon är dömd för mutbrott är allvarligt. Det sättet att argumentera visar att om skulle ha ansvaret för statligt ägande skulle detta bli en mycket riskfylld hantering. Det här var ett utifrån min erfarenhet unikt replikskifte i kammaren. Jag hoppas att det leder till eftertanke hos . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:479 om konkurrenslagen 25 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att se över konkurrenslagstiftningen så att det blir enklare att definiera vad som kan anses vara en så kallad relevant marknad för svenska livsmedelshandlare och att grossisternas möjlighet att utnyttja sin dominerande ställning förhindras, grossistföretagens möjligheter att kontrollera handlarnas sortiment, varubeställning och prissättning genom olika IT-system starkt begränsas, det blir lättare för enskilda handlare att fritt välja huvudleverantör, gamla samarbets- och hyresavtal tillkomna i syfte att stärka småföretagare och skapa tillväxt inte i andra och senare sammanhang kan utnyttjas för konkurrensbegränsande handlingar och direkt maktmissbruk. Frågan ställs mot bakgrund av den senaste tidens utveckling inom dagligvarumarknaden. Jag vill inleda med att understryka att en väl fungerande dagligvarumarknad är ett viktigt område för regeringen. Svenska konsumenter ska ha tillgång till dagligvaror till rimliga priser och av god kvalitet. bedömer att kan få lägre matpriser genom bättre konkurrens. Konkurrenssituationen på den svenska dagligvarumarknaden behöver förstärkas. Marknaden domineras av tre block där handelsledet och grossistledet är mer eller mindre integrerade, och vi har i ett högre prisläge än EU-snittet. Beslutsfattandet inom handelsblocken sker vidare alltmer på central nivå. Därtill kan det vara svårt att få tillgång till butikslokaler. Jag vill ha en utveckling inom dagligvarubranschen som leder till ökad konkurrens och valfrihet. En sådan utveckling är till nytta för oss alla som konsumenter. Men jag anser inte att de föreslagna ändringarna i konkurrenslagstiftningen är ändamålsenliga. Den svenska konkurrenslagen är noga övervägd och utformad i enlighet med EG-rättens konkurrensregler. Det är en generell reglering som gäller för alla sektorer. Förändringar i detta generella regelverk skulle därmed få genomgripande konsekvenser. Jag har därför inga planer på att ändra konkurrenslagens innehåll på det föreslagna sättet. Även om jag inte ser förutsättningar för att göra dessa specifika förändringar i konkurrensreglerna vill jag betona att regeringen fortlöpande arbetar för att se till att de svenska konkurrensreglerna och förfarandet för att tillämpa denna lag är så effektiva som möjligt. Detta skapar förutsättningar för att goda konkurrensförhållanden ska råda på hela den svenska marknaden, inklusive dagligvarumarknaden. För utvecklingen inom dagligvarumarknaden har givetvis även andra regleringar betydelse. Möjligheterna till nyetablering är en grundläggande förutsättning för att skapa väl fungerande marknader. har i ett flertal rapporter framhållit att den kommunala tillämpningen av , PBL, medfört att det varit svårt för nya företag att etablera sig på den svenska dagligvarumarknaden. kan jag konstatera att det etablerats nya dagligvarubutiker, inte minst i form av så kallade lågprisbutiker. Jag ser positivt på denna utveckling. I sammanhanget vill jag även nämna att regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté för att bland annat analysera hur konkurrensaspekter bättre ska kunna vägas in i bedömningar enligt PBL. Kommittén ska redovisa resultatet av sitt arbete , och jag ser med stort intresse fram emot denna rapport. Jag är angelägen om att vi ska ha goda förutsättningar för en sund strukturomvandling med fler och nya aktörer och nya, mindre konstellationer av samarbetande företag. En sådan utveckling medför ökad nytta i form av lägre priser och ett varierat utbud för konsumenter. 26 (): Jag får tacka näringsministern för svaret. Det är med glädje jag kan konstatera att vi är överens om att det finns ett behov av ökad konkurrens på den svenska dagligvarumarknaden. Dock är svaret kanske inte så tydligt och innehållsrikt som jag hade hoppats. Jag tycker nämligen att den fråga jag tar upp i min interpellation är oerhört viktig. Konkurrens till nytta för konsumenter och medborgare är för oss socialdemokrater oerhört viktigt. Från ett konsumentperspektiv handlar konkurrens i grunden om att ge konsumenten, köparen, valfrihet att kunna värdera olika produkter utifrån egenskaper som pris men också kvalitet, service, tillgänglighet med mera. Producenterna är beroende av att