prot · GS09120 · 2005-05-13 00:00:00 — Men vad gör de som inte har vare sig lust, håg eller längtan att gå vidare i akademiska studier? Tänk om de skulle ha en bra lärlingsutbildning att söka, eller en yrkesutbildning. Våra gymnasieutbildningar är ju yrkesförberedande, men det är inga yrkesutbildningar. Man ska inte vara färdig för att gå in och ta ett yrke efteråt, utan det behövs lite till. Hur kan vi ge dessa elever en påbyggnad på den yrkesförberedande utbildningen efter gymnasiet, där de kanske får utveckla sitt kunnande i den praktiska verkligheten? Återigen, fru talman: det inte så att tiden är inne för ett alternativ för dem som inte känner att deras längtan är att gå vidare i akademisk utbildning? Det är ju där vi behöver ett erbjudande till dem så att också de eleverna får känna att de kan se fram mot framtiden. 21 Statsrådet (): Jag ska börja med att säga att det fanns 13 800 platser i kvalificerad yrkesutbildning att tillgå . När det sedan gäller hur många som kom i arbete vill jag också rätta lite i siffrorna. De var uppe i , precis som sade, 2001. Dessvärre har vi sett en minskning . är vi nere på . Det är fortfarande väldigt bra siffror, men vi bör naturligtvis fundera över vad det kan bero på och hoppas att det finns möjlighet att ytterligare stärka utbildningen. Det är klart att möjligheten att få jobb också hänger ihop med hur arbetsmarknaden ser ut generellt. Det jag talade om tidigare var teknik och industri. Det var där det var en markant lägre möjlighet att få arbete direkt efter avslutad utbildning. Nästa fråga handlade om att kunskapen inom industrin är bristfällig och att alla inte vet om att det finns kvalificerade yrkesutbildningar. var det försöksverksamhet; 2002 blev det en reguljär verksamhet. Det är klart att på nacken har inte KY. Självfallet kan mer göras. Myndigheten jobbar med det. Min bild är ändock att det har spritt sig oerhört mycket. Jag är förvånad över hur många som redan förstår den förkortning som vi alltid ägnar oss åt i utbildningspolitiska sammanhang, nämligen KY, men som framför allt kopplar status till utbildningen, som inte tycker att det är en utbildning som inte är lika mycket värd som andra utan tvärtom med stolthet går i KY. Visst kan man alltid öka information och kunskap, men detta är en relativt ny utbildningsform som jag tycker har lyckats väldigt väl på den korta tiden. KY:s möjlighet att bedriva uppdragsutbildning är någonting som ses över. Jag tror att det var som frågade om det. Den uppdragsutbildningen kan bland annat handla om Ams, vilket är ett sätt att öka KY-volymen utan att göra det på fast basis. Också där kan man få en tydligare koppling till det som är bristyrken, vilket ju är en del av arbetsmarknadsutbildningen. Den andra halvan, de som inte går vidare till högskolestudier, ska jag säga några ord om. Det är bland annat därför vi talar om kvalificerad yrkesutbildning här. Det är därför vuxenutbildningen och påbyggnadsutbildningarna är viktiga. Om man gör stora neddragningar i vuxenutbildningen och av resurserna där påverkar det inte bara dem som har möjlighet att komma igen och läsa gymnasiets kärnämnen för att få högskolebehörighet utan också dem som har möjlighet att gå en påbyggnadsutbildning. Det är klart att de neddragningar som föreslås från sida påverkar påbyggnadsutbildningen. Det ska man vara väl medveten om. Det har presenterats en ny proposition om gymnasieskolan. Jag ska inte dra hela den, men där finns flera inslag som gäller lärlingsutbildningarna. Möjligheten att bedriva viss utbildning på entreprenad ses över. Det innebär inte bara att man har hela utbildningar och hela skolor, utan det handlar om att enskilda elever, som svar på fråga, faktiskt har möjlighet att få en ännu mer skräddarsydd utbildning. Syftet med gymnasieskolan är naturligtvis att så många som det bara är möjligt till dess man fyller verkligen ska klara av att avsluta sina gymnasiestudier. Vi vet vilka förutsättningar den har som avslutar