prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — Jag citerar: Jag ställer mig därför frågande till hur de fristående skolor som drivs på konfessionell grund uppfyller detta grundläggande krav. Det syftas då på allsidighet i undervisningen. ifrågasätter ju detta. Det är precis det som det här syftar till. Sprid misstro, underkänn varje granskning som kommer fram till annat än vad själv vill. Här har skett särskilda granskningsåtgärder från sida, till och med starkt politiserade sådana, på uppdrag av regeringen. Man gjorde en typ av granskning som annars bara förekommer i skolor där man har akuta situationer som man har fått anmälningar om. Här gjordes oanmälda besök. Man fann inget problem. vet ju bättre. Han vet alldeles särskilt bättre än alla föräldrar som väljer dessa skolor med alla inbyggda dolda problem som han försöker pådyvla dem. Det har ju förekommit att skolor har haft exakt den typ av problem som försöker larma om, men det har varit i en liten skola i glesbygd. Om det fanns någon intellektuell hederlighet från sida skulle detta föranleda kraftfulla krav på stärkt kvalitetsgranskning av den typen av skolor. Det har jag aldrig någonsin hört. Här står man i stället för en politik där elever kan traska igenom hela sin skoltid i en skola utan att skolan någonsin hamnar under kvalitetsgranskning från . Hur är detta förenligt med den upprördhet över skolans kvalitet som försöker ge sken av? Jag tror, som sagt, att kan sälja sig som många olika saker men knappast som en politiker som inte är problemfixerad vad gäller konfessionella och kristna friskolor. 194 () replik: Jag undrar om utifrån den benämningen kan sälla sig till skaran av problemorienterade. Jag ska använda min tid till att kommentera behovet av kvalitetsgranskningar på de kommunala skolorna. Jag vet inte i vilken utsträckning jag som vänsterpartist har sagt att vi inte ska granska dem. Jag sade i ett tidigare replikskifte att en viktig del i det styrsystem som vi har valt att ha inom det svenska utbildningsväsendet är att ha kvalitetsuppföljningar och kvalitetsredovisningar. Naturligtvis ska alla skolor vara bra skolor, som någon sade tidigare. Det gäller även de kommunala skolorna, och naturligtvis ska brister och felaktigheter inom den kommunala skolan påpekas och åtgärdas. I det här sammanhanget blir det lite märkligt för mig när man från moderat håll trycker så hårt på behovet av kvalitetsredovisningar, uppföljningar, tillsyn och så vidare. Det vore en logisk självklarhet att man såg till att kommunerna hade ansvar för tillsynen gentemot de fristående skolorna, och att de fristående skolorna såg det som positivt att få ingå i den kommunala tillsynen och ha ett ansvar att rapportera in till dem. 195 (): Jag vill också börja med att yrka bifall till reservationerna nr 1 och 11. Jag ska villigt erkänna att jag har haft en ganska skeptisk inställning till de fristående skolorna. Den skepsisen har dock minskat successivt ju mer jag har lärt mig om hur de fungerar. anser jag att de är en väldigt viktig del av det svenska skolsystemet. De medverkar till att öka öppenheten och valfriheten för elever och föräldrar, vilket är positivt. Bakom dessa skolor finns ofta också människor med ett starkt engagemang och en vilja att utveckla skolan. Självfallet är det en kraft vi bör ta till vara, särskilt som många fristående skolor medverkar till att olika pedagogiska inriktningar får möjligheter att utvecklas. kan en fristående skola vara ett sätt att bevara en skola i glesbygd som annars hotas av nedläggning. Jag tror att de här olika typerna av skolor kan stimulera varandra. hävdas det att de fristående skolorna på något sätt skulle vara på väg att konkurrera ut den kommunala skolan. Det är en våldsam överdrift. av landets grundskoleelever och av landets gymnasieelever går i fristående skolor. Den stora majoriteten kommer vad jag kan förstå även att gå i kommunala skolor. Det borde i dagens läge vara en självklarhet att landets skolor ska verka och utvecklas