prot · GT0926 · 2005-11-09 00:00:00 — Så är det i alla ärenden, så är det i detta ärende också. Men i det här läget ser jag inga som helst skäl att inte rösta för bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 12 § Ändringsprotokoll till en effektivare Europadomstol Föredrogs betänkande 2005/06:KU6 Ändringsprotokoll till en effektivare Europadomstol (prop. 2004/05:167). 123 (): Jag hade en talare framför mig på listan. Det var , som blev tvungen att stryka sig och gå härifrån. Han sade så här: Jag hade egentligen bara en sak att säga. Jag ville hälsa att jag är oerhört glad att EU har anslutit sig till . Det kan du hälsa åt mig. har jag gjort det åt honom. Världen i sig blir förvisso inte större, men gränserna mellan våra världar förändras ständigt. En av de frågor vi alla har ett gemensamt världsansvar för är frågan om skyddet för de mänskliga rättigheterna. I vår egen närmiljö, i , kan 800 miljoner européer från 44 stater vända sig till en och samma domstol för att få sin sak prövad. är det yttersta skyddet för människorna i de stater som ansluter sig till konventionen om mänskliga rättigheter. I all form av rätts- och processordning är det oerhört viktigt att rättssäkerheten fungerar, både för den enskilde och för samhället. Ett rättssäkert system innebär inte bara att man kan få sin sak prövad enligt lagen. Det innebär också att prövningen ska vara opartisk, ske öppet och ske inom en rimlig tid. Dagens system för prövning i fyller tyvärr inte alla dessa krav på rättssäkerhet. har antalet anmälningar till fyrfaldigats. Det är bland annat en följd av att domstolens arbete är mer känt i framför allt de östeuropeiska länderna. Det är positivt, men det skapar också en mycket ansträngd situation för domstolen, till exempel i form av orimligt långa handläggningstider. Det är det vi nu försöker åtgärda genom att effektivisera och utan att för den sakens skull göra avkall på alla de krav som kan ställas på rättssäkerhet. roll i det här är att rent formellt godkänna ändringsprotokoll nr 14 till samt att besluta om den ändring i lagen, (1994:1219), som föranleds av godkännandet. Det är bra. Det är ett fullkomligt okontroversiellt beslut som alla partier står bakom. Jag yrkar därför att beslutar i enlighet med förslaget i betänkande nr 6. 124 (): Jag begärde ordet för att till protokollet uttrycka min glädje över att Europeiska unionen nu får ansluta sig till denna konvention. Jag satt ju med i den arbetsgrupp inom konventet som sysslade med just stadgarna om mänskliga rättigheter inom EU och frågan om anslutning till . Vi hade en hel del problem med de frågeställningarna. Vi lyckades lösa dem genom att föreslå att stadgarna skulle antas som ett juridiskt dokument. I den här kompromissen ingick också att Europeiska unionen skulle söka anslutning till . Ett av de problem som kvarstår är ju att Europeiska unionen inte är en juridisk person. diskuteras huruvida Europeiska unionen har möjlighet att teckna avtal av den här karaktären eller inte. I konventet var man tämligen överens om att EU måste bli en juridisk person. EG är en juridisk person. EU måste också bli en juridisk person innan man kan tillträda den här konventionen, men det kanske finns diskussioner om hur man ska kunna lösa problemet ändå. Sedan diskuterades också problematiken om EU skulle bli medlem av . Det här protokollet ger en elegant lösning där man säger att man får ansluta sig till konventionen men inte tar upp komplikationen i förhållande till . Jag ber alltså med glädje att få yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. 125 (): Det här är ju ett enigt betänkande, och sådana brukar vanligen inte leda till någon debatt, men jag tycker ändå att det finns anledning att för kammaren och för protokollets skull säga några ord om det här i sak oerhört viktiga ärendet. Som redan har sagts här är unik i det internationella rättssystemet. Det är den enda där enskilda medborgare kan få sin rätt prövad. Ärendebelastningen har, vilket också påpekats och vilket är skälet till det här tilläggsprotokollet, ökat mycket kraftigt. Senast jag hörde en siffra låg ärendebalansen på mellan 70 000 och 80 000 ärenden. Den allra största delen av dessa ärenden är sådana som inte kan eller skall behandlas av domstolen, men även att sålla ut de ärenden som skall behandlas kräver en hel del arbete därav nödvändigheten av att effektivisera domstolen på det sätt som föreslås. De nya länderna i från är naturligtvis en viktig orsak till att ärendeinströmningen har ökat, men det är definitivt inte bara dessa länder som står för tillströmningen. är ett av de länder som har de flesta klagomålen, framför allt beroende på ineffektivitet