prot · GT0915 · 2005-10-14 00:00:00 — Alltför många människor har drabbats av tron att myndigheter löser problem och att någon annan tar ansvar. Frustrerad finner man sig sedan aldrig ha fått en chans att visa vad man går för. Det är hög tid att vända blad, att se och tilltro människor och att fokusera på arbete i stället för bidrag. Människor ska inte behöva flytta till för att få den chans som de har hoppats på att få i . Det krävs en ny regering som satsar på jobb i stället för bidrag. Det krävs också en ny regering för att få bukt med centraliseringsivern och tilltron till att regeringen vet bäst och ska styra allt. Vårt centralstyrda system är uppbyggt för att bekämpa olikheter och bejaka likhet. Inte undra på att vårt land ser ut som det gör! Detta styre må ha fungerat bra historiskt. Men är det en direkt hämsko på tillväxt och mångfald. Det är hög tid att bryta ny väg, att öppna vårt samhällsstyre, bana väg för mångfald och ta vara på växtkraft underifrån. Låt oss vända på perspektiven och frigöra den regionala och lokala kraften i stället för att ägna oss åt att lägga nya uppifrånstyrda projekt till de gamla! Så frigör vi resurser för att lösa problemet med det stora utanförskapet i vårt samhälle och underlätta för företagande och jobb. Om vi ser oss omkring ser vi ett samhälle med många typer av utanförskap. Vi ser människor som är inne i systemen och försvarar dem och människor som står utanför. Vi kan se det på olika områden. Men det är inte alltid som vi som i någon del är innanför ser problemen. För unga kan det handla om att man inte kommer in på vare sig arbets- eller bostadsmarknaden. Det kan handla om äldre som inte blir hörda eller om kvinnliga eller invandrade företagare som inte får låna. Det kan handla om homosexuella eller muslimer. Det handlar, herr talman, om att riva systemhinder och se varje människa som olik, unik och alltid lika mycket värd. Dagens debatt initierades till följd av vad som hände hemma i . Det var utan tvekan mycket allvarligt dels för de enskilda människor som berörs, dels för alla oss som verkligen känner oss hemma och trivs i Ronna och i . Debatten tenderar att dra alla över en kam och göra alla till offer för ett kollektivt utanförskap. De enskilda handlingarna är oacceptabla, men ansvaret för dessa ska inte bli kollektivt. Vi ska våga se problem, och vi ska självfallet inte sopa dem under mattan. Men vi ska också orka söka möjligheterna och se individerna. Vi ska söka utveckling. Det hela främjas av att makten ligger nära i stället för, som , långt borta. I sammanhanget finns det också skäl att uppmärksamma ännu ett utanförskap, nämligen polisens utanförskap i närmiljön. Genom regeringens politik har vi alltmer fått uppleva hur närpolisen har blivit fjärrpolis. Det är ett förhållande som gäller lika mycket i som i och förorter och hos oss i . Polisen blir någonting långt borta som rycker ut när det gäller tyngre insatser. Den utvecklingen kommer att öka konfliktytorna i stället för att minska dem. Också för detta bär regeringen och vänsterkartellen ett tydligt ansvar. För den som vill vända den utvecklingen och främja polis nära dig för att tidigt beivra brott krävs också ett aktivt val av en ny regering . I detta anförande instämde (). 7 (): I kan man läsa följande rubrik: Poliser svårt slagna av mobb. Polispatrullen skulle stoppa en pågående misshandel. Då attackerades den av både gärningsmannen och hans kumpaner. Det slutade med ett stort slagsmål och tre personer på sjukhus, varav en polis. Det här var inte i Ronna. Det var i , och det har inte diskuterats lika mycket i debatten. Enligt polisen hade det bråk som utbröt ingen koppling till etniska motsättningar eller gängbråk. Bråkmakarna var vanliga lördagsfyllerister. Det handlade om ett vanligt bråk. Varför diskuterar vi inte detta? Jo, den här mobben, den här attacken och det här våldet som inte är rätt hade inte med invandrare att göra. Jag tycker att de partier som utnyttjar ronnaborna och händelsen i Ronna för att