på någorlunda likvärdiga villkor. Kommunala och fristående skolor ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Vi har inte kommit riktigt så långt , av debatten att döma. I det här betänkandet pekar vi på några exempel på vad man borde justera. Barn med funktionsnedsättning ska ha samma möjlighet att ta del av de fristående skolorna. Intagningsreglerna för gymnasiet bör ses över och bli mer konkurrensneutrala. Fristående skolor ska ges möjlighet att erbjuda undervisning inom individuella program. Fristående skolor för vuxenutbildning måste tillåtas. Kommunen bör bidra med skolskjuts för elever i fristående skolor om detta inte innebär merkostnad för kommunen. Om alla kunde enas om att skolor ska få verka på likvärdiga villkor oberoende av driftsform vore detta knappast något problem. Vad de fristående skolorna efterlyser , vad jag förstår efter de kontakter jag haft, är arbetsro. Man vill arbeta långsiktigt för att skapa en så bra utbildning som möjligt för sina elever. Tyvärr verkar inte denna arbetsro infinna sig , trots att de här skolorna diskuterats vid det här laget. Det verkar som om kritikerna laddar om igen, kanske inför valet . Som jag ser det måste målsättningen vara att vi ska ha en bra skola som ger bra kunskap för landets alla elever vare sig de går i kommunala eller fristående skolor. Därför bör vi satsa krafterna på att åstadkomma ett långsiktigt hållbart system för de fristående skolorna men naturligtvis också för de kommunala. De ska behandlas lika och granskas lika. Vi ska se till att alla svenska elever får en bra undervisning. 196 (): Även i debatten om detta betänkande är det egentligen som står för inlägget, men jag lånar min röst åt henne eftersom hon har förlorat sin. Man kan undra varför detta betänkande har en egen debatt. De fristående skolorna borde väl vid det här laget ses som en del av svenskt skolväsende och inte som en udda företeelse. För de flesta elever och föräldrar som väljer skola är nog inte det viktiga vem som råkar huvudman utan om det är en bra skola eller inte. Etableringen av friskolor har inneburit något mycket positivt för det svenska skolväsendet. Friskolorna har gett barn och föräldrar en större mångfald och valfrihet när det gäller deras utbildning. Vi måste ha skolor som håller de kvaliteter och profiler som medborgarna vill ha. Antalet elever som väljer att gå i en fristående skola ökar. Friskolorna har tillfört och tillför mycket i form av skolutveckling och nytänkande i , vilket också inneburit en positiv utveckling för de kommunala skolorna. Låt oss vara positiva till det och ytterligare främja en utveckling där alla skolor är fria och där vi får en stor pedagogisk mångfald oavsett huvudman! Jag vill betona att det är viktigt med en mångfald av pedagogiska metoder och innehåll även i den kommunala skolan. Vi måste bedöma skolor utifrån innehåll och kvalitet och ha en bra tillsyn över hur man lever upp till de regler vi fastställer i stället för att fokusera på vem som driver en skola. Vi måste alltid främst ha barnens och elevernas bästa för ögonen. Det gäller politiker, skolledare och alla som finns ute i våra skolor. Skolan har en viktig roll som förmedlare av samhällets syn på demokrati, jämställdhet och medborgares rättigheter och skyldigheter. Vi tycker från att skoldebatten och de förslag man lägger fram ska inrikta sig på innehållet och kvaliteten i skolan snarare än på vilken huvudman det råkar vara som driver en skola. Dit hör frågor om skolans uppdrag och hur det förvaltas, lärarrollen, elevinflytande och skolans förmåga att ta vara på varje elevs unika begåvning. Detta uppdrag gäller oavsett om skolan barnet går i råkar vara eller fristående. Vi vill ha lika villkor för olika huvudmän att verka. Precis på samma sätt vill vi ha lika möjligheter för alla elever att kunna välja profil på sin utbildning. Att ge lika villkor ska enligt vårt sätt att se inte betyda att man inskränker de fristående skolornas frihet utan att man i stället ökar de kommunala