prot · GS0988 · 2005-03-10 00:00:00 — Det gäller till exempel prostitution och människohandel om man befinner sig på ett ministermöte i . I och i delar av världen går utvecklingen åt motsatt håll. När jag talar om en sexköpslag som gör att vi förbjuder köp av sexuella tjänster skakar man på huvudet och säger: Det här är världens äldsta yrke. Men när man sitter ned och talar om att det handlar om mäns våld mot kvinnor och att det går att förändra förstår också till slut ministrar och andra som befinner sig i länder där prostitutionen är legaliserad att man kan se det på ett annat sätt. Man kan förändra, och politik är viljan att förändra. Den kidnappade svensken i 57 (): Det här är en fråga om den svenske medborgaren som är kidnappad i . De som har kidnappat honom har naturligtvis ingen som helst respekt för mänskliga rättigheter och demokrati och för de åtta miljoner irakier som tog möjligheten att rösta fritt . Jag undrar hur läget är . Vad gör regeringen, och vad händer just nu? 58 Näringsminister (): Det är en mycket allvarlig fråga. Det är en fråga som den svenska polisen arbetar med i samarbete med utrikesförvaltningen. Det är viktigt att jag inte säger mer än så av hänsyn till att för mycket av diskussion kring detta kan försvåra för den här personen. 59 (): Vi drar väl alla våra strån till stacken på vårt sätt. Min partikamrat här i har åkt till på engelska och . Hon avser där att på olika sätt verka i den här frågan. Det gör hon bland annat genom att träffa människor och försöka bygga nätverk. Hon har också tillsammans med ordföranden i det muslimska rådet i vädjat till det sunnimuslimska prästerskapet att släppa den svenske medborgaren utifrån humanistiska principer och också principer i islam. Det tycker jag är oerhört väsentligt att vi på olika sätt kan göra. 60 Näringsminister (): Jag delar helt uppfattning att det krävs aktivitet från många och att man genom opinionsbildning, frivilliga krafter och i politiska partier driver denna fråga. Från regeringens sida vill jag inte säga mer än hur arbetet nu går till. Polisen är inkopplad, och utrikesförvaltningen stöder arbetet. 61 (): Jag vill ställa en fråga till skolministern. För att kunna bekämpa ett narkotikamissbruk måste man känna till det. Känner man inte till ett missbruk kan man heller inte göra någonting åt det. I har man därför infört drogtest på vissa av gymnasiets linjer. Detta har kritiserat, och det hävdar att det står i strid med gällande rätt. Jag vill därför fråga skolministern om han avser att vidta några åtgärder för att drogtest i skolan ska bli tillåtna. 62 Statsrådet (): Jag känner inte till det enskilda fallet i och kan därför inte heller kommentera det. Generellt sett skulle jag finna det mycket olyckligt om vi skulle börja ha generella narkotikatest. Det är redan så i skolans styrdokument att man ska ha en god diskussion kring narkotika- och drogfrågor för att hjälpa till att förebygga missbruk av olika sorter. Det kan handla om alltifrån alkoholmissbruk till missbruk av både lätta och tunga droger. Men några generella narkotikatest kan jag inte tänka mig att vi ska införa i den svenska skolan. 63 (): Min följdfråga blir i så fall hur skolministern avser att bekämpa ett okänt missbruk. Man gjorde dessa test i . testade man 150 elever. Av dessa 150 upptäckte man ett drogmissbruk hos 13 elever hos vilka det var fullständigt oväntat. Hos 13 av 150 elever fanns ett okänt och oväntat narkotikamissbruk. Det är säkert bra med samtal och diskussioner i klassrummen, skolministern, men ett okänt missbruk kan inte bekämpas. Hur hade skolministern upptäckt missbruket hos de 13 eleverna i ? 