prot · GS0965 · 2005-01-27 00:00:00 — Jag hör till dem som inte tycker att marknadslösningar är någon patentmedicin, varken för att åstadkomma effektivitet eller för att åstadkomma rättvisa och kvalitet just i skolan och på utbildningsområdet i stort, absolut inte på det område som jag är ansvarig för, den högre utbildningen. Där är jag till exempel starkt emot den tanke som ibland framförs att man ska styra med hjälp av studentavgifter. Jag vill ha en lag som tydligt säger ifrån att något sådant ska vi inte ha. Kanske skulle vi också ha en lag som säger att man inte ska göra någonting utan eftertanke. Flygbesprutning av stormfällena i 55 (): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister . I ett debattprogram , ett program som handlade om den katastrof som drabbade , fick vi tittare ovanligt tydliga besked från flera håll. I fråga om giftbesprutning sade statsrådet att hon ville hålla dörren öppen för flygbesprutning. Från sida sade man att användning av gifter sannolikt kommer att orsaka en miljökatastrof. Kemikalieinspektionen sade att man kommer att säga nej till en eventuell dispensansökan. Jag vill fråga: Är det inte dags att här och stänga dörren när det gäller flygbesprutning? 56 Statsrådet (): Jag har samma uppfattning i den här frågan som jag hade för sedan. Jag tror nämligen att vi måste lära av det arbete som gjordes efter stormen 1969. Den var inte ens hälften så stor som den storm som vi nu ska vårda och försöka vidta åtgärder efter. Efter stormen 1969 fick vi fälla ungefär tio miljoner hektar träd som en följd av insektsangreppen. Alla är överens om att vi har ett stort ansvar att bevaka just insektsangreppen, både på den skog som vi ska lagra och som vi hinner få ut från stormfällena och på den skog som ligger kvar på stormfällena. Att använda kemikalier är en svår fråga som kräver omtanke och respekt när det gäller var man ska använda det, så att man till exempel inte förstör grundvatten, eller hur man ska använda det, det är en svår arbetsmiljöfråga också. Vi är överens om att vi nog måste använda kemikalier för att skydda värdet av virket. Den svåra frågan handlar om det virke vi inte hinner få ut ur skogen. Hur ska vi kunna använda kemikalier på det? Där, fru talman, är det ingen som önskar flygbesprutning . Men jag tror inte heller att vi ska utesluta de åtgärder vi eventuellt måste vidta med respekt för de värden som har blåst omkull. 57 (): Jag delar uppfattningen att vi måste ha respekt för skogsägarna och deras intressen. Men mot bakgrund av att en skogsägare som är drabbad nu men också tidigare vittnade om vilka risker som föreligger med den mindre kontrollerade användningen av kemikalier och mot bakgrund av vad som sägs från Kemikalieinspektionen, och även från experthåll på SLU menar jag att det borde vara dags att stänga dörren för flygbesprutning. Det är en form som inte är kontrollerad. Att vi kan tvingas att i mer kontrollerade former i begränsad omfattning använda kemikalier står väl helt klart. 58 Statsrådet (): Då kanske vi inte heller står så långt ifrån varandra. Både regeringen, , , skogsägarna, skogsindustrierna och skogs- och träfacken är överens om att vi nu kraftsamlar från näring, transportidkare, kommuner och regeringen för att få ut så mycket virke som möjligt. Vi ska dessutom försöka vattenlagra så mycket som möjligt av virket. Då minskar behovet av kemikalier. Dessutom kan man vattenlagra virke upp till . Då kan vi också återanvända det i de berörda regionerna. Men vi måste ha respekt för konsekvenserna för hela det svenska skogsbeståndet söder om om vi får stora insektsangrepp. Därför kommer vi att avsätta pengar för att särskilt bevaka insektsangreppen, för att vårda det som har blåst omkull nu men kanske framför allt för att rädda det som fortfarande står upp. Om angreppen börjar blir konsekvenserna förödande. Ingen av oss är glad över kemikalier, men vi vet också att vi ibland måste använda kemikalier för att rädda gemensamma värden. 