skolornas frihet. Undersökningar visar att lärare som arbetar på fristående skolor trivs bättre och känner att de har större möjlighet att påverka sin arbetssituation, att man blir mer sedd och att ens ambitioner bättre tas till vara. Dessa framgångsfaktorer bör man studera närmare och ta till sig i andra delar. Vi anser att det är viktigt att även fristående gymnasieskolor har rätt att starta individuella program. Detta är viktigt för elevernas skull. Om jag som elev inte har klarat Godkänt i till exempel engelska ska jag naturligtvis ha samma möjligheter som mina kamrater att välja den skola jag vill. Friskolor är också ofta små enheter och har en pedagogik som gör att de är väl lämpade att ta hand om elever som behöver extra stöd och passar dessa elever bättre. Detta hör till de förslag som just nu diskuteras i förhandlingar om den nya skollagen mellan vårt parti, Socialdemokraterna och Vänstern. Därför avstår vi från att yrka bifall till det , men det är ett viktigt krav från oss i dessa förhandlingar. Vi har två gemensamma fempartireservationer i dagens betänkande. En handlar om det självklara att ge huvudmännen lika villkor att verka. För att kunna ta till vara den positiva drivkraft som friskolor och elevers möjlighet att välja skola kan utgöra är det viktigt att alla skolor, fristående som kommunala, får verka under likvärdiga villkor. Vi vill också understryka att fristående skolor har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet, inte minst genom den mångfald av olika pedagogiska inriktningar som de representerar. förekommer fortfarande orättvisor i till exempel ersättningssystem, momsregler och sanktionsregler. Den andra handlar om att få ett sista datum för besked om tillstånd från . Det handlar i praktiken om att ge rimliga planeringsförutsättningar för de fristående skolorna. Det bör finnas ett sista datum för när fristående skolor bör få sina besked om de får starta friskola för att de ska kunna förbereda sin start till nästa hösttermin om de får tillstånd. Även besked om avslag är viktigt att få tidigt så att skolan kan hinna med att eventuellt överklaga avslaget eller ansöka på nytt i nästa ansökningsomgång. Det behövs bättre sanktionsmöjligheter för tillsynsmyndigheten. måste få möjlighet till ytterligare en sanktion, böter, precis som föreslår. Sanktionerna för de olika huvudmännen bör bli mer lika. Det är inte rimligt att friskolorna ständigt lever under hotet om indraget tillstånd medan den yttersta åtgärden för de kommunala skolorna, att regeringen tar över och tvångsförvaltar skolan, aldrig någonsin använts. Vägen till den yttersta åtgärden måste vara lika lång om vi vill ha lika regler att verka inom. Vi anser att även en skola som en sista åtgärd måste kunna stängas om det är kraftiga missförhållanden som ej rättats till trots påpekanden. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 11. 197 (): Det är skönt när en spänning släpper. En spänning har släppt för mig. Debatten har dragit ut så långt att jag missat mitt flyg, så nu har jag all tid i världen att koncentrera mig på dagens debatt. Jag har gått och oroat mig för detta. känns det tryggt. Vi behandlar utbildningsutskottets betänkande UbU8 innehållande 45 yrkanden från allmänna motionstiden som alla gäller fristående skolor. Jag vill klargöra från början att flertalet ställningstaganden i betänkandet berör frågor som anknyter till betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet och som bereds i . Arbetet med att utarbeta ett förslag till ny skollag bedrivs just nu i samverkan mellan Socialdemokraterna, , varför vi är överens om att denna beredning bör avvaktas innan ställningstagande görs i ett antal frågor. Jag vill inleda med, för att inte glömma bort det, att yrka avslag på samtliga yrkanden och bifall till utskottets förslag. Utgångspunkten för Socialdemokraterna är och har alltid varit att alla skolor i ska vara bra skolor. Undervisningen ska hålla en hög kvalitet och vara likvärdig i hela landet, i alla bostadsområden