gymnasiestudier jämfört med den som inte avslutar sina gymnasiestudier. Det är framöver i livet som man har en sämre möjlighet att konkurrera om de jobb som finns. Jag tror att det finns många goda förändringar som vi kommer att få se med den nya gymnasieskolan. Vi får väl avvakta de förändringarna innan vi fortsätter den debatten, tror jag. 22 (): Det behövs ett antal förändringar när det gäller gymnasieskolan. Vi ser ju att framför allt de som går dagens yrkesutbildning hoppar av. En stor del hoppar av, och väldigt få befinner sig i sitt målyrke när de är klara. Även om statsrådet säger att antalet som får jobb efter det att de gått en kvalificerad yrkesutbildning minskar ser man ändå att just KY har oerhört bra förutsättningar, kanske de allra bästa, för att deras studenter ska komma i jobb, just därför att ansökningarna och själva utbildningen sker i väldigt nära samarbete med företag och framtida arbetsgivare. En väldigt stor del av utbildningen sker på arbetsplatsen. Jag vill tacka statsrådet för den här diskussionen. Jag tycker att det har varit en bra interpellationsdebatt där det har framkommit en hel del spännande tankar. Vi kan vara överens om att de platser som finns är för få. Det kom såvitt jag förstod ungefär tusen nya ansökningar , men väldigt få av dem fick bifall så det kunde tyvärr starta alldeles för få nya utbildningar . Det kan bli betydligt fler. 23 Statsrådet (): Jag vill bara avsluta med att också tacka för en bra debatt och säga att kvalificerad yrkesutbildning är väldigt viktigt som en del av en flexibel vuxenutbildning och ett livslångt lärande. Det är en eftergymnasial utbildning som har väldigt goda resultat. Även om den minskat från till hoppas jag att den ökar. Men vi kan konstatera att det är en väldigt bra utbildningsform. förstod mig alldeles rätt när jag sade att jag hoppas att vi kan göra stora satsningar framöver på kvalificerad yrkesutbildning. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:545 om kriminalvårdens ekonomi 24 Justitieminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att få kriminalvårdens budget i balans. Resurserna till kriminalvården har varit i fokus. och jag debatterade frågan så sent som . Då konstaterade jag att regeringens satsningar på kriminalvården innebär att resurserna till verksamheten kommer att öka med . För att de höjda anslagen ska göra största möjliga nytta är det viktigt att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. Därför bejakar regeringen det effektiviseringsprogram som kriminalvården själv beslutat och som genomförs. I detta arbete ingår bland annat att hitta effektivare arbetsformer. Kriminalvården har redovisat hur personalresurserna kan användas effektivare. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. I debatten sade jag också att regeringen skulle göra en förnyad bedömning av kriminalvårdens resursbehov. Så har skett. Regeringen gör bedömningen att ytterligare resurser behöver tillföras kriminalvården redan innevarande år. Det framgår av vårpropositionen. vet vi att kriminalvården genomgår stora förändringar. Därför kommer vi att nära följa utvecklingen och återkommer med närmare besked om hur kriminalvårdens resursbehov ska mötas i budgetpropositionen . Redan nu har dock kriminalvården fått en utökad räntekontokredit. Kriminalvårdens ansträngda ekonomi hänger bland annat samman med den kraftiga klientökning vi sett , vilken i sin tur har lett till platsbrist inom kriminalvården. Jag vill dock framhålla att stora ansträngningar görs för att förbättra beläggningssituationen. Närmare 900 nya häktes- och anstaltsplatser inrättades , och utbyggnaden fortsätter. invigdes en ny anstalt i med 110 platser, och öppnades en anstalt i med 70 platser. öppnas ännu en ny anstalt, denna med ca 340 platser. Detta kommer naturligtvis att förbättra beläggningssituationen avsevärt. Regeringen satsar med andra ord stort på kriminalvården. Jag vill dock inte påstå att vi har gjort tillräckligt. Ökningen av antalet klienter ställer ytterligare krav på bland annat säkerheten, behandlingen och sysselsättningen inom kriminalvården. Regeringen avser därför att återkomma i budgetpropositionen , bland annat i fråga om kriminalvårdens resurser. 