konsumenterna gillar dem och föredrar deras produkter, och det uppnår man genom att ha bästa pris och ge bästa valuta för pengarna. Denna balans mellan konsumenter och producenter och balansen på konkurrensmarknaden är naturligtvis beroende av att det är konkurrens på lika villkor. Det är också oerhört viktigt med kunniga och välinformerade konsumenter, men det är en annan del i detta. Producenterna och säljarna har däremot kanske inte samma behov av konkurrens. Det innebär att säljaren ibland har ett intresse av att sätta konkurrensen ur spel. Ett sätt är då att konkurrera ut sina medtävlare, men det finns också andra sätt som gör att man kan förhindra nya aktörer och nya näringsidkare. Konkurrenslagen tillsammans med är de viktigaste instrument vi har lagen och som tillsynsmyndighet och i konkurrenslagen förbjuds konkurrensbegränsande samarbete mellan företag. Ministern framhåller i sitt svar att konkurrenssituationen på den svenska dagligvarumarknaden behöver förstärkas och vill också ha en utveckling som leder till ökad konkurrens och valfrihet. Men hur ska detta gå till om ministern anser att den nuvarande konkurrenslagstiftningen är helt rätt och ändamålsenligt utformad? En ökad konkurrens uppstår inte enbart genom tillkomsten av nya butikslägen. Även den befintliga, vertikalt integrerade beslutsstrukturen i våra nuvarande handelsblock måste reformeras i grunden för att vi ska få ökad konkurrens och valfrihet. Av svaret framgår också att ministern inte är tillfreds med att beslutsfattandet i dagligvaruhandeln i ökad utsträckning sker på central nivå, alltså i partihandeln. Borde det inte mot den bakgrunden också vara viktigt att försöka bryta upp blockbildningen? Där skulle jag välkomna ett mer aktivt stöd från ministerns sida än vad som framgår av svaret. Ett antal handlare har sagts upp från sina butikslägen av hyresrättsinnehavarna. Jag ser detta kanske som ett missbruk av dominerande ställning. Mot bakgrund av att ministern i sitt svar understryker att en väl fungerande dagligvarumarknad är ett viktigt område för regeringen undrar jag: Delar ministern bedömning att det vi nu ser hända på dagligvarumarknaden inte är av den digniteten att ärendet är så prioriterat att det behöver tas upp? Och vad är ministerns råd till dessa enskilda näringsidkare som inte vill låta sig bindas i en kedja utan fritt vill kunna välja leverantör och varumärke? Det tycker jag är viktiga frågor. 27 Näringsminister (): Jag är glad över att tar upp den här viktiga frågan. Det är klart att rätten till varor av god kvalitet till lägsta möjliga pris är en väldigt viktig konsumentfråga. Det är också en fråga om ekonomisk utveckling. Jag tror att vi har en väldig potential i att fortsätta öka konkurrensen inom dagligvaruhandeln. ger ett antal konkreta förslag till förändring av konkurrenslagstiftningen som jag inte bedömer är lämpliga att genomföra, vare sig i förhållande till eller till deras praktiska konsekvenser. Däremot arbetar vi väldigt aktivt med att se över och vässa konkurrenslagstiftningen tillsammans med samarbetspartierna. Sedan finns det ytterligare åtgärder vi kan vidta. Vi har en del utredningsförslag när det gäller kartellsamarbeten där vi vill gå vidare och skärpa. Men jag är också intresserad av ytterligare initiativ. Men det är klart att etableringsrätten är en mycket viktig nyckelfråga. Det gäller möjligheten att etablera nya butiker. Det har traditionellt varit den flaskhals som har funnits för nyetablering och därmed starkare konkurrens på dagligvarusidan. När det gäller frågan om och vore det naturligtvis frestande för mig att ha en synpunkt på exakt hur det bör vara. Men är ju den frågan föremål för behandling, dels en första gång av , dels enligt uppgift nu också överklagat. Då, herr talman, är jag förhindrad att gå in i själva ärendet. Jag får icke göra detta. Men jag ser väldigt gärna en utveckling där vi får fler grupperingar. Jag tror att det är ett väldigt bra sätt att öka utbudet och att fortsätta sänka priserna. Vi har på länge börjat få se en tendens till sänkta matpriser. Det är en framgång. Men vi har fortfarande priser som ligger över många andra länders. Bedömningen som myndigheterna gör är att vi kan nå ännu lägre. Det här är en fråga som vi kommer att arbeta med mycket aktivt och där det också kommer utredningsförslag . Jag tror att det finns ett starkt folkligt stöd för ökad konkurrens och därmed billigare mat. 28 (): Det är alldeles rätt att det också är andra regleringar som är avgörande för den rådande konkurrensen på dagligvarumarknaden. Naturligtvis är viktig, och den översynen är ju på