och i alla olika former av skolor. Min grundläggande övertygelse är att vi tillsammans måste ta ansvar för en gemensam och bra skola som ger alla barn och ungdomar den utbildning som krävs för att de ska kunna förverkliga sina innersta drömmar. För att åstadkomma ett kvalitetslyft för den svenska skolan gick vi socialdemokrater till val 2002 på ett program för att anställa 15 000 fler lärare och andra specialister i skolan. Den stora skolsatsningen har beslutats här i riksdag och genomförs nu steg för steg. Resultatet av denna öronmärkta satsning, som på intet sätt var okritiserad av oppositionen, är att tusentals nya lärare står i sina klassrum och bedriver undervisning för våra elever på såväl kommunala som fristående skolor. Faktum är att lärartätheten i grund- och gymnasieskolan har ökat . En bärande princip för den nya skollagen, som vi nu diskuterar och som är under utarbetande, är just att alla skolformer ska ha en så långt möjligt gemensam reglering, oavsett om huvudmannen är en kommun eller en enskild. Jag är övertygad om att detta är rätt och riktigt. Jag hoppas verkligen att de partier som har höjt rösten för att kräva likvärdiga villkor och krav på fristående och kommunala skolor står fast vid detta när förslaget till nya skollag diskuteras och voteras i denna kammare. Rätten och möjligheten att välja pedagogisk inriktning för undervisningen är självklart värdefull för elever och föräldrar. Men ingen elev eller förälder ska känna sig tvingad att välja bort en skola för att den är dålig. Vi socialdemokrater har därför en principiell uppfattning att den skola som ligger närmast hemmet ska hålla en hög kvalitet. Under denna debatt har vi fått höra att de fristående skolorna har bidragit till ökad mångfald och pedagogisk förnyelse. Jag kan också vittna om det. Jag har själv besökt många fristående skolor där detta otvivelaktigt är sant. Men jag har också besökt fristående skolor där upplägget och innehållet inte är något annat än en karbonkopia av den kommunala skolan, bara enskild. Om vi ska vara ärliga tror jag nog att det finns båda delarna. När friskolorna först etablerades var det ofta personal och föräldrar som drevs av en pedagogisk idé som startade skolorna. dominerar de stora aktiebolagen. Det är inte ovanligt att dessa utbildningskoncerner är ägare till femtio skolor. Problemet är då inte att skolornas ägare heter , , eller . Problemet uppstår, som vi ser det, då dessa koncerner ställer höga avkastningskrav på de enskilda skolorna, när skattepengar som är avsatta för att investeras i våra barns och ungdomars utbildning i stället används till aktieutdelning. Är detta verkligen klokt? Varför säger inte ett ord om den segregation som ökar i ? Vi kan tydligt se ett växande gap mellan skolor med låg respektive hög status. Jag påstår inte att segregationen är friskolornas fel. Men jag har sagt det förut och jag säger det igen, den stora skiljelinjen i svensk utbildningspolitik går mellan de partier som är beredda att försvara alla elevers rätt till en likvärdig utbildning och de partier som accepterar att vissa skolor förfaller. krav på en enhetlig skolpeng är det tydligaste exemplet på detta. Jag vet inte om vi ska tolka nya besked om att skolpengen inte ska införas nästa mandatperiod som ett tillnyktrande eller bara en taktisk reträtt. Oavsett bevekelsegrunder är det viktigt att se att en nationell skolpeng i kombination med vinstdrivande skolkoncerner skapar direkt farliga ekonomiska drivkrafter för fristående skolor att välja att ta emot bara de mest lönsamma eleverna. Detta marknadstänkande i skolan vill vi socialdemokrater motarbeta. Det var ett tankefel att i så hög grad satsa på friskolorna, utbrast på kommundagar i . Jag måste fråga mig på vilket sätt denna omsvängning även i den här frågan återspeglas i dagens debatt eller i dagens reservationer. Jag ser inte mycket av det. Inte ett ord från Tolgfors om de faktiska problem många kommuner har runtom i när det gäller att planera och finansiera skolan