prot · GT0922 · 2005-10-27 00:00:00 — Det här breddade uppdraget till Försvarsberedningen gör det än viktigare med en bred samverkan inom beredningen. Utgångspunkten för arbetet inom Försvarsberedningen är därför också fortsättningsvis att inte något enskilt parti ska särbehandlas, utan det är den breda gemensamma uppslutningen som eftersträvas. Det är med detta för ögonen som Försvarsberedningen fick sina anvisningar för att lämna en rapport . 34 (): Jag tackar för svaret från ministerns sida. Men enligt min mening håller hela det här ekipaget på att köra i diket. Försvaret har, tycker jag, förvandlats till en lekstuga under försvarsminister ledning, en lekstuga för vänsterpartister, som själva vill kalla sig för kommunister, och för ett miljöparti vars enda syfte är att avskaffa försvaret. Med dessa två partier valde regeringen att ingå ett försvarssamarbete, ett samarbete som under ledning har utvecklats till en vetorätt inom det politikerområde som ansvarar för rikets yttre säkerhet kommunister som tidigare ansågs vara en säkerhetsrisk och ett miljöparti vars uppfattning om EU-samarbetet enligt statsministern med flera diskvalificerar dessa partier från att vara med och forma försvars- och säkerhetspolitik. Men det var då det! Resultatet av det här intima förhållandet inom försvarspolitiken ser vi nu resultatet av . Exempelvis har försvarsministern vid upprepade tillfällen sagt att anslagen till försvaret ska få användas fullt ut, och de ska återföras. Av det vet vi att 1 ½ miljard fortfarande hålls inne. Vem är det som bestämmer? Är det försvarsministern, eller är det ? Och när kommer pengarna tillbaka? Vidare är det för de flesta också oklart hur det förhåller sig med Neuron, flygprojektet tillsammans med . Här står en hel industri och väntar på besked om vad som kommer att hända. Är det eller försvarsministern som bestämmer? har en fotnot i budgetpropositionen gett upphov till ett helt nytt försvarsbeslut. Resursförband är det nya begreppet. ÖB och försvarsministern har enligt vad vi har sett olika syn på vad detta innebär. Det vore fel att skapa fler dyra insatsförband än vad behöver, enligt försvarsministern i går. Hur många insatsförband ska ha, försvarsministern, och vad innebär begreppet resursförband? Enligt departementet är det inte fråga om ett militärt förband. Då kan man också som skattebetalare ställa sig frågan: Är det rimligt att fyra mekaniserade bataljoner, tre kanoner, sju ytstridsfartyg, 40 flygplan och några ubåtar kostar ? I hängavtalet inom försvarsområdet mellan regeringen och stödpartierna, som publicerades för sedan på hemsida, sägs det klart och tydligt att och skall vara överens med regeringen om innehållet i den kommande krishanteringspropositionen innan den kommer på bord. Är det då meningsfullt, försvarsministern, att ha en dyr och arbetskrävande försvarsberedning som arbetar fram underlag inför en proposition, när det enligt avtalet är helt klart vilka partier som ska ingå i detta och vad man ska vara överens om? Det mest logiska enligt min mening är ju att regeringspartiet skapar sin egen försvarsberedning tillsammans med Vänstern och . Varför släpa på moderater, folkpartister, centerpartister och kristdemokrater när det ändå är och som sätter agendan? 35 Försvarsminister (): Allra först vill jag säga att den överenskommelse som vi har med och i samband med budgeten inte gör att betydelsen av att vi får en bred uppgörelse inom Försvarsberedningen har minskat. Försvarspropositionen, som regeringen lade fram , handlade om vad som ska genomföras på det försvarspolitiska området, och det var baserat på det underlag som Försvarsberedningen tagit fram i brett samförstånd. Uppgörelsen med och handlar om hur vi ska genomföra det som bestämdes 2004. Vi har också kommit överens med och om att vi ska försöka enas om vårens krishanteringsproposition. Men det är viktigt att säga att den strävan ju inte lägger någon restriktion på samarbetet