25 (): Förra gången jag och justitieministern diskuterade kriminalvården låg kriminalvården 400 miljoner back. Myndigheten hade just med nöd och näppe klarat sig från att spränga anslagskrediten på . Vid det här tillfället sade jag till att om inte 500 miljoner tillfördes i vårbudgeten skulle det innebära stora problem för fortsatt utbyggnad, betalning av löner, hyra och annat som var på gång. Satsningar på utbildning och behandling skulle mer eller mindre uteslutas. Då tyckte jag att tonen från var något hoppingivande, precis som om ministern hade insett att läget var riktigt kaotiskt. När väl budgetunderlaget och årsredovisningen hade inkommit och rentav bekräftade vad jag sade skulle nog pengar komma. Det blev till kriminalvården i vårpropositionen. Därför står vi här . tuffar kriminalvården på mot ett överskridande på helt orimliga , det vill säga back. Detta sker som andra rättsliga myndigheter måste knipa åt något väldigt eftersom de över huvud taget inte får överskrida sin budget. Till kriminalvården säger regeringen i stället att man ska köra på rakt mot enorma övertrasseringar som de andra myndigheterna verkligen ska hålla sig i skinnet. Det är en märklig och inkonsekvent politik. säger nu att pengar ska tillföras innevarande år och att det har framkommit av VÅP:en. Jag har VÅP:en med mig, och jag har läst den . Det står inte så; åtminstone är det väldigt virrigt. Det är en märklig formulering. Det står att det möjligen ska ske, att det ska komma pengar innevarande år och att regeringen ska återkomma i budgetpropositionen . Betyder det att pengar kommer 2006, eller kommer de 2005? När det gäller räntekontokrediten, det vill säga kontot som man betalar löpande utgifter från, hyror, löner och så vidare, har kriminalvården fått okej att låna lite extra. Man har väl fått låna från någon annan rättslig myndighet som har lite pengar över på checkkontot. Den akuta situationen är uppklarad, men fortfarande handlar det om att kriminalvården har fått ta ett lån. Det ska man komma ihåg. Regeringens politik på området är både virrig, kortsiktig och oansvarig. när man går in i en enmyndighetslösning har jag hört att man har diskuterat ett namnbyte. Namnet ska bytas ut till ja, vadå? kriminalvården, eller rentav påföljdsmyndigheten eftersom det knappt ges någon vård i verksamheten längre. Kriminalvårdsförvaring kanske vore ärligt. Men jag hoppas ändå att man slutar vid namnet kriminalvården eftersom jag hoppas att man också i fortsättningen ska bedriva eller åtminstone sätta i gång en ordentlig vård och behandla kriminella. Då krävs det ordentliga satsningar. skyller ofta på att det är många intagna i kriminalvården därför att polisen har fått så mycket att göra. Visst är det bra att polisen får tag på fler av dem som begår kriminella gärningar. Men inte är det särskilt effektivt för den sammanlagda brottsligheten om polisen får tag i några och stoppar dem i förvaring någon månad och de sedan i fängelset kan knarka, träffa andra kriminella och kanske bli ett varv mer aggressiva och sedan komma ut igen. Kriminalvården är inte en slutstation som man av rösttaktiska skäl kan hantera hursomhelst. Kriminalvården kan också ses som den första länken i kedjan. Många brottslingar återfaller och begår fler brott. Ge dem ett ordentligt handtag i kriminalvården, och bryt kedjan. Då slipper polisen gripa så många, och vi i samhället slipper en hel del av de obehagliga upplevelser som brottslighet innebär. 