59 (): Jag har en fråga till näringsminister . I en artikel i påpekar att han ska stärka statens grepp om de statliga företagen. Bland annat innebär det när det gäller att de miljö- och energipolitiska målsättningar som beslutade om 1997 med ett tydligare grepp involveras i företagets verksamhet. I artikeln sägs: Det krävs en ganska tuff ägarstyrning där. Mer miljöhänsyn och fler nedgrävda ledningar ska också få lov att kosta pengar, menar näringsminister . Det är intressant, tycker jag, att chefen för näringsutskottet äntligen hörsammar beslut, beslut som har fattats sju, , om att ska ges det särskilda kravet. Men jag undrar hur detta ska gå till. Hur ska det gå till rent konkret att styra på ett tydligare sätt? 60 Näringsminister (): är en väldigt viktig folklig egendom. Det är viktigt att ta diskussionen från den utgångspunkten. Där har vi den första politiska skiljelinjen. Frågeställarens parti och rader av andra partier i vill sälja ut . Det kommer att innebära att någon av de tyska eller franska storkoncernerna köper upp vårt viktigaste energibolag. Eventuella vinster kommer också att tillfalla de aktieägarna. Vi vill att ska fortsätta att vara folkets egendom. Då innebär det också att vi har en möjlighet att använda till att vara pådrivande i energiomställningen. Det är ett väldigt viktigt uppdrag som ägaren ger till . Det handlar till exempel om att investera mer i förnybar energi via den energipolitik som regering och riksdag bedriver, där arbetar fram verktygen, men också genom att ska vara en föregångare. Vindkraften är ett exempel. Vi har framför oss stora investeringar i vindkraft som just kommer att driva fram och ansvara för. 61 (): Jag förstår att näringsministern inte kunde svara på min fråga eftersom jag inte hann ställa den. Jag tar den nu i stället. Hur ska man få att agera i den riktningen? Fler näringsministrar än har ju försökt sig på det och misslyckats, i varje fall om man ska tro granskning. Kommer näringsministern att överföra från gruppen företag som opererar under rent marknadsmässiga villkor till gruppen statliga företag med ett särskilt samhällsansvar, för att just markera och tydliggöra att har ett särskilt samhällsansvar på det miljö- och näringspolitiska området? 62 Näringsminister (): vill ju sälja ut . Man vill sälja ut till någon av de storkoncerner vars bolag i är utsatt för mycket skarp kritik för att man fortfarande har tiotusentals abonnenter som inte får elström. har ett skarpt uppdrag från , från ägarna, att säkra elledningar, att gräva ned elledningar, att trygga elförsörjningen och också att vara ett föredöme i detta. Vi hämtar också kraft från det riksdagsbeslut som säger att ska vara pådrivande i energiomställningen mot förnybara energikällor. Det är också ett väldigt tydligt budskap till att använda de resurser man har tack vare att man är ett framgångsrikt bolag till att investera i förnybar energi. Dessutom säger mycket tydligt att ska verka på den marknad som har skapat genom avreglering av elmarknaden. Där är man också ett framgångsrikt bolag. Därför är det viktigt att finnas med på hela den nordiska marknad som är en del av. 63 (): Jag har också en fråga till näringsminister . Han får inte sitta i fred . När hade det lite tufft kom regeringen äntligen till skott med olika förslag som skulle kunna stärka och hjälpa till i den situation man befann sig i. kritiserade det och sade att det skedde fem i tolv och att det var åtgärder som det hade funnits behov av länge, men som inte hade kommit fram. har vi en tuff situation längst uppe i där det återigen har lagts ett varsel. Det handlar om att 210 anställda ska få gå. Det stora problemet är att vi har en stor strukturomvandling på arbetsmarknaden, men för få nya företag som startar. Jag skulle vilja höra hur du tänker jobba för att förbättra företagsklimatet för och som helhet. 