64 Statsrådet (): För den socialdemokratiska regeringen är tryggheten i skolan oerhört viktig. Det är också därför vi har klara och tydliga instruktioner i våra styrdokument för skolan. Man ska ta en ordentlig diskussion om droger och drogers verkan. Men att från det gå till allmänna och generella drogtest i hela skolsystemet därför att vi vet att vi har både vuxna i vårt samhälle men tyvärr också ungdomar som missbrukar droger är att vidta en alltför drastisk åtgärd. Det skulle vara ett stort ingrepp i den enskildes integritet om man på grund av att vi tyvärr har ett fåtal som hamnat i drogmissbruk skulle säga att de 1,2 miljoner elever vi har i vårt land ska genomgå generella drogtest. Det är ett alltför stort ingrepp. Om det är någonting som driver visar det återigen hur långt har gått till höger. Man har lämnat socialliberalismen och allt som handlar om att respektera varandra därhän. 65 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . kom beskedet om framtiden för bilfabriken i . Det var ett besked som mottogs väl. Alla hade hoppats in i det längsta att Saabfabriken skulle få fortsätta att tillverka Saabbilar och leva upp till den gamla slogan: Saabs värde varar. Så blev nu inte fallet. Men tillverkningen ska till viss del fortgå i enligt GM:s löfte. oroar sig många i för, vilket är naturligt, om regeringen kommer att hålla sitt löfte om Trollhättepaketet. Det gäller utbyggnaden av och järnvägen till . Min konkreta fråga till ministern är därför: Kommer det infrastrukturpaketet man gjort upp om att genomföras ? 66 Näringsminister (): Jag träffade fackliga organisationer, kommunalråd från och närliggande kommuner och företagsledningen. Från regeringens sida står vi väldigt starkt vid och det paket som vi har lagt fram för att stärka . Det handlar om att riksvägen till blir fyrfilig. Det handlar om investeringar i tågtrafiken. Men det handlar också om stora satsningar på forskning och utveckling med bilindustrin i regionen. Det är ett väldigt viktigt arbetssätt att samverka tillsammans. Det finns också ett framtidshopp även bland centerpartister och folkpartister som samarbetar med socialdemokraterna i regionen om att Saabfabriken kommer att kunna få en bra framtid. Man kommer fortsättningsvis att tillverka och också andra bilmodeller, och man har möjlighet att få tillverka prestigebilar inom GM. Avgörande för Saabs utveckling är försäljningen av Saabbilar till kunderna. Vi står fast vid att samverka med fordonsindustrin. Det finns en mycket framgångsrik sådan i . Borgerligheten har lagt fram förslag om att inte samverka och inte satsa på gemensamma forskningsprojekt. Det är skillnaden mellan oss. 67 (): Jag kan inte tacka för svaret, för jag fick inget direkt svar på min fråga. Utbyggnaden både av vägen och av järnvägen borde ha skett . Det blev till slut en lösning i panik. Pengar har tagits från andra angelägna projekt som finns i den gällande infrastrukturplanen. Många andra står utan de nödvändiga vägsatsningar som utlovats. först har man tillsatt arbetsgrupper och strategigrupper för att få ett handlingsprogram för den svenska bilindustrin, som ministern nämnde. Arbetslösheten stiger och sysselsättningen står stilla. Jag vet att många kommuner står inför stora problem. Min fråga blir därför om regeringen har en plan, så att man har bättre framförhållning i fortsättningen, och vad gör regeringen för att det ska skapas nya arbeten och företag? 68 Näringsminister (): har en mycket framgångsrik fordonsindustri. Vi har fyra världsberömda märken som produceras, utvecklas och tillverkas i . Tre av dem går bättre . både när det gäller personbilar och lastvagnar och säljer mer än någonsin och går mycket bra. Lastvagnar anställde 2 000 personer . Det fjärde märket, , har haft lönsamhetsproblem , men får nu en möjlighet att utveckla sin produktion och tillverkning. Man säger att är ett svenskt bilmärke som ska utvecklas i och produceras i . Det tycker jag är att ge en framtidschans, och det tycker också borgerliga politiker i regionen. Men på det nationella planet verkar man vilja göra allmänpolitik av detta, när borgerligheten i denna kammare i själva verket lägger fram förslag om att ta bort pengar från forskningssatsningar som är riktade mot fordonsindustrin. Det är inte ett klokt sätt att hantera viktiga industriella frågor. 