vinna politiska poäng borde sluta göra det, för det hjälper inte ronnaborna. Och det hjälper inte integrationen och arbetet mot diskriminering. I stället skuldbelägger ni och skapar mer fördomar, mer diskriminering och mer utanförskap. Sluta använda Ronna! Så kan vi få ett samhällsklimat som skapar bättre integration och mindre diskriminering. Det finns i vårt samhälle diskriminering som vi inte ska eller kan blunda för. Det finns rasism, islamofobi, antisemitism och homofobi. Många ser detta och tar ställning. Andra bagatelliserar, trivialiserar eller rentav slår mynt av det. Det är väldigt viktigt att det vidtas åtgärder mot dessa former av diskriminering och fördomar. Här har vi fortfarande ett stort arbete att göra. Jag har suttit i . Den debatt som förs är på sätt och vis mer positiv än den debatt som fördes . Då pratade man inte om diskriminering. Det har skett förbättringar. Vi har bättre lagstiftning. kommer 30 myndigheter att använda lokala antidiskrimineringsklausuler. Det är något som finns i , och andra kommuner. Det finns lokala antidiskrimineringsbyråer. Vi har alltså sett förbättringar, men antidiskrimineringsarbetet tar tid, och vi behöver se fler förbättringar. Vi behöver se till att man använder antidiskrimineringsklausuler vid all upphandling i hela . Vi behöver se till att man motverkar diskriminering vid finansiering av företag, vid anskaffande av startkapital. Här har det inte hänt någonting, och det är ett område som vi måste jobba vidare med. Vi behöver se till att förbättra valideringen av utländska examina. har vi avsatt pengar till detta, men det är ett arbete som tyvärr tar tid. Vi skulle ha velat se fler insatser. Vi skulle ha velat se en enhetlig antidiskrimineringslagstiftning med möjlighet till skadestånd för de drabbade. Vi skulle också vilja se att man utökade omfattningen av brottet hets mot folkgrupp, och att det blir en straffskärpning. Praxis när det gäller hets mot folkgrupp är nämligen att man inte åtalas. Praxis har visat sig vara alldeles för mjuk. En annan fråga som är viktig är att man ser till att människor har ett jobb. Här har vi gjort en del viktiga insatser i höstbudgeten. Vi skulle gärna vilja göra fler insatser för att skapa arbete. Det här är en politisk debatt budgetdebatten där vi har lite olika åsikter om hur man skapar jobb. En hel del åsikter har vi säkert gemensamt. Jag tror att många av er, även på den borgerliga sidan, stöder förslaget om att soloföretagare ska få sänkt arbetsgivaravgift om de anställer en person till. Vi har sett till att kommunerna har fått mer pengar och att man i myndigheterna kommer att anställa folk inför de framtida pensioneringarna, så att unga människor kan komma in i arbetslivet snabbare. Det är en diskussion som handlar om hur man skapar jobb. I den diskussionen tycker vi lite olika. Men i den här debatten vill jag fråga er: Vilka insatser är ni beredda att göra mot diskriminering? Är ni i den borgerliga alliansen överens? Kommer de lokala antidiskrimineringsbyråerna att även fortsatt få pengar och ökat stöd, vilket de har fått ? Har ni alla en gemensam syn på hur man ska utöka arbetet mot diskriminering? Ska man ha antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling i hela ? stöder idén om avidentifierade jobbansökningshandlingar kommunalt. Varför ska vi inte ha det överallt i det privata näringslivet och i den offentliga sektorn? Har ni en gemensam syn på detta? Jag skulle vilja att ni i den borgerliga alliansen faktiskt berättar vad ni gemensamt avser att göra mot diskriminering. Vi i s, v och mp har en gemensam plattform, även om vi skulle vilja ta fler steg än de som har tagits. Eller kommer ni att avskaffa den diskrimineringspolitik som har påbörjats, som faktiskt är en början på att motverka det utanförskap som många upplever ? 