för alla kommunens elever. Inte ett ord från om krav på ökad rättssäkerhet för den enskilde eleven som valt en friskola som kanske senare går i konkurs eller läggs ned. Inte ett ord om de elever som vi kunde följa på tv , som inte skulle få sin högskolebehörighet, trots floristutbildning, bara för att undervisningen inte motsvarade de nationella kraven. Inte ett ord om de elever som kanske inte ens har förstått att friskolor inte är skyldiga att spara och arkivera slutbetygen bara för att ta några exempel som belyser blinda fläckar i skolpolitiken. Om ska vara trovärdiga när det gäller att fristående skolor och kommunala skolor ska behandlas likvärdigt krävs mer än ett pressmeddelande från en kommunkonferens. Då tycker jag att ska orka tala inte bara om alla fördelar med friskolor utan faktiskt också om de problem och utmaningar som både kommunala och fristående skolor står inför . 198 () replik: Låt mig först säga att det är trevligt att fortfarande finns hos oss här i kammaren. Jag hade möjligen tyckt att det varit ännu trevligare om skolministern hade tyckt att det var värt att diskutera skolfrågor i och inte bara på konferenser med särskilt inbjudna personer. Låt mig också säga att det sade i talarstolen, att skulle förordat en enhetlig skolpeng, är fullständigt fel. , salig i politisk åminnelse i skolfrågorna, har här i kammaren tvingats erkänna detta. Det är möjligt att där ligger efter en del. Det gäller i så fall också när han påstår att vi inte är för ökad kvalitetsgranskning av alla skolor på samma villkor. Jag konstaterar att vi här ser ett sönderfallande vänsterblock. gör upp med de borgerliga partierna och kommer att fälla Socialdemokraterna i nästa votering vad gäller friskolorna. har börjat backa. Skulle varje skola granskas , som regeringen har sagt, eller inte? Det svävar man på målet om. Är Socialdemokraterna för att inte längre ska vara den som granskar friskolor utan att det i stället bara ska vara kommunerna, som antytt . Vi ser ett sönderfallande vänsterblock. Inte ett enda barn kommer att lära sig någonting mer på grund av den friskolenegativa politik som regeringen bedriver. Jag måste säga att jag tycker att och är så underbart inkonsekventa vad gäller synen på skattepengar. Det är okej att bygga en skola med skattemedel och att det blir vinst på det. Det är okej att möblera skolan, att sälja svarta tavlor, att sälja krita och att göra vinst på det. Det är skattemedel. Det är okej att städa skolan och få betalt med skattemedel och att röja snö. Men nåde den som gör vinst på att man håller hög kvalitet i undervisningen. Då är det plötsligt fel att göra vinst på skattepengar. Följer man konsekvensen av det resonemang som och för ska hela den offentliga upphandlingen avskaffas därför att det är fråga om att företag kan göra vinst på skattepengar. Vi pratar bara om kvalitet i undervisningen för barnen. och får hålla på och fixera sig vid huvudmannaskap. 199 () replik: Den här debatten handlar kanske inte om sönderfallet i vänsterblocket eller den splittring som finns på den borgerliga kanten i synen på skolpolitik. Det vore en intressant debatt att ta rent allmänt. Att har gått ihop med de borgerliga partierna i en rad friskolefrågor är knappast ett nytt fenomen. Om Tolgfors inte har noterat det är det snarare praxis än en nyhet och ett nytt sönderfall. Tolgfors och förstår uppenbarligen inte vilka drivkrafter det skapar i skolan att man kopplar både vinstkrav och nationell skolpeng till eleverna. Om man bygger skolan påverkar inte det vilka barn som ska gå i skolan. Om man inreder klassrummet påverkar inte det vilka barn man vill ha till skolan. Det som är skillnaden här och som man måste se upp med är när man skapar system i skolan, i sjukvården eller på andra ställen som gör det lockande och till och med lönsamt att vinna elever, som Tolgfors tidigare sade i sitt inlägg, och kanske riskera att förlora elever. Jag vill inte vinna elever. Jag vill inte förlora elever. Jag tycker att alla elever ska få