69 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till biståndsminister . Det handlar om barn och hiv/aids. Som riksdagsledamot har jag haft förmånen att få besöka flera länder nere i . Bland annat har jag fått besöka barnhem och träffa barn som har drabbats av hiv/aids. Har man en gång hållit ett sådant barn i sina armar och sett det i ögonen har man en skyldighet att vara detta barns röst, både mot den egna regeringen och mot andra länders regeringar. UD har gett ut en skrift som heter som drabbas av hiv/aids. Den kan man finna på hemsidan. Där står bland annat att investering i framtida generationer är en svensk strategi. Därför vill jag fråga biståndsministern: hon beredd att ge mer medel så att gravida och nyförlösta kvinnor får möjlighet att få bromsmediciner i de länder som är drabbade av hiv/aids? 70 Statsrådet (): tar upp en fråga som är helt central i det svenska biståndssamarbetet. Och precis som hon beskriver kan man känna sig hopplös när man träffar barn som har drabbats av en sjukdom som kommer att leda till att deras liv troligen blir mycket kort. Därför ska vi göra det bästa vi kan av utvecklingssamarbetet, så att det blir så bra som möjligt. Det är det ena. Det andra vi måste göra är att förhindra att fler barn drabbas av hiv. I aidsarbetet måste vi jobba både med information, med medicinering av de drabbade och med forskning på olika sätt för att ta fram ett vaccin. I detta sammanhang måste de prioriteringar som rör information och medicinering på landnivå göras av de länder vi samarbetar med. I den dialogen för vi självfallet fram barns och gravida kvinnors rättigheter till medicinering. 71 (): Det låter väldigt bra att man för fram detta och att man säger att man gör det i dialog med fattigdomsstrategierna. Experter vid en konferens i 2003 varnade för att av barn i tolv av länder kommer att bli föräldralösa. Jag frågar återigen: Är ministern beredd att mer kraftfullt sätta in resurser så att gravida får möjlighet till bromsmedicin, så att det blir något vi kan mäta? Vi vet ju att mer pengar avsätts till bistånd. Är ministern beredd att ge mer pengar till detta? 72 Statsrådet (): har haft bekämpningen av hiv/aids som en huvudprioritering inom biståndssamarbetet. Vi har i det sammanhanget som en del i alla våra landsstrategier att man ska prata och att man lovar att ställa krav på att det ska finnas både information, medicinering och satsning på unga flickor, som ju också drabbas, och på barn. Att det behövs mer pengar till aidsområdet är helt uppenbart. påbörjas på svenskt initiativ den första påfyllnadskonferensen någonsin för att fylla på den så kallade globala fonden mot aids, tbc och malaria. Självfallet tar aids upp den största delen av fondens utrymme. Att det behövs mer pengar är vi helt medvetna om. Tyvärr räcker inte ens den stora svenska biståndsbudgeten här. Den viktigaste frågan är faktiskt att få andra länder att också ekonomiskt prioritera aidsbekämpning i sina biståndsbudgetar. 73 (): Jag har en fråga till socialminister . Vi har ett system för högkostnadsskydd som är kopplat till sjukdom och funktionshinder. Men en stor patientgrupp har behov som inte täcks av högkostnadsskyddet. Det är alla de som behöver speciallivsmedel för att kunna fungera och må bra. Det system som finns för denna grupp fungerar dåligt. Det har gjorts ett antal utredningar. 