8 Statsrådet (): efterlyser en vision. Min vision är väldigt klar. Det är samma vision som handlar om jämlika villkor oberoende av klass. Det är samma vision som handlar om jämlika villkor oberoende av kön. Det handlar om alla människors lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Och det är samma arbete som vi ska göra, och vi gör det inom integrationspolitiken. Vi är stolta över den, men vi är inte nöjda. När det gäller jämställdheten är vi bara världens bästa land, men vi vill bygga en annan värld. Vi har en alldeles för hög arbetslöshet. Men kanske känner till andra länder som arbetar på andra sätt. Vi är otåliga, vi vill göra mer. I tidigare budgetdebatter har vi anklagats för att satsa för mycket. satsar vi mycket, och vi är beredda att satsa ännu mer just för att få människor i arbete. säger att han inte har tid att fördjupa sig i statistik. Det tycker jag är synd. Det vore bra om han tog sig tid, för då kunde han granska sina egna rapporter. Men kanske han i stället har tid att åka ut och besöka dem som bor i dessa områden, eller besöka AUC i , Matchning, i , Lunda Nova, Sesam i och så vidare. Jag har varit på alla de platserna. Arbetet går för högtryck. Eller läs Mångkulturellt Centrums rapport röster från . Låt de människorna berätta hur det ser ut i de här förorterna. Låt inte bara berätta det. Eller låt möta de människorna i ! Mångkulturellt Centrums rapportering har fördelen att man gör undersökningar med vissa intervaller. Då kan man se hur människorna där svarar. Människorna i känner sig tryggare. Allt färre människor i vill flytta därifrån. Sysselsättningen i ökar. Polisen har gjort större insatser i , vilket också har ökat tryggheten. Det finns dock en del i som är oroliga. Det är de som bor i villaområdena. Det finns många villaområden där borgerliga politiker är i majoritet, . Jag har en fråga till dig: Hur vore det om du fick politikerna i de områdena, där det kryllar av villor och bostadsrätter, att också ta emot flyktingar som söker skydd? Tänk om dessa borgerliga kommuner också kunde bygga hyresrätter eller på annat sätt förbereda så att människor på flykt kan komma dit. Det tycker jag vore bra. Hur vore det, , om man i de kommuner där borgarna finns också röstade för att man ska utjämna inom kommunerna? var jag med i en debatt i i , där vi diskuterade hur vi ska utjämna mellan stadsdelarna enligt en ny ordning, så att vi kan ge mer till de utsatta stadsdelarna. De borgerliga politikerna var emot. Jag tror att detta handlar om samma sorts politik som i klasskampen och jämställdhetskampen. Det gäller att minska klyftorna, inte att öka dem. Därför tror jag inte att sänkta bidrag leder till flera jobb. Vi kan använda oss av en annan symbol. Om vi kommer i svåra situationer, ska vi då se till att vi har byggt livbåtar som alla får plats i, eller ska vi bygga bara för några? Nej, vi ska bygga för alla. Bygger vi livbåtar som tar färre än det antal vi är i det här rummet kommer vi att titta på varandra på ett annat sätt än om vi bygger livbåtar som rymmer fler. Det är med minskade klassklyftor vi tar oss fram. Därför uppmanar jag dig att vända dig till dina borgerliga kolleger och tala om att de också ska ta emot människor som söker skydd i vårt land. I detta anförande instämde , , och (alla s). 9 (): Det verkar som om tycks tro att det enda man behöver göra som integrationsminister är att gästspela i kammaren då och då och att man slipper leverera konkreta politiska förslag på åtgärder. Det är tyvärr den slutsats jag måste dra av hans replik. Statsrådet tycker tydligen att vi ska prata statistik. Det här kan tydligen jämföras med statsministerns anförande i kammaren. Han hade räknat ut att han hade lagt fram 18 budgetar som statsminister. Det var 18 budgetar utan ett enda konkret resultat för att bryta segregationen och skapa varaktig integration. Den borgerliga alliansen, däremot, har presenterat genomtänkta och sammanhållna förslag på integrationsområdet. Vi väljer en linje som utgår från att arbete genererar integration och att arbetslinjen förutsätter reformer som inte bara är kosmetika. Detta sker i skarp kontrast till regeringens politik, som ju enbart är inriktad på bidrag. Lägg märke