med ytterligare partier. Min utgångspunkt är naturligtvis att vi ska hitta en bredare uppgörelse, och jag tror att och delar den uppfattningen. Därför spelar Försvarsberedningens arbete en fortsatt viktig roll för utvecklingen av samhällets säkerhet. Ambitionen är att vårens proposition ska kunna ta sin utgångspunkt och gå i linje med den breda uppgörelse som jag hoppas att Försvarsberedningen kommer fram till i sin rapport . har sedan något breddat interpellationsdebatten genom att också ta upp andra aktuella försvarspolitiska frågor. Jag vill, när jag ändå står här, på en punkt se till att påståenden inte får stå oemotsagda. Det handlar om att påstår att vi nu har gjort några smygminskningar av insatsorganisationen genom en fotnot i budgetpropositionen. Det är alldeles felaktigt. Det är faktiskt så att det Försvarsmakten gör är precis det som har fattat beslut om: att öka beredskapen i delar av insatsorganisationen så att man där kan vara beredd till snabba internationella insatser. För det krävs det särskilda beredskapssatta insatsförband. Men för att den verksamheten ska fungera när förbanden kommer hem och roterar blir de resursförband, och de är inte beredskapssatta. Däremot ingår båda två i beredskapsorganisationen. Det är också så att man naturligtvis kan fatta beslut om en beredskapssättning också av resursförbanden. På den är punkten är överbefälhavaren och jag alldeles överens om att det inte handlar om att sänka ambitionen i förhållande till försvarsbeslutet. Det handlar om att genomföra det så att vi får en insatsorganisation som är beredd här och . 36 (): Att samarbeta med dessa partier inom försvarspolitiken är, skulle jag säga, som att plocka in miljöpartister som är emot tillväxt i . Det är exakt samma sak som att sätta in en Hammarbysupporter i . Alltså: Man kan aldrig i längden bedriva en ansvarsfull politik inom det här området med den här typen av inställning från dessa partier. Som jag tog upp i mitt anförande tidigare är det de här yttringarna som vi märker av . Det gäller inte bara oss ledamöter i , utan det gäller svenska folket. Vad är det som gäller? Det sker förändringar. Bakgrunden är naturligtvis att det i dessa budgetförhandlingar framförs krav från de två partierna om att de vill ha det på ett visst sätt. I den meningen har, skulle jag vilja säga, försvarsministern, och hela etablissemanget inom detta område förvandlats till ett rundningsmärke. Vare sig det gäller beredningens arbete och hur det är utformat eller resursförbanden eller anslagssparandet eller finansieringen av denna battlegroup är det fråga om samma sak. Det skapar osäkerhet inte bara för de anställda och verksamma utan för hela nationen. Jag menar att det därför är grymt olyckligt att man inledde samarbetet. Det har dessutom utvecklats, inte blivit mindre. I avtalet, som finns publicerat på hemsida jag utgår från att det inte finns på regeringens hemsida sägs, när det gäller den kommande krishanteringspropositionen, att man ska vara överens om innehållet samt vilka partier som ska ingå. Man behöver ju inte vara en mästare i logik för att då undra: Varför ska sju partier tala sig samman inför en propositionsskrivning? Om vi inte har samma logiska inställning till avtalet skulle jag vilja uppmana ministern att gå till verket och skriva propositionen. Lyssna på och Vänstern och skriv ned propositionen så kan vi fatta beslut om den mycket tidigare än ! Annars kan man säga att utifrån den synpunkten är det arbetet av ganska ringa värde, eftersom det i alla fall är deras partistyrelser som kommer att fälla avgörandet. Det som är avgörande är ifall det är i linje med och politik eller inte. Det är klart att det kan vara av akademiskt intresse att ha en diskussion i beredningen, men när det gäller vad som kommer att stå där, och vilka som till varje pris ska stå bakom den, gäller ju det som står i avtalet. Kärnan i kritiken är: Varför samarbeta med två partier som har den avoga inställningen till det här politikområdet? 