i det italienska rättssystemet, som alltså inte klarar av handläggningstider på ett rimligt sätt. Det finns alltså utrymme för förbättringar i åtskilliga europeiska länder. Det som sker är alltså en administrativ effektivisering men också en viss utvidgning av den krets av ärenden som inte behöver tas upp av domstolen. Men det finns också säkerhetsventiler som gör att de ärenden som definitivt skall behandlas, som rör mänskliga rättigheter och kränkningar av mänskliga rättigheter, inte faller utanför. Detta kommer dock inte att räcka. Protokoll 14 är inte tillräckligt därom är alla medlemsstater överens. Därför beslutades på toppmötet i , där representerades av utrikesminister jag själv hade förmånen att representera den parlamentariska församlingen att tillsätta en grupp av visa personer, som det uttrycks, framstående män och kvinnor med expertis på området som ska fortsätta att se över vad som kan göras för att ytterligare effektivisera så att den kan fylla sin roll i det internationella rättssystemet. Det är bra att protokollet innehåller en artikel som gör det möjligt för EU att ansluta sig, men som var inne på återstår något att göra på EU-sidan. Ett av de väldigt få bra inslagen i den nu fallna konstitutionen var ju att detta skulle ha blivit möjligt. får väl vi på EU-sidan försöka hitta en annan lösning på detta problem. Jag tror att det vore väldigt värdefullt om EU kunde ansluta sig till . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under , m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU3 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under , m.m. (skr. 2004/05:125). 126 (): Vi ska här behandla en skrivelse från regeringen som gäller redovisningen av fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under . Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Naturligtvis står jag bakom även de andra moderata reservationerna, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till dessa. Vi moderater har i tidigare motioner föreslagit att fördelningen av arvsfondsmedel flyttas från regeringen och från dess kansli. Vi vill bibehålla våra ståndpunkter eftersom dagens system inte är bra. Det är inte heller bra att den nya finns i . I kombination med delegationens tydliga koppling till ledande politiska tjänstemän i departementen har vi uppfattningen att förtroendet minskas för hur pengarna i Allmänna arvsfonden används. Därför står vi fast vid samma uppfattning som tidigare: Handläggningen bör ske utanför . Jag vet inte vad har att säga om det, men vår förhoppning är att regeringen tar till sig av den här kritiken och återkommer med ett sådant beslut. Vi har också reagerat på den här skrivelsen när det gäller hur medel har delats ut till en del projekt. Flera av de projekt som har beviljats stöd är egentligen offentliga åtaganden som skulle ha kunnat finansieras via statsbudgeten. Jag vill då nämna projektet . Ett annat exempel som stöd har gått till är barn och ungdomar med en förälder som sitter i häkte. Sådana här projekt tycker vi skulle inrymmas i kriminalvårdens programverksamhet. Därmed yrkar jag än en gång bifall till reservation 1. 127 (): Jag yrkar bifall till reservation 1 i vårt betänkande, som vi har att behandla , Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under , m.m. Precis som vid tidigare beslut om fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden hävdar att det principiellt riktiga är att fördelningen av arvsfondsmedlen flyttas från regeringen till en statlig myndighet. Vi har tidigare föreslagit att lämplig värdmyndighet för Arvsfondsdelegationen kunde vara Kammarkollegiet. Flyttning av den här medelsfördelningen är lämplig och angelägen för att undvika risken att statens medel och medel ur Allmänna arvsfonden blandas ihop och därmed risken att arvsfondens medel används för regeringens politiska syften och inte i enlighet med en myndighets opartiska fördelning. , när arbetade, avstyrkte ju tunga remissinstanser som Statskontoret, och Kammarkollegiet att arvsfondsmedlen fortsatt skulle hanteras inom . Blotta risken för sammanblandning borde leda till att majoriteten tillmötesgår vårt förslag i reservation 1, det vill säga att regeringen återkommer med förslag om att handläggningen av medlen ur Allmänna arvsfonden sker utanför regeringen. Varför utsätter sig regeringen för risken för sammanblandning? Regeringen borde vara angelägen om att framstå som helt opartisk och inte beblanda sig med det över huvud taget. Men förmodligen har den socialdemokratiska regeringen gjort kalkylen att risken med att inom fördela Arvsfondsmedel väger lättare än möjligheten att då och då kunna ta lite politiska poäng genom fördelning av medel till olika i och för sig behjärtansvärda ändamål. Jag yrkar bifall till reservation 1 för att stadga och styra upp verksamheten. 