till att inte med ett ord nämnde hur regeringen vill skapa nya jobb. Det är mycket betecknande för hans ledarskap brist på ledarskap som statsråd. Landets integrationsminister deltar i en debatt kring situationen i utsatta områden men har över huvud taget inga förslag till åtgärder för att lösa problemet med arbetslösheten. Så länge den politiken tillåts dominera, så länge kommer aldrig utanförskapet att brytas någonstans eller . Vår uppfattning, , är att inte kan lagstifta bort människors fördomar, men vi utesluter inte från moderat sida att det kan behövas en viss skärpning i delar av diskrimineringslagstiftningen. Vi vill att skadeståndsbeloppen vid arbetsmarknadsrelaterad diskriminering och annan diskriminering i offentliga och privata verksamheter ska skärpas. Vi vill också göra förändringar så att det blir lättare för enskilda att driva diskrimineringsfall i domstol. Vår treklöver av lärlingsintroduktion, nystartsjobb och arbetsavdrag minskar trösklarna. Det är det som är viktigast för att skapa en fungerande integration i det här landet. 10 (): kan vara fullständigt övertygad om att jag har tid att tränga in i den statistik som statsrådet försöker inbilla kammaren och svenska folket stämmer. Jag vet att statsministern är helt fel ute. Jag talade om att tv-tittare och svenska folket inte alltid har . Statsrådet talar om . Berätta om hur arbetslösheten i har utvecklats . Jag har en rapport från som visar att var den 4,8, var den 5,2, var den 5,6 och var den 8,2. Utvecklingen av arbetslösheten har i gått åt fel håll enligt . Jag har tid att avslöja den typ av felaktigheter som statsrådet kommer med. Det är väl det som kommer att avgöra den här debatten framöver, om det är vi som talar om hur verkligheten är, om det är vi som kommer att lyckas eller om statsrådet kommer att lyckas i sina skönmålningar. Jag har varit på de flesta ställen som talar om. Den verklighet jag möter är bekymmersam på många sätt. hade på många sätt intressanta synpunkter. Hans inledande bild av hur vi i vissa sammanhang är redo att göra mycket stora satsningar men i andra gör lite när det gäller utsatta människor i vårt land är talande. Det är just den situationen jag vill förändra. Det är intressant att tar upp en diskussion om de religiösa skolorna. Jag tycker att religiösa organisationer ska kunna vara huvudmän för utbildning, men vi ska också ha en icke-konfessionell skola. Hur den spänningen ska hanteras tillhör de ämnen jag tycker att vi måste tala mer om. Vi ser nu ett som håller på att glida isär, där värdegrunden blir mindre tydlig. Den utvecklingen måste vändas, men har inte sagt något i den här debatten som tyder på att han är redo att ta ledningen för en sådan utveckling. I detta anförande instämde , , , , , och (alla fp). 11 (): Det var ganska intressant att lyssna på mer filosofiska utläggning. Det är typiskt socialdemokratiskt. Man är oerhört fixerad vid att utfallet ska bli exakt lika för alla människor. Då måste systemen vara exakt likadana, och ska alla in i systemen. Men det handlar om att titta på individerna och se att vissa behöver mer stöd och hjälp än andra och också ge dem resurserna för detta. Men vägen framåt kan vara olika utifrån olika människors egna val och egna livssituationer. Det här är vad en riktig och kristdemokratisk integrationspolitik måste handla om. Jag nämnde i som jobbar på sitt sätt men inte uppmärksammas och får stöd av exempelvis länsarbetsnämnden. Det finns många andra sådana exempel. Man jobbar utanför det gängse systemet. Vi diskuterade olika bostadsområden i till exempel . Det är intressant att det faktiskt pågår en ekonomisk rensning i . I vissa områden drivs människor med låga inkomster ut på grund av till exempel fastighetsskatten. I andra områden låses man fast. Det finns bara en enda boendeform, ofta den kommunala hyresrätten, som dominerar fullständigt. Det finns inga alternativ, inga möjligheter att göra boendekarriär, att från en hyresrätt gå vidare till en bostadsrätt och sedan till