37 Försvarsminister (): Jag vet inte vad egentligen är upprörd över. Regeringen genomför det försvarspolitiska beslut som har fattat. Om man läser propositionen som var uppe till behandling kan man se att den till punkt och pricka följer de överenskommelser och ställningstaganden som gjordes i Försvarsberedningen . Jag känner mig därför ganska trygg när jag som regeringens talesman på dessa punkter lutar mig mot Försvarsberedningens samlade bedömning. Där ingick partier, och där fanns en stor och bred samstämmighet. genomförs det beslutet genom budgetbeslut och uppföljning. Vi följer till punkt och pricka de beslut som fattat. Jag har tagit med mig både Försvarsberedningens rapport, propositionen från och den del av budgetpropositionen som handlar om försvaret. Där finns en hundraprocentig spårbarhet i var differentieringen i beredskapen kommer från. Så, , var inte så arg på att vi faktiskt genomför innehållet i det som Försvarsberedningen tyckte! har Försvarsberedningen en stor och viktig uppgift när det gäller att säkerställa hur krisberedskapen och krishanteringen i ska gå till samt hur vi ska minska sårbarheten. Det är ett område där partierna inte brukat ha särskilt stora partiskiljande uppfattningar. Vi är överens mellan Vänstern, och Socialdemokraterna om att vi ska försöka bli överens om denna krishanteringsproposition, men vi är också fullständigt inriktade på att få en bred samstämmighet. Så varför sju partier? Jo, helt enkelt därför att jag faktiskt tror att svenska folket förväntar sig att vi över partigränserna försöker hitta en bred samsyn på hur samhället ska reagera när vi befinner oss i någon av de svåraste situationer som vi som medborgare i samhället kan råka ut för. Därför, , tycker jag att det är viktigt att alla partier är med, och jag har för avsikt att, precis som när det gällde det militära beslutet, noga lyssna på Försvarsberedningens slutsatser. 38 (): Då är min fråga till ministern: ministern att lyssna mer på vad beredningen kommer fram till än på vad partistyrelserna i och tycker? Det är det som frågan gäller. Om det nu är så att just området krishantering inte är speciellt partiskiljande undrar jag varför man i så fall behöver skriva in i avtalet att man ska vara överens om innehållet. Sedan till detta med upprördheten. Förklara vad resursförbandet är för något! Var är lokaliseringen? Vad är det för beredskap? Och om det inte finns något som skiljer det från ett insatsförband kalla det då för ett insatsförband! Av vad som framkommit i medierna har väl inte ÖB och försvarsministern direkt varit överens. Det som alldeles klart och tydligt framkommit är ju att man från departementets sida ser resursförbandet som något helt annat än insatsförbandet. Därför kräver det en förklaring. Vad innebär det? Om allt är lugnt och stilla undrar jag: Varför inte kalla det för ett insatsförband när det tydligen enligt försvarsministern är det? 39 Försvarsminister (): Jag sätter stort hopp till att vi får en bred samsyn när det gäller hur krishanteringen ska se ut i vårt land. Därför tycker jag att Försvarsberedningen är viktig. Jag tycker också att det är viktigt att vi har en utformning av det militära försvaret som bygger på en bred samsyn i riksdag. Jag vill påstå, trots hårda ord, att vi har det eftersom det beslut vi fattat i om det militära försvaret är grundat på denna breda samsyn. Och det är det beslutet jag genomför, inget annat. Jag hoppas verkligen att alla partier, med tanke på frågans vikt, kommer att fortsätta arbetet i Försvarsberedningen. När det gäller den nya frågan om insatsförband och resursförband kanske jag för att öka trovärdigheten gentemot ska tala om vad överbefälhavaren säger. Han har från Försvarsmaktens sida sagt att de vill använda begreppen insatsförband och resursförband. Resursförbanden är förband där den personal och det materiel finns placerade som behövs för att vidmakthålla insatsförbanden. Resursförbanden är absolut nödvändiga för att personal- och materielförsörja insatsförbanden. Meningen är att förbanden ska rotera mellan att vara insatta som insatsförband och att återhämta sig och utvecklas i fråga om nya krav när de är resursförband. De är nödvändiga i insatsorganisationen. Därmed kanske även kan lita på att det inte finns någon annan syn i det underlag vi har. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM14 Förbättrat polissamarbete mellan EU:s medlemsstater KOM(2005)317 till justitieutskottet 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:35 till justitieutskottet /06:37 till lagutskottet /06:38 till utbildningsutskottet Motioner 2005/06:Ju1Ju6 till justitieutskottet /06:Sk1 till skatteutskottet /06:N4N8 tilll näringsutskottet Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Under frågestunden besvaras frågor av statsrådet , justitieminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Psykisk ohälsa bland unga 41 (): Jag vill lyfta en fråga som jag tycker att regeringen blundar för, nämligen unga människors utanförskap och psykiska ohälsa. kom med en rapport som pekar på att den psykiska ohälsan ökar, och den ökar framför allt bland unga. SCB kom också med en rapport som visar på samma linje. Ungas hälsa försämras som de äldre får det bättre. Flera yngre personer är långtidssjukskrivna med läkarintyg där det står nedstämdhet, ångestattacker och sömnsvårigheter. Vad beror detta på? Varför mår så många unga dåligt? De som jag har kommit i kontakt med skildrar en vardag med svårighet att få arbete, studieskulder, ekonomiska bekymmer och riktigt akuta problem att kunna betala räkningar. Vem som helst skulle må dåligt av detta. Hur ser statsrådet på detta problem, och vad kommer regeringen att göra åt det? 42 Statsrådet (): Det som tar upp är alldeles riktigt ett växande bekymmer. Jag har också tagit del av och uppgifter om detta. Det som jag studsade till för var uppgifterna om att unga flickors självmordsförsök och självskadande handlingar i det närmaste har fördubblats som andel av åldersgruppen . Det är helt enkelt ett rop på hjälp och ett tecken på att den psykiska ohälsan har försämrats väldigt kraftigt . Vad ska man då göra åt det? Man måste försöka att förstärka insatserna riktade mot dem som har det allra sämst. Det handlar delvis om barn- och ungdomspsykiatrin. Men det gäller också sådant som frågeställaren själv lyfter fram om arbete, studieskulder, ekonomiska bekymmer och liknande. Det gäller för mig som socialdemokrat att lyfta fram vikten av att vi slår vakt om välfärdssamhället och välfärdsstaten och se till att föra en politik för att minska klyftorna i samhället. 43 (): Man pekar på olika små delar. Det jag saknar och det vi i har motionerat om är man ska ha ett helhetsgrepp över detta. Man kan börja med att titta på det som en helhet, få kunskap om det och kanske samordna arbetet på olika sätt. Kurvorna pekar åt fel håll. Vi måste ha en helhet för att lösa detta. 44 Statsrådet (): Det är fel att säga att när jag lyfter fram till exempel att det nu är fler flickor som gör självmordsförsök och också tar till självskadande handlingar, skär sig och liknande, det är en liten sak som jag rycker ut. Det är inte riktigt rätt. Det är en fråga som man ska ta på väldigt stort allvar. Jag pekar också på att välfärdsstaten måste fungera i alla dess delar. Barn- och ungdomspsykiatrin och också skolhälsovården måste fungera väldigt mycket bättre för att kunna upptäcka de här fallen . Det har vi en politik för. Ett sätt som jag reagerade på var att ge i uppdrag till att ta fram en handlingsplan för att förebygga självmord och självmordsförsök. Där kommer jag att få resultat under detta och . Det är för att bygga på de insatser vi redan gör ytterligare. 