26 (): Jag tackar justitieministern för svaret. Vi har hört melodin i kammaren att regeringen satsar stort när en verksamhet körs med enorma underskott. De nya platser som tillkommer är till stor del dubbelbeläggning. Justitieministern måste erkänna att det är ingen ideal lösning. Man döms till fängelse, och där ska det vara en bra verksamhet. Det är vi överens om. Om det sedan är så är en annan sak. Man ska ha rätt till att vara inlåst på ett eget rum för att kunna komma till rätta med sina problem. Med dubbelbeläggningen finns problem ur säkerhetsperspektiv, arbetsmiljöperspektiv och för kvaliteten på rehabiliteringen av de intagna. Massplatserna har i regel inte något särskilt fokus på ett särskilt innehåll. Det finns planer, men vad gäller vissa psykmoduler sätts inte en spade i jorden inom kriminalvården förrän man får ett klartecken om att det finns pengar. I alla fall är det budskapet från generaldirektör . I fråga om lokalplaneringen känns det oroande att vår myndighet på området planerar och planerar och försöker få fram nya platser, men rätt som det är kommer nya besked när justitieministern har förhandlat med sina vice justitieministrar i och . De är för övrigt alltfler på , vilket borde oroa fler än mig vad gäller synen på rättsstaten. Här kommer de in, och då får lokalplanen delvis slängas i papperskorgen. ska kriminalvården vara en del av och regeringens regionalpolitik. Det går stick i stäv med de ambitioner som generaldirektören har om att ha anstalter på ställen som ökar möjligheten till rehabilitering, som ökar möjligheten till att få till anstalten hjälp med specialistsjukvård, till exempel psykiatri, eftersom man vill minska antalet resor ut från anstalterna. Däri ligger höga säkerhetsrisker med rymningar och så vidare. Det är si och så med de stora satsningarna. En höjd kreditram är bra kortsiktigt, men krediten är uppsagd och ingen vet hur den ska lösas. Jag har ingenting emot den effekt av de hårda besparingarna som går fram när det gäller effektiviseringar. Det är bra. Men allt kommer på en gång, och det beror på att regeringens totala budget i stort sett har havererat . Staten drivs med enorma underskott. Då får också kriminalvården dras med extrema besparingar. De hårda besparingarna leder till exempel till att man på många anstalter där man har lyckats bra med att rekrytera nytt folk, personer med hög akademisk kompetens för att möta personer med mycket svåra bakgrunder, unga kriminella som är mycket störda eller sexualbrottslingar, får nu gå först. Det är i alla fall den rapport jag får när jag åker runt på fängelser i . Det leder till att den efterfrågade och väl eftersträvansvärda kvalitetshöjningen, att förutom de många engagerade vårdare som har jobbat länge i kriminalvården också få in fler specialister som ska jobba med de mest problemfyllda, minskar. Jag hörde justitieministern säga satsa stort, men jag känner att det finns ett besvärande retorikgap till verkligheten. Det gäller framför allt hos människor utanför det här huset som befinner sig i kriminalvården och försöker göra något åt den tuffa situation som råder där. 27 Justitieminister (): Att det framstår som virrigt, , kanske beror på vem som läser, inte vem som skriver. Låt mig ändå klargöra så att det inte blir några missuppfattningar att vi har sagt att det kommer att tillföras pengar . Jag kan säga det en gång till: Det kommer det att göra. Pengar kommer att tillföras . Den budgetprocess som faktiskt redan har påbörjats kommer att presenteras . Jag kan redan nu säga, utan att specificera ett exakt belopp, att det kommer att handla om ett antal hundra miljoner. Vi är helt överens om att de behövs även . Varför lades detta inte in i vårbudgeten när vi nu vet att pengarna kommer att tillföras? Jo, av följande skäl: Det pågår arbete med att göra flera myndigheter till en myndighet. Det pågår ett arbete om en verksamhetsanpassning. Det är en viktig del i effektiviseringen. Det handlar helt enkelt om att arbeta de tider som bäst behövs och att det ska bli en jämnare fördelning av personer inom kriminalvården på olika anstalter. Det handlar om platsutbyggnad, och det handlar om att få förslag på en ny kriminalvårdslag . I stället för ett visst belopp och ett annat belopp eventuellt är