egnahemmet. Då tvingas man lämna området. Så förstärks klyftan i . Jag nämnde som under sin 30-åriga existens har förblivit ett av de fattigaste områdena i enligt ett europeiskt forskningsprojekt. Man lever under vissa villkor och under vissa boendeformer. Bara en bit därifrån resulterar fastighetsskatt och annan politik i att bara mer välbärgade människor har råd att bo kvar. Så skapas klyftor i och runtom i . Det är det samhället vi håller på att skapa. Vi gör ingenting för att bryta detta. Vänsterpartister och miljöpartister försöker att vara opposition mot och , fast de faktiskt är med i samma regeringsunderlag, har samma möjligheter att påverka dessa frågor liksom andra frågor. Medan miljöpartisten lägger energin på att få fler friår och vänsterpartisten på att få fler offentliga jobb, lägger vi kristdemokrater energin på att skapa lättare ingångar i arbetsmarknaden, fler jobb i den privata sektorn, möjligheter för människor att gå från bidrag till arbete. Självklart krävs också en seriös diskussion om värdegrundsfrågorna. Jag skulle vilja varna för utvecklingen där man ifrågasätter exempelvis rätten för människor att få gå en religiös friskola. Självklart ska det vara kontroll av att undervisningen är bra i alla skolor, men religionsfriheten är inte bara rätten att avstå från religion utan också rätten till religion. Glömmer vi bort det perspektivet förlorar vi oss snabbt i en likriktning på samma sätt som Socialdemokraterna har förlorat sig i det tänkesättet. 12 (): Jag vet inte riktigt var jag ska börja. Jag kan inleda med att säga att när börjar hålla med en förstår man att något är fel. Han gör egentligen inte alls det. Han instämmer bara i alla som över huvud taget riktar kritik, oavsett vart den riktas. Bara den drabbar regeringen är det säkert rätt. Så kan man också driva oppositionspolitik. Men det jag sade var att det finns en annan väg än den som föreslår. I stället för att misstänkliggöra människor med invandrarbakgrund och ur arbetarklassen för att vara lata, slöa, inte vilja lära sig språk och begå för mycket brott, som gör, kan man riva ned hindren för människors deltagande, bekämpa diskrimineringen. Jag läste jag erkänner det inbjudan till den här debatten. Man lägger där fem förslag. Man talar om att kunskap är viktigt, och där är vi överens. Sedan vill genomföra det med pekpinnen och jag med människors, ungdomars, eget deltagande, men det är en annan diskussion. Man talar också om fyra saker till: fler poliser, krav på motprestation för socialbidrag, språktest som krav för medborgarskap och ökade möjligheter att utvisa utländska medborgare. Av fem förslag är fyra sådana som i stället för att peka ut diskrimineringen som problemet, hindren för människors deltagande, pekar ut dem som är diskriminerade som de som är bärare av bekymren. Här är en knivskarp linje nu framdragen, och den går mellan dem som misstänkliggör människor för att inte vilja, inte förmå, inte orka, egentligen inte ha någon lust att vara med, och oss andra, som bekämpar diskrimineringen och gör vad vi kan för att utjämna klassklyftor. 13 (): Politiken har gjort skillnad, säger . Ja, vi har sett konsekvenserna. Många människor har upplevt hur år lagts utan att man kommit in på arbetsmarknaden. Många människor har upplevt sig projektstyrda; det ena projektet har följt på det andra. Många människor har fått känna av tydligt hur makten ligger långt borta. Integrationspolitiken har misslyckats ja. Den bygger på att man ser kollektiv, bygger system som fungerar för kollektiv, system som låser in och fast den enskilda människan och stänger och dödar drömmar. Det behövs en ny politik för nya företag som vågar anställa och människor som vågar starta företag. Det behövs en ny politik för nya jobb, i stället för fortsatt satsning på projekt, i stället för att som vänsterkartellen vi hörde satsa stort på offentligt anställda. Det blir då höjda skatter också för dem med låga inkomster, de som har bland de högsta skatterna i världen. Det behövs också