45 (): Jag har en fråga till justitieminister . har beslutat att vi ska utbilda 4 000 nya poliser . Det är mycket bra. Vi undrar lite från liberalerna vad vi gör med dem, hur vi använder de poliser som finns och varför de inte alltid kommer när man vill. Både och jag fick i dagens radiosändningar reda på att det finns något som börjar breda ut sig som heter polisovana. Det innebär att människor blir rädda för polisen när den faktiskt kommer, och att människor tar lagen i egna händer. Det är inte bra. Det stämmer väl överens med den utveckling som vi nu har sett med nedlagda polisstationer, bortplockade närpolisområden och bortplockade närpolischefer. Färre kommuner har en lokalt förankrad polischef. Vi vet att personalen, poliser i yttre tjänst, har halverats på ganska . ska nu på kongress och möta duktiga och engagerade socialdemokrater med stark förankring i verkligheten. De kommer att vädja till dig att ta fram fler poliser. Vad svarar du dem då? 46 Justitieminister (): Det är roligt att tycker att vårt förslag om fler poliser är bra. Det är bra att vi har en enighet om den frågan. Det har också gett resultat. Vi har fått 1 300 fler poliser i och när det gäller civilanställda ungefär 800 fler. Det betyder att det netto är mer än en per dag. som vaknar har det blivit en polis till i . Det är alldeles riktigt att de ska fördelas runtom i hela landet. Vi ser ett mönster att poliser söker sig till större orter. Vi vill visserligen ha en förstärkning till exempel i ytterområdena i storstäderna, men vi ser också ett problem med att man inte får ut poliserna runtom i hela landet. Det kommer vi bland annat att åtgärda genom en ny polisutbildning där vi kraftigt förstärker utbildningsorterna jämfört med de tre som finns . På så sätt kommer medborgarna oavsett var de bor att få större del av polisen som alla är med och betalar för. 47 (): Det låter ju bra. Jag vill understryka att det inte är någon man som ska jobba med detta, utan det är justitieminister som är ansvarig för hur den svenska polisen styrs. Det handlar om hur många poliser som är ute i fält, hur många som kommer när man ringer och vad de gör . Uppklaringsprocenten är fortfarande förfärande låg. Jag är oroad över att regeringen inte vet vad polisen betyder för tryggheten. I det dokument som är regeringens budget på rättsområdet förklaras strategin och hur man ska jobba mot komplicerade orsaker som finns bakom kriminaliteten. I det avseendet nämns inte polisen en enda gång. Inser inte regeringen vikten av att poliser finns närvarande och lokalt förankrade för att bekämpa brottslighet och förebygga brottslighet? Sedan gäller det utbildningen. Kan förklara för mig och för kammaren hur det kommer sig att just nu planerar en halvering av polisutbildningen? Är det för att den har tillräckligt med pengar, eller är det för att den inte har tillräckligt med pengar? 48 Justitieminister (): Eftersom angriper mig är jag nästan tvungen att ta till lite skryt här. Förutom att jag också är en man som är justitieminister, som här anmärkte på, är det också under de år som vi arbetat med detta som vi har sett ökningen. Men vi är inte nöjda med det. Vi behöver gå vidare med att få polisen att vara en del i högskolan. Det finns många fördelar att vinna med att polisen blir integrerad i samhället. Men det handlar också om att man lättare får ut poliser i alla delar av samhället. Med tanke på att det inte bara är en total ökning i hela utan att samtliga 21 län får alltfler poliser behöver man kanske inte måla upp en sådan dyster bild av verkligheten som gör. Vi har kommit en bit på väg, och vi har en bit kvar. Det ansvaret kommer jag och regeringen att ta. kan sova lugnt i förvissningen om att den socialdemokratiska regeringen tar tag i situationen. 