vara vinnare och att inga elever ska sorteras bort bara för att den enskilda skolan finner det lönsamt att satsa på vissa elever snarare än ändra. Här skiljer vi oss mycket åt ideologiskt. Jag förstår att vi inte kommer överens i den frågan, men jag tror att svenska folket nog ser ganska oroligt på ingångar om att ha en skolpeng, lika för alla oavsett var någonstans i utbildningen bedrivs. Jag vet, Tolgfors, att ni har skrivit i er reservation att det ska kunna vara en skillnad, beroende på om man har något dokumenterat problem ska man kunna få en högre skolpeng. Det är inte det jag talar om. Jag talar om att skolorna i kostar olika beroende på var någonstans i landet de ligger. I kostar det på grund av avstånden mer att bedriva skolverksamhet. I kostar skolorna mer på grund av höga lärar- och lokalkostnader. I segregerade bostadsområden måste de få kosta mer, annars får de ungarna inte en ärlig chans. 200 () replik: Vi får här flera intressanta besked. Det första är att ett sönderfallande vänsterblock är praxis. Det är inte något nytt. Det är praxis. Tack för det, . Men jag saknar dina besked om i reträtt. Hur var det med kvalitetsgranskning av skolorna? Står regeringens förslag kvar på eller inte? Är det kommunerna eller som ska sköta den? Vi skapar system där kvaliteten är drivkraft. Vilka barn ska då gå i friskolor? Det är alla som vill. Vi skickar med resurser för att det också ska vara möjligt. Det som är oroväckande för oss är att vart fjärde barn i den socialdemokratiska trekvartsskolan inte bara går ur utan att nå kunskapsmålen. Det oroar oss. Vart tionde barn inte bara går ur utan nationell behörighet för gymnasiet, i den socialdemokratiska trekvartsskolan som är till för några men inte för alla. Vi kan inte leva med det. Socialdemokraterna lever med det . Jag kan inte heller leva med en situation där i min hemkommun någonstans mellan noll och hälften av eleverna på skolorna går ut utan att nå kunskapsmålen, beroende på den segregation som en lång rad år av socialdemokratisk politik har skapat. Jag kan inte heller leva med den syn på barn som integrationspolitiska verktyg som står för, där man uppifrån kan tala om för barnen att de inte trivs i skolan och att den inte fungerar väl, men de ska inte få välja bort den. De ska gå kvar. Det har Socialdemokraterna bestämt. Vi lägger makten och myndigheten hos eleverna. Vi skapar alternativ. Vi låter barnen finnas i en miljö där alla kan växa. Alla skolor ska vara bra, har vi hört säga upprepade gånger. Socialdemokraterna ansvarar för en situation där det inte är så. Det finns skolor i där kanske bortåt två tredjedelar av eleverna går ut utan att nå kunskapsmålen. Det är inte vinst som är hotet. Det är inte friskolor som är hotet. Det är en socialdemokratisk skolpolitik som inte fokuserar på kunskap. Det har statsministern själv erkänt. Det handlar om bristande kunskapsfokus. 201 () replik: Vem som är på reträtt och vem som kapsejsar i politiken, kan man fråga sig. backar på i stort sett alla frågor. Just nu backar ni också i den här debatten och säger att den nationella skolpengen var feltänkt, förhastat tänkt, inte genomtänkt. Därför går det inte att genomföra en nationell skolpeng . Eller så är det bara taktik, som så många andra av utspel verkar vara, det vill säga att skjuta obehagliga frågor framåt. Jag förstår varför man gör det. En faktisk debatt om en nationell skolpeng i skulle innebära att skulle förlora i snitt . Det är som skulle behövas för att förbättra undervisningen i många av de segregerade bostadsområden och skolor där kanske av eleverna lämnar skolan utan fullständiga resultat. Menar man allvar med en politik som ger alla elever chansen att lyckas i skolan, måste man våga omfördela. Man måste prioritera resurser. Man kan inte säga att alla skolelever har ett pris och smeta ut pengarna överallt. Det är, antar jag, samma anledning till varför röstar nej till de som regeringen har avsatt för att stödja just skolutvecklingen i segregerade bostadsområden.