en ny politik för boende, för kunskap, så att människor inte blir inlåsta i det boende som de en gång har kommit till, som gör det möjligt för människor att göra boendekarriär. I stället för stopplagar behöver vi öppna för ägande som stabiliserar och skapar helt andra möjligheter i de här bostadsområdena, som ibland är genomgångsområden, som gör att man aldrig får chans till stabilitet, som gör att man aldrig får chans att komma till rätta och få den utbildning man behöver. Vi behöver en politik som gör att eleverna får kunskap som centralt mål, inte klockslag som centrala uppgifter. Vi behöver en ny politik för självstyre, herr talman, i stället för socialdemokratisk placeringspolitik. 14 (): Alla som lyssnar! Jag frågade om kan sluta använda ronnaborna för sina egna politiska syften. Jag fick inget svar, och jag hoppas att jag kan få det när tar till orda. Jag skulle vilja be om ytterligare en sak, och det är att sluta använda ordet enklaver. Det finns ett begrepp i engelskan som heter communities. Vi ingår alla i communities, en sorts social gemenskap. Det finns inget ord för det i vårt svenska språk. Enklaver är ett ord som får människor att tänka på väldigt slutna samhällen, nästan krigssituationer, och det är ett väldigt olämpligt ord. Communities är ett mycket bättre ord att använda. Om man läser forskning och ser på erfarenheterna i fråga om vad som gör att en community blir sluten ser man att det är just skuldbeläggning, just att man pekar ut en grupp, oavsett vilken bas en community har. Vi ingår alla i någon sorts community, eller i flera vissa har förmågan att ingå i flera, och det är den bästa integrationen. Communities i sig är ingenting negativt, men de blir negativa när de blir för slutna. Där har vi ett ansvar, och det är också därför vi inte ska prata på det sätt som gör om Ronna. Det bidrar till mer slutenhet. Jag ställde också en del frågor om diskriminering, och jag fick inget svar av några partier men önskar att jag kunde få det. Hur avser ni att motverka diskrimineringen? Vad är er gemensamma plattform? Jag fick lite svar från . Men jag skulle också vilja veta: Kommer ni att använda näringslivet? Har ni mångfaldsplaner i företag, med antidiskrimineringsklausuler för hela den offentliga sektorn och avidentifierade jobbansökningar för alla jobbsök, inte bara kommunalt? 15 Statsrådet (): efterlyser mer konkretion. Han fick veta en del när jag besvarade en fråga som han ställt, men jag kan berätta lite om våra satsningar. Vi satsar nu när det gäller sysselsättning 10 miljarder och 10 miljarder året därefter. Vi kan göra det därför att vi inte går till val på att sänka skatterna. Vi vill först skapa trygghet. Vi vill först minska klyftorna. Vi vill först se till att människor som har stora behov får dem tillgodosedda. När det gäller de här utsatta stadsdelarna ibland värjer jag mig för mina egna ord om utsatthet och segregering är det marginaliseringen, stigmatiseringen, jag vill åt. De enklaver som ser kan vi i så fall också se i vårt eget land bland svenskfödda. I de här områdena är blandningen stor, oftast 50 olika nationaliteter. Tillbaka till satsningar på prova-på-platser, på arbetsförlagd värdering, så att man snabbt kan värdera sin examen och sina arbetskvalifikationer och komplettera dem. Det visar sig lyckat. Vi satsar på plusjobb för att kunna få människor som står utanför arbetskraften att matchas med behov i offentlig sektor. Vi satsar på aktivitetsstöd. Vi satsar på vikariat. Vi satsar på lärlingsplatser. Vi satsar på att sänka skatten för de småföretag som vill anställa. Vi vill skapa broar, bryggor och trappor in på arbetsmarknaden. Till påståendet att jag skönmålar vill jag säga: Jag vill inte skönmåla! Vi har en enorm utmaning. Det jag vill tala om är att politiken gör skillnad, att kuggarna har tagit i, att sysselsättningen i har ökat från . För att ta en statistisk detalj: kan i det sammanhanget arbetslösheten gå upp. Att gå från försörjningsstöd till arbetslöshet är en väg in i arbete.