64 Näringsminister (): Frågan om har ett bra företagsklimat eller inte är väldigt viktig. Det kommer säkert att vara en viktig fråga också inför valet. Vi måste se hur klarar sig i en allt tuffare konkurrens i en globaliserad ekonomi. Svenska företag producerar mer . Svenska företag säljer på exportmarknaderna mer . Vi har större bytesbalansöverskott än vi någonsin har haft. utsätts vi naturligtvis för en enorm konkurrens när , och kommer in i handelsutbytet. Det blir då extra viktigt att se till att vi klarar omställningen i , att vi solidariskt ställer upp för varandra, att vi har en arbetsmarknadspolitik, en näringspolitik och ett trygghetssystem för vanliga medborgare som gör att man kan ställa om när tiderna förändras tillhör en maktallians som vill dra undan mattan för människor så fort man utsätts för den omvandling och det tryck som det innebär att tillhöra en global marknad. är ekonomiskt framgångsrikt. Vi behöver stötta de människor och de regioner som sätts under stark press. Vi ska inte dra undan mattan för dem så som maktalliansen vill. 65 (): Det var ju också ett sätt att inte svara på min fråga, att anklaga någon annan för något annat. Vi har inte i våra förslag något som kommer att dra undan mattan för vanligt folk. Däremot vill vi stärka vanliga människors möjlighet att faktiskt ha en inkomst och själva försörja sig. Det är stor skillnad. Jag återkommer till den fråga jag ställde: Vad kommer du att göra för att stärka företagsklimatet i ? 66 Näringsminister (): Ett säkert och bra sätt är att se till att vi har kvar en socialdemokratisk regering. kan inte säga: Vi står inte för att drastiskt sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna. Det stora partiet det parti som växer i alliansen säger ju att man ska sänka dem dramatiskt, och därmed dra undan mattan för människor. Jag vill ju ha fortsatt stark utveckling för företagsamheten och inte minst stimulera entreprenörskap och företagande. Vi driver ett brett program för att stimulera unga människor att faktiskt tänka sig att bli företagare . Det gör vi genom arbete med skolor och högskolor. Vi vill stimulera generationsskiften i företag genom att både avskaffa arvs- och gåvoskatten och jobba tillsammans med företagarna för att se till att de äldre företagarna förbereder sig så att de yngre kan ta över. Vi vill se till att stärka riskkapitalförsörjningen och stärka små- och medelstora företags väg ut på exportmarknaderna. Vi vill förenkla och förbättra regelverk och myndigheters service till företag. Mot detta står en politik för att skrämma människor och dra undan mattan för människor i tider av stora förändringar. Jag tror att det leder till ett skarpt sämre företagsklimat. 67 (): Jag har en fråga till socialminister . har det för många av oss varit ganska uppenbart att det inom socialförsäkringsverksamheten har förekommit fusk och missbruk. Många försvarare av systemet inte minst från regeringshåll har trätt fram och förnekat missbruk. tycks dammluckorna vara öppna, och folk börjar ta uppgifterna om missbruk, fusk och bedrägeri på fullaste allvar. Min fråga till socialministern är: Inser också regeringen allvaret i detta oseriösa sätt att använda skattepengar? 68 Socialminister (): Det är naturligtvis oerhört upprörande att se exempel på att man utnyttjar våra gemensamma system att man fuskar. Det är system som är så viktiga för oss alla om vi förlorar jobbet, blir sjuka, blir arbetsskadade eller råkar ut för en olycka. Det är naturligtvis helt oacceptabelt. Det är också därför som det är så viktigt att ha en bra kontroll och se till att vi har smarta lösningar för att komma åt det fusk som förekommer. Vi har, från regeringens sida, vidtagit en rad olika åtgärder. Vi ska gå vidare i det arbetet. Vi som är de främsta försvararna av gemensamma system med goda ersättningsnivåer är de som går allra främst när det gäller att motverka fusk eftersom det motverkar legitimiteten och tilltron till våra gemensamma system. 