gång. Men jag vill också i det här sammanhanget tillföra den del som omfattar besittningsskyddet i nuvarande hyreslagstiftning. Är det rimligt att en hyresgäst, i det här fallet en enskild handlare, kan sägas upp av sin hyresvärd, partihandlaren, för att man inte vill köpa sina varor från hyresvärden? Det här är en nyckelfråga, tycker jag, för möjligheten att bryta upp och skapa dynamik inom de nuvarande dagligvarublocken. av tillkommande så kallade butiksformat i , och då mestadels i lågprishandeln, är butiker utanför de befintliga handelsblocken. Även om de kommer med nya namn tillhör de de stora blocken. Att se över är angeläget, men en översyn av besittningsskyddet i hyresrelationen för näringsidkare tycker jag är kanske än mer angeläget för att komma till rätta med nuvarande vertikala blockbildningar. Som näringsidkare måste man kunna ha en verksamhet, en butik, utan att tillhöra de stora kedjorna. Det här tror jag är oerhört viktigt också för mångfalden och för kvaliteten, för att leverantörer ska kunna leverera till sin butik. Här har vi alltså närheten mellan leverantör och butik, för det handlar ju också om att värna landsbygdsutveckling. Det är en större dimension i den här frågan. Är ministern beredd att ta några initiativ i den riktning jag föreslår? 29 Näringsminister (): Jag tycker att det är en intressant idé att titta vidare på hyresrättslagstiftningen. Det är dock inte min fråga i regeringen. Jag tror inte min kollega som är ansvarig för detta skulle bli glad om jag på stående fot sade låt oss göra detta. Men här har vi ett exempel där det antagligen också handlar om hyresrättslagstiftningen och tolkningen av denna. är det fråga om civilrättsliga avtal och hyresavtal mellan enskilda parter. De får ju inte jag ge mig in och tolka. Men skulle det visa sig vara ett generellt problem tycker jag att det är en fråga som måste diskuteras. Men låt mig säga att detta inte får ha bäring på det konkreta fallet, för där får jag inte uttala mig. Jag tycker att det är ett problem om vi har regelverk och system som förhindrar att vi får fler grupperingar. Det rätta angreppssättet, och det är också det som har, är att se igenom vad det finns för typ av åtgärder vi kan vidta för att öppna för fler aktörer på livsmedelsområdet. Det är en mycket viktig konsumentfråga som jag naturligtvis är beredd att fortsätta arbeta med. 30 (): Jag är väldigt glad för den här diskussionen och den öppenhet som finns från ministerns sida. Jag uppfattar att näringsministern vill ha en väl fungerande dagligvarumarknad och att ministern anser att konkurrenssituationen på dagligvarumarknaden behöver förstärkas. Jag upplever att ministern också ser det som ett problem att beslutsfattandet blir alltmer centraliserat i dagligvarublocken och att det finns en vilja att få in nya aktörer, nya mindre konstellationer av samarbetande företag, liksom att det kan bli en prispress. Jag drar också slutsatsen att ministern anser att konkurrensen inom dagligvarumarknaden behöver följas noga och inte är tillräckligt effektiv just utifrån de aspekter som jag har lyft fram här. Det här är ju en uppfattning som jag delar. Det är många i som är inne i den här frågan och som också är utsatta för det här. Det är många som uppmärksammar de här frågorna just nu och som också har tagit initiativ för att bryta sig ur blockbildningar för att just säkerställa mångfalden, valfriheten och en ökad konkurrens. Det ser jag som väldigt bra och viktigt. Jag är övertygad om att den här frågan är större och mer avgörande för framtidens dagligvarumarknad och också för livsmedelsproduktionen i än vi kanske inser . En del i problemet som jag ser det är att inte har lyft fram den här frågan tillräckligt. Men vi får se nu när det är överklagat. Vi är överens om målet. Jag vill att regeringen noggrant följer frågan och också vidtar erforderliga åtgärder. Jag tycker att det är oerhört viktigt för konkurrensen, just utifrån konsumenters och medborgares bästa, med möjlighet till valfrihet och mångfald, och jag kommer att följa frågan noga. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:492 om konkurrensen inom veterinärväsendet 31 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag som innebär att det som han beskriver som en illojal konkurrens inom veterinärområdet avskaffas. Jag vill börja med att informera om att den veterinära samarbetsgruppen som inrättade har lämnat sin rapport. Gruppen, med företrädare för , , , , och , bildades för att lämna förslag om hur den veterinära verksamheten och dess form skulle kunna utvecklas. I enlighet med samarbetsgruppens rekommendation har beslutat att djurägare som anlitar privatpraktiserande veterinärer från ska kunna få del av det statliga stödet för djursjukvård till avlägset boende djurägare. kan enbart djurägare som anlitar distriktsveterinärer få det stödet. har också beslutat att följa den veterinära samarbetsgruppens rekommendation om kontroll vid anläggning med mjölkproduktion i enlighet med det så kallade mjölkdirektivet. Från ska även privata veterinärer kunna ha en tillsynsroll. Som en fortsättning på samarbetsgruppens arbete pågår arbetet med att ta fram ett direktiv för en utredning om den veterinära fältverksamheten och om veterinära myndighetsuppgifter. Min plan är att utredningen ska börja sitt arbete eller tidig höst. Grunden för den veterinära fältverksamheten är den målsättning för djurpolitiken som finns i budgetpropositionen ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människans tjänst. Utifrån denna övergripande målsättning ska det i finnas en fungerande veterinär fältverksamhet dygnet runt i hela landet. Det ska också finnas tillräckligt med veterinärer som snabbt kan tas i anspråk vid utbrott av smittsamma djursjukdomar och som kan utföra veterinära myndighetsuppgifter. Verksamheten ska vara organiserad på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Så långt möjligt ska intresset av en väl fungerande konkurrens mellan olika veterinärkategorier beaktas. När utredningen slutfört sitt arbete och förslagen har remissbehandlats kommer det underlag att finnas som behövs för att jag ska kunna ta ställning till behovet av åtgärder. 32 (): Tack jordbruksministern för svaret och tack för möjligheten att med så kort varsel ändra tid för debatten. Av svaret förstår jag, dock, att det inte heller finns utrymme för att diskutera särskilt mycket konkreta frågor inom området. har ministern hänvisat till den veterinära samarbetsgrupp som har haft uppdrag och som har fört diskussioner. är det beredning av utredningsdirektiv, och när utredningen är klar ska vi kunna diskutera innehållet och inriktningen. Det är inte tillkännagivande med anledning av revisorers förslag om att tillsätta en oberoende utredning för att titta på de statliga bidragen till fältverksamheten, statens relation till sällskapsdjuren och dubbla roller. har vi diskuterat gruppen, och vet jag inte hur vi ska diskutera den fortsatta osunda konkurrensen som finns på området. Jag instämmer i stort i den målsättning som jordbruksministern anger och som finns i budgetpropositionen om att det ska finnas veterinär fältverksamhet dygnet runt i hela landet. Det ska finnas en organisation som kan sättas på fötter vid utbrott av smittsamma sjukdomar. Sedan säger ministern, och det är den formulering som ger utrymme för som jag ser det den osunda konkurrensen, att man så långt möjligt ska beakta viljan till konkurrens. vill ha en annan organisation för veterinärverksamheten som undviker de dubbla rollerna i den operativa verksamheten och undanröjer en osund konkurrens. Vi vill att ska fortsätta att vara överordnad myndighet för djurtillsynen och veterinärverksamheten. Vi vill ha en myndighetsveterinär på länsnivå där länsveterinärer utan egen praktik ska svara för myndighetsutövning och tillsyn av de privata veterinärer som ska bedriva verksamheten på fältet. Vi tror att detta går att ordna när det gäller avtal om jourverksamhet och insatser vid zoonoser och andra smittsamma sjukdomar. Den situation som finns kan belysas genom citat från en rapport från i . Det är en rapport med en kartläggning av djurskyddstillsynen i : När anmälan har kommit in om att djur inte far väl har kommunens djurskyddsinspektör ofta behov av en veterinär som sakkunnig. Flera av länets veterinärer har nekat att följa med, vanligen med återkommande undanflykter. Men det finns även de som sagt rent ut att de inte kan vara kommunens förlängda arm och veterinär på djurhållarens uppdrag. Det här är en situation som veterinärer, vilka de än må vara, befinner sig i. Därför önskar jag att i utredningsarbetet och i direktivskrivandet att jordbruksministern ska lyssna på vad revisorer har sagt, vad Statskontoret har sagt, vad partikamrater och opposition tillsammans har sagt i utskottet samt vad har sagt i sitt tillkännagivande om utredning på området. 33 Jordbruksminister (): Jag tycker att det har hänt en del på området som jag hoppas att har uppmärksammat. Det är inte bara så att vi har haft en grupp som har arbetat . Gruppen har också kommit med konkreta förslag som har genomfört. Det gör att privatpraktiserande veterinärer har en större roll även när det gäller det som har legat på de offentliganställda. Vi har en utredning som ska vara klar om djursjukdata. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att särskilt titta på konkurrensförhållandena. har vi kommit långt när det gäller att bereda direktivet. Jag har gett en tidsplan där jag säger sommaren eller senast tidig höst. De privatpraktiserande har tidigare haft en roll. Även när det gäller myndighetsutövning kan de ha vissa uppdrag. I områden med hög djurtäthet har de privatpraktiserande den roll som distriktsveterinärer har i andra delar av landet. Vad jag är särskilt glad över är att både de privata och de offentliganställda får en allt bättre samverkan. Det är viktigt i ett land med många glesa områden och långa avstånd. Jag vill inte ha osund konkurrens, och det är viktigt att man på , som har uppdraget, noga skiljer mellan det som är uppdragsverksamhet och det som är myndighetsutövning. Det har man också gjort på det sättet att det kommer till uttryck i organisationen på . Även om man säger att vi vill ha mesta möjliga konkurrens på marknaden, måste man ändå gilla läget när det gäller omständigheterna geografin. Vi har ett samhällsintresse att upprätthålla den veterinära verksamheten i hela landet med god kompetens och också ha en beredskapsorganisation som kan träda i kraft om det skulle vara så olyckligt att vi får smittsamma sjukdomar. Det här måste vägas in därför den lilla passusen i mitt svar: i största möjliga utsträckning. Jag vill verka för en sundare konkurrens på området. De utredningsdirektiv som vi bereder kommer att ge uttryck för det. 34 (): Det gläder mig att jordbruksministern är öppen för en utveckling åt det här hållet på, som jag uppfattar det, ett lite nytt sätt. Det som har hänt i gruppen och de möjligheter som de privata veterinärerna nu får är bra. När det gäller dubbla roller tror jag att man kommer att klara av detta även fortsättningsvis på själva myndighetsnivån med det övergripande myndighetsansvaret för de veterinära frågorna och främja näringens utvecklingskraft. Djuromsorgen, djurvälfärden, är en del av de svenska mervärdena och ger kraft åt svensk jordbruksnäring. Tvärvillkoren i den nya jordbrukspolitiken innehåller också de delarna. Den nivån ska vara intakt. Men vi tycker att det blir fel när man också är arbetsgivare och huvudman för den fältveterinära verksamheten, som tydligt ger effekter av det slag som jag läste upp ur den kartläggning av djurtillsynen som i har gjort. Den situationen står veterinärer i, i sin relation till de lantbrukare som man har att serva. Det skulle vara intressant att höra från jordbruksministern i vilka andra länder i EU man tillåter statliga veterinärer konkurrera så med privata. I till exempel och klarar man av en sådan här verksamhet utan att ha osund konkurrens. Det finns en sådan när det gäller etablering och utbyggnad av djurkliniker. Jordbruksministern har tidigare haft en debatt här i kammaren om djurkliniken i till exempel, där det av de veterinärer som finns lokalt uppfattas som att man utvidgar sitt verksamhetsområde inpå sällskapsdjuren genom att investera ganska stort i röntgen- och operationsutrustning för smådjur. Jag får väl inget besked om vad utredningen ska komma fram till det ska jag nog inte ens en gång begära. Men jag skulle önska att direktiven utformas på ett tydligt sätt och på ett sådant sätt att utredningen kan jobba obundet med den fältveterinära organisationen, för att den här konkurrenssituationen inte ska uppkomma, att myndighetsutövningen kan ske till exempel med länsveterinärer och att den fältveterinära verksamheten näst intill undantagslöst kan ske med hjälp av privata veterinärer. 35 Jordbruksminister (): Jag är glad över att och jag verkar vara överens om målen för den här verksamheten och också att ska ha en roll när det gäller de samhälleliga intressena. Jag tycker också att det är bra att vi diskuterar frågan. Jag är ganska öppen när det gäller medlen för att nå de mål som vi är överens om. kanske man inte ska överdriva den negativa situationen för de privatpraktiserande veterinärerna i . Jag tittade på några siffror inför den här debatten. När det gäller den totala omsättningen av veterinära tjänster i står distriktsveterinärerna för en liten andel, , och de privatpraktiserande veterinärerna står för . Distriktsveterinärernas andel är avtagande på en marknad där omsättningen ökar. Det handlar om att det är en marknad som inte ökar när det gäller lantbrukets djur, och den del som ökar är sällskapsdjuren och hästarna. Det finns också med där. Andra länder jag ska inte göra anspråk på att kunna systemen i andra länder.