49 (): Jag har en fråga till i hennes egenskap som den som ska svara på allmänna frågor. I budgeten finns det pengar till tusentals högskoleplatser. De har sedermera fördelats på olika lärosäten i . har man kunnat läsa i tidningen att vissa lärosäten inte tänker använda pengarna till nya platser utan i stället använda pengarna till annat. undrar jag vad tycker om det. 50 Statsrådet (): Först vill jag säga till att den satsning som regeringen föreslog i budgeten på 17 500 nya platser är välmotiverad av flera skäl. Regeringens absoluta önskan och mål är att de platserna ska fördelas runtom i landet. Regeringen detaljstyr inte högskolorna . Det innebär att en del högskolor utbildar fler studenter än vad de egentligen har platser för eller betalt för och att de utbildar något färre än vad de har betalt för men att de kan parera det . Om det är så att en högskola konsekvent använder färre platser eller utbildar färre studenter än vad regeringen har avsatt pengar för har regeringen möjlighet att omfördela de platserna och de pengarna till andra högskolor. 51 (): Tack för det svaret. Jag skulle vilja skicka med ministern att till exempel är berett att ställa upp och utbilda psykologer. Det är verkligen någonting som vi behöver i det här landet; det har vi sett. Det är jobbigt inom psykiatrin och inom de ämnesområden där psykologerna verkar. Jag kanske får skicka med detta råd. Ge platser till utbildning av psykologer! Det tror jag skulle vara bra. Ge inte platser till dem som inte kommer att använda dem! 52 Statsrådet (): Den här satsningen är permanent. Det är oerhört mycket pengar och en medveten satsning från regeringen. Eftersom vi har sett vad utbyggnaden av högskolorna har betytt för vårt land och för enskilda personer så kommer vi att noga följa hur högskolorna använder pengarna. Vi kommer också precis som tidigare att vara beredda att omfördela pengarna i de fall då högskolorna inte själva är beredda att växa med fler studenter. Lagring av elektronisk kommunikation 53 (): Jag vill ta upp en fråga som oroar mig och många andra. Det gäller den växande storebrorstendensen. Vi moderater har som utgångspunkt att polisen ska ha bra verktyg i kampen mot terroristerna som gör det möjligt att förebygga, ta fast och straffa dem utan att riskera rättsstaten. Det är ett bra och viktigt verktyg att kunna gå tillbaka och spåra telefonsamtal på fast och mobil telefoni. Det äventyrar inte människors integritet, då man inte kan rekonstruera innehållet. Problemet är att justitieminister nu vill tvinga alla europeiska telefonbolag att spara allt Internetsurfande och all mejlkommunikation, chatt och IP-telefoni . Jag ser en stor fara för enskildas integritet om man kan rekonstruera innehållet i denna typ av kommunikation. Min fråga är: Delar justitieministern min oro för människors integritet i och med detta förslag? 54 Justitieminister (): Polisen har möjlighet att kartlägga personer som är misstänkta för grova brott och deras kontakter med varandra. Det här är väldigt användbart i ; det har löst flera allvarliga brott. Det gäller också i det internationella polisarbetet. har lagt fram ett förslag tillsammans med om att detta borde regleras. Det ska inte vara en oreglerad marknad. I det ursprungliga förslaget har det funnits med bland annat chatt och hemsidor. Men det har funnits en egen möjlighet för varje land att avgöra om man ska införa det här eller inte. Detta finns med i det förslag som det nu förhandlas om. handlar det just om mobiltelefoner och andra telefoner. Det gäller alltså inte innehållet utan att man har varit i kontakt med varandra. E-mail finns också med i förslaget. Detta är ett av polisens mest användbara verktyg. Flera grova brott hade inte klarats upp utan metoden. Det är därför så oerhört förvånande att nu vill att svensk och europeisk polis inte längre ska få använda sig av metoden. Det har förvånat många andra, och inte bara mig. 55 (): Vi vet inte vad det utvidgade förslaget kommer att kosta. Vi vet inte om det kommer att vara till nytta i kampen mot terroristerna. Vi vet dock att i fel händer kan de här lagrade uppgifterna vara förödande för vanliga människor. När det gäller om det är effektivt så kan man fundera över om det bara är europeiska operatörer som det här ska gälla.