128 (): Arvsfondsdelegationens organisation har behandlats i . Vi fattade beslutet , och organisationen gäller från . Då förstärktes också Allmänna arvsfondsdelegationens roll så att den blev mer fristående . Bland de organisationer som representerar de grupper som ska främjas barn, ungdomar och funktionshindrade är man mycket nöjd med organisationen och har fullt förtroende för det nya sättet att hantera fonden på. Där ser jag alltså ingen anledning, och inte utskottsmajoriteten heller, att göra någon ytterligare förändring. När det gäller fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden finns en katalog där man kan se exakt vem som fått medel och till vad de använts. De projekt som nämndes, bland annat projekt som initierats med anledning av projektet som ju initierades av är sådana som bedrivs av ideella organisationer. De är precis den typen av projekt som Allmänna arvsfonden ska biträda. Jag yrkar bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna och avslag på motionerna. 129 () replik: tog upp frågan om att Arvsfondsdelegationen, när den bildades, skulle ligga inom . Det förslaget avstyrktes av Statskontoret, och Kammarkollegiet. Tre tunga instanser säger detta redan från början, men regeringen kör över dem. är vi där vi är, men vi kommer med stor sannolikhet att i socialutskottet besluta om att få en granskning från av Allmänna arvsfonden. Då kanske ändrar sig, men det är synd att regeringen kör över myndigheterna. Därför är min fråga: Varför körde man över dessa instanser utan att ta hänsyn till dem innan Arvsfondsdelegationen förlades till ? 130 () replik: Det vore väl synd att i så fall föregå granskning och säga att det beslut som vi fattade var dåligt. Det tycker vi nämligen inte. Vi tycker att det har blivit en bra organisation. Det är sant som säger att det fanns några instanser som avrådde från detta, men det fanns många fler som tyckte att det var väldigt bra. Det är alltså inte så att vi kört över någon, utan vi har fattat det beslutet. Det är Kammarkollegiet som förvaltar fondens pengar och redovisar dem, som vi redovisar hur fondens pengar har använts. Vi vidhåller att vi tycker att det är en bra organisation. 131 () replik: När det gäller förslag på projekt som kanske borde ligga inom statens finanser och inte belasta Arvsfonden, som nämnde och som också jag tog upp, har vi . Särskilt ideella organisationer är det inte fråga om, för om man djuplodar lite och ser på vem som fått pengar visar det sig att arbetar för , och det är genom man blivit beviljad dessa medel. Det är ingen fristående organisation. Det hela är mycket märkligt. Man ska inte bevilja medel till ett departement, utan det ska vara fråga om organisationer. Därför har vi pekat på denna bristfällighet, nämligen att just det projektet erhållit medel. 132 () replik: Låt mig förtydliga det hela för att vi inte ska blanda ihop projekten. Projektet , som haft ansvar för, har alltså inte fått pengar ur Allmänna arvsfonden. Däremot har olika projekt som inspirerats av projektet , och som startats efteråt, fått pengar från Allmänna arvsfonden. Det är två olika saker. När det gäller det andra projektet, det som finns för barn vars föräldrar avtjänar straff inom kriminalvården, är det fyra frivilligorganisationer som jobbar med det. Jag vidhåller att de projekt som fått pengar ur Allmänna arvsfonden är precis den typen av projekt som ska få pengar därifrån. De som jag hunnit titta på verkar dessutom ha nått mycket goda resultat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 14 § AP-fondernas verksamhet 2004 Föredrogs finansutskottets betänkande 2005/06:FiU6 AP-fondernas verksamhet 2004 (skr. 2004/05:130). 133 (): Vi ska nu behandla regeringens skrivelse 130 där regeringen lämnar en redovisning av AP-fondernas utveckling , det vill säga 2004. Det var det fjärde verksamhetsåret med den nya organisationen och de nya placeringsreglerna. Redovisningen innehåller bland annat en sammanställning av fondernas årsredovisningar och utvärdering av fondernas förvaltningsbeslut och mål. I skrivelsen redovisas även en mer omfattande kartläggning och utvärdering av fondernas kostnadsutveckling. Utskottet behandlar också fem motioner med anknytning till regeringens utvärdering av AP-fonderna, överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten, samt förslag om nya, regionala utvecklingsfonder och förändringar i mål och placeringsregler. Utskottet föreslår att motionerna avstyrks. I betänkandet finns fem reservationer. 