69 (): Jag vill fortsätta på temat. I Agenda och Rapport har vi delgivits hur man i till exempel arbetar med de här frågorna. Jag är absolut inte ute efter några kontrollsystem med kameror och andra dolda metoder. Det är dock uppenbart att beivrandet av fusket behöver bli effektivare. Min fråga är därför: Kommer regeringen att framlägga förslag som syftar till att effektivisera kontrollen så att missbruk och fusk inte sker, och i så fall, på vilket sätt? 70 Socialminister (): Som jag sade i mitt förra inlägg är det oacceptabelt med fusk. Det är bedrägeri. Det ska polisanmälas. Vi ska göra allt vi kan för att motverka det. Det allra viktigaste är naturligtvis att man gör rätt från början, att vi ser till att förhindra att man hamnar i en situation där man kan fuska. Vi har genomfört en rad åtgärder. Det finns klart angivet i regleringsbreven både till och till . Det finns möjlighet att samköra register mellan a-kassan och just för att motverka fusk. Min uppfattning är att vi inte ska ha en armé av kontrollanter. Det gäller att vara mycket smartare och göra kontrollerna på sådant sätt att vi effektivt kan motverka det fusk som förekommer. Lärarutbildning i posttraumatisk stress 71 (): Jag vill vidarebefordra en fråga till utbildningsminister från två lärare hemma. De har haft många flyktingbarn med svåra psykiska problem, och även apatiska barn, i sina klasser. fick de uppleva att en familj tog med sig två sjuka barn och gick under jorden på grund av ett utvisningshot. De här lärarna skriver så här: Kan vi som lärare se dessa barn och deras klasskamrater i ögonen efter att ha lärt dem att i har alla människor lika värde? Vi lärare känner oss maktlösa inför uppgiften att bland oss ha elever som vissnar bort. Vi har bett om handledning, men det finns ingen hjälp. Dessa två lärare har väldigt lång erfarenhet, men deras yngre kolleger som kommer direkt från och möts av detta blir väldigt snabbt utbrända då de inte är förberedda. Har utbildningsministern någonting att säga till de här lärarna? 72 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är inte säker på att jag riktigt förstod vad frågan var. Jag förstår naturligtvis att det i många fall när det kommer flyktingar till med små barn som går i skolan uppstår väldigt svåra uppgifter i skolan när barnen ska slussas in i den ordinarie klassrumsmiljön liksom att detta ställer stora krav på lärarna och lärarnas utbildning. I många fall kan det komma som en överraskning när det inträffar, och man känner sig inte . Min åsikt som ansvarig för den högre utbildningen är att detta är situationer som är tillräckligt vanliga i för att vara ett element i utbildningen av lärare vid våra utbildningsanstalter, våra lärarhögskolor och våra universitet och högskolor i övrigt. Jag tror dock att det här handlar om mycket grundläggande mänskliga situationer, väldigt svåra situationer där det inte finns några enkla lösningar. Det avspeglar väldigt svåra psykologiska problem i de väldigt speciella fall det här handlar om, som tyvärr inte är alltför ovanliga. 73 (): Mitt påstående är alltså att det saknas utbildning för lärare i sådana här frågor och att det brådskar väldigt med åtgärder. Detta är ett stort och växande problem. Frågan aktualiserades i samband med flodvågen. De här lärarna såg att det gjordes väldigt mycket för de hemvändande barnen, och det med rätta. Men flyktingbarnen, vem lyssnar på dem? I deras fall var det inte naturkrafter som tillfogat skadorna utan vanliga andra människor. Det professionella nätverket kring de här barnen är desto viktigare eftersom föräldrarna oftast också har genomgått stora trauman. Jag skulle vilja att det blev någon form av nationell samling med hjälp, även pedagogisk hjälp, till de lärare som ska ta hand om dessa elever. Detta saknas alltså . 