det bättre att arbetet pågår , och sedan återkommer vi , vilket naturligtvis ger en bättre konsekvens. Vi är helt överens, och det kommer att tillföras pengar. Det är självklart att vi inte kan hamna i den situation som säger. Det är helt enkelt inte tillåtet. Där är vi helt överens. Sedan vill jag säga att det inte är någon tvekan om att den platsbrist som har funnits men där det nu börjar bli bättre också är värd att nämnas. Det ser man på statistiken. Platsutbyggnaden har börjat ge resultat. Det är ingen tvekan om att det har varit en svår situation för kriminalvården. Det beror delvis på satsningar på polis och åklagare, vilket vi naturligtvis har kunnat förutse. Men det beror framför allt på att domstolarna har höjt sin praxis till . Det kanske är många borgerliga partier som är nöjda med det, men det är i alla fall ett faktum. Det är lite svårare att förutse det, både för regering och för riksdag. Det ligger alltså på en höjning på så mycket som , och det påverkar självfallet också antalet platser i kriminalvården. Det jag vill understryka är att det görs väldigt många bra saker inom kriminalvården som är värda att lyftas fram, inte minst för kriminalvårdens egen skull. säger att det inte finns någon vård. Det är inte sant. Tvärtom är det flera saker som , och , verkligen har blivit bättre. Vi har en behandling av missbrukare med de särskilda satsningar som har gjorts på ett sätt som har funnits. Vi har satsningar när det gäller kvinnomisshandel på ett sätt som inte har funnits tidigare. Vi har en satsning på sexualdömda på Norrtäljeanstalten tillsammans med som inte har funnits tidigare. Jag tycker, inte för vår skull i regeringen utan inte minst för kriminalvårdens skull, att det är viktigt att också lyfta fram de positiva sidorna, på samma sätt som det är viktigt att ta upp de saker som inte är bra och som det förtjänar att riktas kritik mot, inte minst att man ska tillmäta nuvarande situation det allvar som den kräver. Jag tycker därför att det är viktigt att ge en lite mer balanserad bild, därför att den helt enkelt är bättre överensstämmande med verkligheten. 28 (): Ja, , den här gången var det äntligen tydligt, och jag vill tacka dig för den tydligheten. Virrigheten berodde inte så mycket på mig, kan jag säga, för i VÅP:en är det virrigt. Men den här gången var det tydligt, och det vill jag tacka för. De här nya pengarna behövs verkligen. Jag håller med om att en del effektiviseringar vad gäller personalen nog kan ske, att man ska kunna ha en jämnare fördelning och att man ska kunna jobba mer utspritt över dygnet. kvarstår att det ska ske en hel del uppsägningar. Säg då att det görs nyanställningar på några av de nya anstalterna. Det betyder att det inte blir lika många anställda per intagen. Det är allvarligt, därför att det ger konsekvenser för behandlingen, för verkställigheten och för säkerheten. Det är viktigt att de här pengarna kommer för att man ska fortsätta utbyggnaden. Just nu är man tveksam i fråga om hur man ska fortsätta med utbyggnaden. Man har fått ett Norrlandspaket att förvalta, och det är jag kritisk till. Det är ett exempel på att det bedrivs någon typ av glesbygdspolitik. Det är klart att de i blir väldigt glada, men man åsidosätter en hel del av de mål som har funnits tidigare. Man kommer inte att kunna fylla platserna med norrländska kriminella, utan man får skicka dit en hel del från resten av landet. Vi vet att det innebär en hel del problem, när det gäller både rehabilitering och säkerhet. När fängelserna blir säkrare det har gjorts ett oerhört bra jobb med att öka den fysiska säkerheten vet vi att man i stället gör gisslantagningar eller går på transporter. Därför kanske det inte alltid är så lämpligt att skicka folk långa sträckor ut i vårt land. Jag vill fortsätta att prata om säkerheten och att personalen kommer att minska, eftersom jag har kvar. Det innebär en hel del säkerhetsrisker. Jag har fått höra att till exempel personalen på kommer att minska från åtta till sex personer på hela anstalten. Då börjar det hos den personal som finns där infinna sig en känsla av att de är för få för att klara situationen om det skulle hända någonting. Även om man tycker sig kunna göra en del effektiviseringar, fördela över och så vidare börjar man nå ett slags gräns där personalen känner sig hotad. I Sekos rapporter om hur många incidenter som sker i kriminalvården kan man se att det sker mycket allvarliga incidenter . En del av dem beror på att det har blivit mer ensamarbete för dem som arbetar i kriminalvården. 