134 (): Jag ska be att få inleda med att säga att vi givetvis står bakom våra båda reservationer, men för tids vinnande kommer jag att yrka bifall bara till reservation 3. AP-fonderna spelar en viktig roll för att garantera förtroendet för och möjligheten till att uppfylla den stora pensionsöverenskommelsen, den stora pensionsreformen som en majoritet av partierna i står bakom. Det är en reform som väckt intresse och uppmärksamhet över hela världen. I länder med liknande struktur som tittar man på den för att på samma sätt som vi gjort här kunna säkra pensionerna långt in med tanke på en alltmer åldrande befolkning. Utskottets majoritet yrkar avslag på vårt förslag att ska få likadana placeringsregler som de övriga fonderna och få verka enligt samma principer som de. Vi tycker att det är viktigt att ha samma placeringsregler. Fondernas enda uppgift är att garantera och trygga framtida pensionärers pensioner. säger utskottets majoritet att något sådant förbereds inom . Det är måhända på det sättet. är det viktigt att vi här tydligt säger att fondernas uppgift är att trygga framtida pensionärers pensioner och ingenting annat. De ska inte användas till näringspolitiska saker. De ska inte användas till något annat eller ha några andra mål än de som finns i de placeringsregler som de har, nämligen att skydda de pensionspengar som finns. Ett av regeringens stödpartier jag tycker att det är viktigt att påpeka detta har ju synpunkter när det gäller hur man ska använda pensionsfondernas pengar som strider ganska ordentligt mot vad och andra står för. Då tycker vi att det är viktigt att redan nu tar en klar och tydlig ställning för vad pensionsfonderna egentligen är till för. 135 BO (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag som alltså innebär att skrivelsen läggs till handlingarna och att vi avslår samtliga motioner. Först ska jag bara göra ett konstaterande. AP-fonderna fortsätter att redovisa hyggliga resultat. efter det att den nya organisationen hade satts i sjön och de nya placeringsreglerna hade börjat gälla var ju, försiktigt uttryckt, inte särskilt framgångsrika, men går det bättre. Sedan ska jag gå över till det här med förvaltningskostnaderna. Utskottet har tidigare, precis som regeringen i sin skrivelse, förundrats över att fondernas förvaltningskostnader har ökat i snabb takt, om än lite långsammare . har man inte kunnat koppla dessa ökade kostnader till en aktivare och mer framgångsrik förvaltning. Därför underströk utskottet förra gången de här frågorna behandlades i kammaren att kostnaderna måste hållas under uppsikt och att det fanns behov av en fortsatt och fördjupad analys av orsakerna till de ökade kostnaderna. En sådan analys har också genomförts. Där har man kommit fram till att Första till Fjärde AP-fonderna har högre förvaltningskostnader än andra jämförbara fonder i andra länder medan Sjätte och Sjunde AP-fonderna klarar sig bättre vid sådana här jämförelser. KPMG, som har gjort den här utvärderingen, pekar ut ett antal åtgärder som skulle kunna leda till minskade kostnader. Det är förstås viktigt jag stryker under detta en gång till att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt. Det skapar förtroende hos allmänheten för pensionssystemet, och vi förutsätter alltså att den fördjupade analys som har gjorts leder till åtgärder för att just hålla nere kostnaderna och förbättra effektiviteten. En annan viktig fråga som har behandlats är den om AP-fondernas överföringar till statsbudgeten. Utskottet krävde förra gången vi behandlade frågan att regeringen skulle återkomma med en tidsplan för den slutliga kontrollen och den eventuella överföringen av ytterligare medel. Regeringen har återkommit, och det man säger med stöd av Genomförandegruppen är att det inte finns möjlighet att föra över medel från AP-fonderna. Utskottet ser naturligtvis ingen anledning att överpröva det ställningstagandet. Därför avslår vi aktuellt yrkande i motion Sf386 från . I en annan motion, från , ställs kravet att skrivelsen ska utformas som en analys av fondernas avkastning i förhållande till pensionsåtagandena, det vill säga att man egentligen ska ha en mer strategisk och långsiktig inriktning. Om det här finns det ingen oenighet, och det pågår ett arbete som syftar till att bredda och fördjupa analysen i linje med vad som krävs i den här motionen. Därför finns det ingen anledning för att vidta ytterligare åtgärder, och därför avslås motionen. Sedan gäller det och motion om den, som , har varit uppe och diskuterat. Jag tror i och för sig att man kan ana en större oenighet, en kvarstående oenighet, om vad ska syssla med, men det pågår en översyn av regelverket, och det pågår förberedelser för att infoga fonden