1999 kom utredningen som medicin, där man bland annat föreslog att ett medicinskt konstaterat behov av speciallivsmedel skulle jämställas med behov av läkemedel och att man då skulle få samma samhällsstöd. De utredningar som har gjorts har legat länge hos regeringen, och några lagförslag har ännu inte lagts fram. Det finns en stor grupp som tålmodigt väntar på en förändring. Min fråga till ministern är: Avser ministern att komma med något förslag till ett mer rättvist förmånssystem för speciallivsmedel? 74 Socialminister (): Precis som säger är det väldigt viktigt att de som till följd av ett funktionshinder har ökade kostnader för kost liksom för mediciner och hjälpmedel i övrigt inte drabbas mer än andra på grund av detta. Det är en anledning till att regeringen har haft en utredning tillsatt som har arbetat just med frågor som rör merkostnader till följd av funktionshinder. lämnade sitt betänkande . är det föremål för ett beredningsarbete. Remisstiden löper fortfarande vi är nu inne i och därefter kommer vi att bereda denna fråga vidare i . Därefter kan regeringen återkomma i denna fråga. 75 (): För mig är det bara viktigt att det händer något, så att man verkligen jämställer detta och att till exempel de människor som har behov av sondmatning vid anorexi eller liknande inte drabbas av jättehöga kostnader. Man har ju en konstaterad sjukdom som man kan leva drägligt med om man får rätt kost. Jag ser fram emot att det kommer ett bra förslag. 76 (): Att människor tar egna initiativ är en grundförutsättning för utveckling. Vi måste forma ett samhälle som tacksamt tar emot och stöttar frivilliga initiativ. behandlas de ideella krafterna mycket styvmoderligt av staten. Vad den ena handen ger tar den andra raskt tillbaka. Jag och en kollega har presenterat en rapport som vi har döpt till Ideella lyftet. Vi pekar där på ett stort antal förslag på vad som kan göras för att lyfta fram de ideella krafterna. Det handlar till exempel om att få sunda och rättvisa spelregler mellan samhället och föreningslivet, att pröva möjligheten till avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer, att se på upphandlingsreglerna, att se på forskningen kring den sociala ekonomin som är eftersatt och att stoppa idéer om att momsbelägga ideell verksamhet där det hör hemma i papperskorgen. Min fråga till är om han delar min och uppfattning att vi behöver stärka de ideella krafterna. 77 Statsrådet (): De ideella krafterna är mycket viktiga. Jag har ett förflutet för inte så länge sedan från den kommunala sektorn. När det gäller omsorg sköts den väl av kommunerna, men den sköts till av anhöriga. I den stadsdel där jag jobbade var vi väldigt noga med att stötta de ideella krafterna. I det fallet handlade det om en centralorganisation som heter Viljan dit man kunde vända sig. Jag vill också se på detta i ett nationellt perspektiv eftersom föreningsrörelsen är vår demokratis infrastruktur. Vi tittar just , utifrån en utredning om att stötta föreningslivet inom ramen för som säkert känner till, på hur vi kan förbättra stödet för de ideella krafterna just för att de är demokratins infrastruktur. Om vi inte får dem att mötas med våra andra ambitioner då stannar den demokratiska processen upp. De ideella krafterna är mycket viktiga där. Jag ska i mitt nästa inlägg komma tillbaka till hur man får skilja på detta och de betalda insatser som också måste göras. 