74 Utbildnings- och kulturminister (): Jag tycker att detta är ett angeläget och viktigt problem. Det är också en viktig uppgift som pekar på. Det är arbetsgivarens och kommunernas ansvar att se till att lärarna får det stöd och den vidareutbildning i sitt arbete som de behöver för att göra ett bra jobb. Det här är också tillräckligt vanligt i för att det ska ingå i den förberedelse för yrkeslivet som man får på våra lärarhögskolor och andra utbildningsanstalter för lärare. Det tar dock tid innan förändringar i lärarutbildningen slår igenom i lärarkåren i stort. Därför ligger detta i huvudsak, menar jag, på fortbildningen och de återkommande program man har i skolan. Naturligtvis är det också viktigt att göra något inför denna situation, när en kommun vet att det kommer familjer till kommunen som har denna bakgrund och de här problemen, som kommunerna gjorde på ett så fantastiskt sätt inför återkomsten till skolan efter flodvågen i . Det kan mycket väl tjäna som ett föredöme och en inspiration. 75 (): Jag har en fråga till biträdande finansminister . Många yrkesaktiva satsar ju en del av sina pengar på att pensionsspara. har jag hört att det ska bli ändrade villkor för de många som vill göra detta . Hur blir det ? Kommer reglerna att ändras på den här punkten? 76 Statsrådet (): Det finns diskussioner kring pensionssparandet på många olika sätt. En del av de diskussionerna är naturligtvis konsekvenserna av den kris som försäkringsbranschen, inte minst livförsäkringsbranschen, gick igenom . Många pensionssparare kände sig lurade av de uppgifter man fått då man tecknade pensionsförsäkringen då de såg hur det utvecklade sig under resans gång, inte minst i samband med börsraset. Detta har föranlett regeringen att vidta ett antal åtgärder när det gäller livförsäkringsbranschen och även försäkringsbranschen i stort för att säkra, så att säga, konsumenternas ställning i det här läget och göra det säkrare för den som vill pensionsspara. Här har diskuterats alltifrån flytträttsmöjligheter till att få relevant information när man pensionssparar. Just nu förbereder vi en lagrådsremiss på det här området som bland annat innebär ett stärkt försäkringsskydd med möjlighet till flytträtt också för den som pensionssparar under vissa villkor. 77 (): Det där tyckte jag inte alls var något svar på den fråga jag ställde. Min fråga gällde de unga människor som vill spara och göra månatliga avsättningar till sina pensioner som vi 40-talister, 50-talister, 60-talister och 70-talister haft möjlighet att göra. Kommer detta att vara möjligt eller inte? 78 Statsrådet (): Jag förstod inte frågan på det sättet utan såg den allmänt. Jag har ingen indikation på att det inte skulle vara möjligt att pensionsspara också . Inte heller har jag någon annan inställning. Det är en viktig del i systemet och ett viktigt komplement till det offentliga pensionssystem vi har. Vad vi har eftersträvat är att få en god stabilitet och en god trygghet i systemet så att man också är trygg som sparare och vet att man kan lita på systemet. Det är det som ger en stabilitet i det svenska samhället. Jag har ingen annan syn än att det också ska vara möjligt att pensionsspara på ett bra sätt, som också är likvärdigt med hur det är i vår omgivning eftersom vi tillhör den europeiska unionen. Parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna 79 (m): Jag har en fråga till socialminister . har vid upprepade tillfällen erinrat regeringen om vikten av att respektera och beakta vad genom majoritetsbeslut har beställt från regeringen eller uppmanat regeringen att göra. beslutade sålunda att regeringen skulle tillkalla en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna, bland annat mot bakgrunden av oroväckande höga sjukskrivningstal. Kort därefter deklarerade dock socialministern i en radiointervju att det tänkte regeringen minsann inte alls göra. är det ju så att vi faktiskt har en minoritetsregering i det här landet. Jag undrar därför med vilken rätt socialministern anser sig kunna sätta sig över ett av fattat majoritetsbeslut. 80 Socialminister (): Det saknas helt förutsättningar för att kunna få en parlamentarisk enighet när det gäller socialförsäkringarna och deras konstruktion. Det finns inga sådana förutsättningar. Däremot har regeringen klart uttalat att det arbete som har påbörjats när det gäller översynen av socialförsäkringarna ska avlösas av en parlamentarisk utredning, med hopp om att förutsättningarna för att kunna inrätta en sådan parlamentarisk utredning då föreligger. Jag vill också påminna om att tillkännagivanden naturligtvis oftast ska följas av regeringen om det inte finns skäl, som naturligtvis ska redovisas till , till varför regeringen inte följer tillkännagivandena. 