29 (): Justitieministern börjar återkomma till det faktum att det sägs att man har höjt praxis i våra domstolar. Jag skulle vilja ifrågasätta det något. Kan det inte vara så att vi har en allt grövre brottslighet, som gör att domstolarna rimligen är tvungna att döma till ganska allvarliga och långa fängelsestraff? Vi har en våldsspiral i samhället som är obehaglig. Vi har bara haft flera rätt otäcka våldsdåd, inte minst här i , som är mycket ruskiga. Det säger en del om det samhälle som har växt fram . Det måste finnas en förklaring till att det går snett. Det görs inte tidiga insatser mot missbruk. Det görs inte tidiga insatser mot människor som har psykiska störningar. Det görs inte insatser mot ungdomar som är på väg käpprätt åt pipan. Regeringen har ett samlat ansvar för det, tycker jag. Att Riksåklagaren driver på och får fram att ett något mindre antal ecstasytabletter ska bedömas som ett mycket grövre narkotikabrott än tidigare är väl någonting som jag är tacksam för. Jag hoppas att justitieministern inte behöver ställa en retorisk fråga och undra om några är nöjda med det. Jag tycker att grova narkotikabrott ska betraktas mycket allvarligt, och det hoppas jag att justitieministern också gör. Vad sedan gäller innehållet: Ja, det görs ett fantastiskt bra arbete ute på kriminalvårdsanstalterna. Det är många engagerade människor som gör enorma insatser för att hjälpa de människor som finns där och som kan vara så skadade. Men har tiden för både arbete, behandling och utbildning minskat, medan administrationen har ökat. Det är som regering har suttit vid makten, så det är rätt allvarligt. Vad gäller särskilda insatser och stöd kan man också säga något. Jag har här en personaltidning som har fått pris. Den heter Runt i , och den är mycket bra. psykavdelning har 20 intagna. De har ingen sysselsättningsplikt men tillgång till en terapiverkstad. Om intagna vill ha hjälp med sitt psyke erbjuds de tabletter. Någon psykolog finns däremot inte. Så står det i Runt i . Det är 20 intagna, med mycket svåra psykiatriska bilder. Det finns ingen psykolog. Behöver de hjälp får de tabletter. Så ser det ut . Detta är inte värdigt svensk kriminalvård. 30 Justitieminister (): Om det finns tveksamheter hos om utbyggnaden kan jag försäkra att det inte finns hos generaldirektören för . Vi är helt överens om det arbete som bedrivs. Det är ju vi som får information om utbyggnaden. Det är så det går till. Det finns inga tveksamheter när det gäller den saken, bland annat därför att vi har gett det besked som vi här också ger till och . När det gäller personalen är det med största sannolikhet så att det kommer att behövas fler människor, med tanke på den utbyggnad som sker inom kriminalvården. Däremot är det viktigt att man arbetar de tider då man bäst behövs inom kriminalvården, precis på samma sätt som de förändringar vi nu har gjort inom polisen innebär. När det gäller kriminalvården ser vi också situationer som innebär att en anstalt kan ha 50 intagna och en annan anstalt också kan ha 50 intagna men med dubbelt så många i personalen. Det är inte acceptabelt. Ur ren rättvisesynpunkt det hör man inte minst från vårdarna själva kan man i den situationen inte bara springa ut i medierna eller till andra politiska partier för att få stöd och fråga vad man ska göra åt situationen. Det finns ett ansvar. Det kommer naturligtvis att bli bättre när vi går över till en myndighet.