i pensionssystemet på lämpligt sätt. Vi väntar alltså med spänning på vad regeringen kommer att föreslå. Därför avslår vi motionen från . I tre motioner ställs det krav på att AP-fonderna och pensionssystemets tillgångar ska användas för att uppnå närings- och sysselsättningspolitiska syften. Vi avstyrker de motionerna av det enkla skälet att pensionssystemet ingår i en bred politisk uppgörelse som är tänkt att bestå . Riktlinjerna för AP-fonderna bör ligga fast. Tillgångarna ska förvaltas så att de ger bästa möjliga långsiktiga avkastning i förhållande till riskerna. Det är så uppdraget är preciserat, men det hindrar naturligtvis inte diskussioner utifrån ett bredare perspektiv, sådana perspektiv som tas upp i motionerna. Det finns ju, om man vidgar perspektiven till att handla om lite mer än om AP-fonderna, starka skäl att föra en prövande diskussion om näringslivets nya ägare till exempel, det vill säga institutionerna och institutionsägandet. Därmed finns det också skäl för en prövande diskussion om pensionsfondernas betydelse och roll för näringslivet, om hur fonderna ska använda sitt inflytande, om hur inflytandet kan utövas över fonderna. Det finns, om man drar det ännu längre, skäl att kritiskt granska det som brukar kallas för kvartalskapitalismen och dess inverkan på tillväxt och sysselsättning självklart. Diskussionen måste fortgå prövande och kritiskt. Sammanfattningsvis: Överenskommelsen ligger fast. Vi ändrar inte riktlinjerna för AP-fonderna. Men den prövande diskussionen får inte avstanna om pensionssystemet liksom om andra samhälleliga företeelser. Den måste i stället uppmuntras. Man kan självklart inte för evig tid utesluta att en sådan diskussion får återverkningar vad gäller hur AP-fonderna och pensionssystemet ska vara utformade, men förutsättningen för att man ska göra förändringar är att det finns en fortsatt bred enighet om att göra dem och om hur pensionssystemet ska se ut. Det sista var alltså argumentationen för avslaget på de motioner där man vill föra in andra motiv i AP-fondernas agerande eller ge dem andra uppgifter. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU5 Ny prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) 5. res. 4 (v) 6. res. 5 (c) 7. res. 6 (mp) Förberedande votering 1: 17 för res. 5 13 för res. 6 238 avstod 81 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 22 för res. 4 17 för res. 5 229 avstod 81 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 24 för res. 3 22 för res. 4 222 avstod 81 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 37 för res. 2 24 för res. 3 207 avstod 81 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 5: 40 för res. 1 37 för res. 2 189 avstod 83 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 150 för utskottet 39 för res. 1 79 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 22 v, 12 mp, 1 - För res. 1:39 m Avstod: 3 m, 35 fp, 24 kd, 17 c Frånvarande: 29 s, 13 m, 13 fp, 9 kd, 6 v, 5 c, 5 mp, 1 - SkU2 Inskränkt skattskyldighet för Stiftelsen 1. utskottet 2. res. (fp, m, kd, c) Votering: 150 för utskottet 118 för res. 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 22 v, 12 mp, 1 - För res. :42 m, 35 fp, 24 kd, 17 c Frånvarande: 29 s, 13 m, 13 fp, 9 kd, 6 v, 5 c, 5 mp, 1 - SkU3 brottsbekämpning Effektivare uppgiftsbehandling Kammaren biföll utskottets förslag. SkU4 Kontroll av postförsändelser Kammaren biföll utskottets förslag. KU2 Granskning av regeringens handläggning av vissa avvisningsärenden m.m. Utskottets genom fattade beslut godkända anmälan lades till handlingarna. KU3 Fråga om utredning av avvisningsförfarande Punkt 1 (En nationell utredning) 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 232 för utskottet 35 för res. 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 42 m, 35 fp, 23 kd, 17 c För res. : 22 v, 12 mp, 1 - Frånvarande: 29 s, 13 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp, 1 - Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. KU4 uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken 1. utskottet 2. res. (m, fp, kd, c) Votering: 151 för utskottet 116 för res. 1 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 1 fp, 22 v, 12 mp, 1 - För res. : 42 m, 34 fp, 24 kd, 16 c Avstod: 1 c Frånvarande: 29 s, 13 m, 13 fp, 9 kd, 6 v, 5 c, 5 mp, 1 - KU6 Ändringsprotokoll till en effektivare biföll utskottets förslag. SoU3 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under , m.m. Punkt 1 (Arvsfondsdelegationens organisation) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m) Votering: 202 för utskottet 66 för res. 1 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 35 fp, 22 v, 17 c, 12 mp, 1 - För res.