81 (m): Detta var som sagt ett majoritetsbeslut av . har regeringen en enskild utredare, förutvarande chefen för , som sitter och tittar på de här frågorna. Men hon är en enmansutredare, och hon är dessutom en s-märkt person i det här sammanhanget. Vitsen med denna beställning var ju att många riksdagspartier skulle få insyn och möjlighet till inflytande i en parlamentarisk beredning av den här frågan. Det är det som är det viktiga. Jag vill också erinra om att statsminister faktiskt själv gav sitt bifall till tanken på en bred parlamentarisk översyn av socialförsäkringarna, eftersom det är en av de viktiga grundläggande trygghetsfrågorna i vårt land. Det är bara att hoppas att regeringen snart efterkommer vad med majoritetsbeslut har bestämt. 82 Socialminister (): När regeringen fattade beslut om direktiven till den förberedande delen i översynen av socialförsäkringarna slogs det fast att detta förberedande arbete skulle avlösas av en parlamentarisk utredning. Det uppdrag som ligger på enmansutredaren utgör ett arbete som ska bilda en grund och också analysera socialförsäkringarna ur ett brett perspektiv. Ett annat av uppdragen för ensamutredaren är att skapa förutsättningar för en bred folklig debatt kring socialförsäkringarna. Vi har varit måna om att inte upprepa de misstag som det kan tyckas gjordes när det gällde pensionsöverenskommelsen, där vi saknade just den breda folkliga debatten. Men jag vill också säga till att det måste finnas förutsättningar för att ha en bred parlamentarisk översyn av socialförsäkringarna. Regeringen ska givetvis följa de tillkännagivanden som lämnas från , men regeringen kan dessutom, vilket vi har varit överens om, ange de skäl som kan finnas till att man inte följer tillkännagivanden. 83 (): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturminister . har redovisat sitt uppdrag med anledning av neddragning och omlokalisering av försvar. I utredningen saknar jag initiativ som gagnar arbetsmarknaden och utvecklingen i . mister 500 arbetstillfällen när marinbasen flyttas. Eftersom vi tillhör räknar vi inte med att få några ersättningsjobb. Men vi förväntar oss att regeringen tar ansvar för konsekvenserna och skapar förutsättningar för att även kan utvecklas. har ca 5 000 personer som pendlar till sina arbeten, många på överfulla tåg. Och resan till tar lika som den gjorde när järnvägen byggdes , . Tågen går en gång och i rusningstid. Och det är mycket störningar på pendeltåget. ska ytterligare flera hundra personer trängas på tågen. Det är ohållbart. Min fråga är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att påskynda de nödvändiga infrastruktursatsningarna? 84 Statsrådet (): Det uppdrag som redovisade till regeringen har en tydlig koppling till de orter som berörs allra hårdast av försvarsomställningen hårdast i den meningen att när vi har gjort ett grundläggande arbete och tittat på hur arbetsmarknadsregionerna ser ut för alla de orter som berörs av försvarsbeslutet, vilka pendlingsmöjligheter som finns och vilka andra kommuner man kan se en gemensam arbetsmarknad med, har vi kunnat konstatera att det utan tvekan är , och , men också , som har ett extra utsatt läge jämfört med många av de andra kommunerna som berörs. Det betyder inte att vi inte ser att det också på fler platser kommer att krävas gemensamt omställningsarbete lokalt. När det gäller just möjligheter att klara det tillsammans med lokala, regionala och nationella aktörer är jag ganska optimistisk. Inte minst den investering som vi nu ska göra på vägen mellan och är naturligtvis avgörande för att slippa en del av den trängsel och de köer som har varit och för att binda ihop med en än större arbetsmarknadsregion . 85 ():