78 (): Föreningslivet, och den sociala ekonomin betyder mycket. Det verkar vi vara överens om. Jag vet av egen erfarenhet från det politiska föreningslivet, men också från den samlade bygdegårdsrörelsen i landet och även från andra sammanhang, att det alltför ofta finns en ideologisk skillnad där vänsterkrafterna, om jag får uttrycka det så, förlitar sig på det offentliga och ropar på mer stat och mer kommun medan , och även andra borgerliga partier, ser ett egenvärde i att människor engagerar sig och deltar med eget arbete. Jag tolkar svar med exemplen från välfärdsområdet så att det finns ett intresse och en öppning för att vi ska stärka även de ideella krafterna på det området. Jag tolkar det positivt. Vi har lagt fram en rapport om volontärverksamhet. Det är exempel på ett område där man kan gå vidare. I budgetpropositionen sägs att en utredare ska se på den statliga folkrörelsepolitiken. Min fråga är: Hur bevakar att det blir bredd, att det inte blir en utredare utan att det blir ett brett engagemang? 79 Statsrådet (): Utredningen har i uppdrag att lyssna till hela så jag tror att det blir bredd i den utredningen. Den ideologiska skiljelinje som pekar på kanske jag får ta till mig och då ge min egen definition. När jag en gång blir gammal vill jag inte vara beroende av ideella krafter. Då vill jag, via mina skatter, också få del av välfärdssamhället oberoende av vem jag är, vem jag känner eller vem som kommer till mig. Men oj vad glad jag blir om någon också kommer frivilligt. Vi får inte lägga på de ideella krafterna att de ska ta över vårt välfärdssamhälle. Det är en viktig extrainsats, men den ska inte ersätta vårt välfärdssystem. Barn som far illa 80 (): Jag vill ställa en fråga till socialminister om barn som far illa. Vi har ofta talat om , barns bästa och barnperspektivet. Vi har även fört in begreppet barns bästa i olika lagar. Själv upplever jag att allt tal om barns bästa mest handlar om en munnens bekännelse. Ett aktuellt exempel är de apatiska barnen. Min fråga rör , som jag menar saknar verktyg att i tillräcklig utsträckning hjälpa barn. Eftersom bygger på frivillighet och samtycke far barn ofta illa, men inte så illa att LVU är tillämplig, och står utan stöd i samhället. Jag talade med en socialsekreterare som sade att det ofta måste komma många anmälningar innan något händer. Det är väl därför anmälningsskyldigheten inte fungerar. Min fråga är: Vilka åtgärder tänker socialministern vidta för att barn som far illa, men inte så illa att LVU är tillämplig, får erforderligt skydd? 81 Socialminister (): Precis som säger är det naturligtvis oerhört viktigt att vi i allt beslutsfattande verkligen tar hänsyn till barnets bästa, att vi integrerar ett barnperspektiv. Det är också bakgrunden till vårens satsning som gör på uppdrag av regeringen, nämligen att i en rad konferenser, i dialog med kommuner och landsting, diskutera just hur vi på ett bättre sätt ska kunna integrera ett barnperspektiv i alla de olika delar där barn möter vuxna och där besluten har stor betydelse. När det gäller måste jag säga att min reflexion kring det som säger är att barnets bästa innebär att man alltid i de fall barn far illa ska vidta de åtgärder som krävs. Det finns inte några gränser satta för detta. Den möjligheten är och ska vara uppdrag. 82 (): Tack för svaret. Jag köper dock inte riktigt det svaret, för verkligheten inom är den att det går att hjälpa barn och föräldrar som samtycker till frivilliga åtgärder. Det kan handla om kontaktperson, samtal med socialsekreterare, kanske ett avlastningshem. Jag vill påstå att det finns barn som far ganska så illa, men eftersom man inte samtycker står dessa barn utan hjälp. Det är för den gruppen, som alltså inte får hjälp, jag efterlyser insatser från socialministern. Är ministern beredd att titta på just den gruppen barn? 83 Socialminister (): Goda och trygga uppväxtvillkor för våra barn är prioriterat för oss alla. Genom samhällets olika insatser vill vi skapa förutsättningar för den tryggheten. har ett klart och tydligt uppdrag, vilket innebär att man ska se till barnets bästa i alla de olika insatser som görs. Hur man sedan organiserar arbetet i respektive kommun är något som ligger till beslut hos de lokala myndigheterna. Det är naturligtvis oerhört viktigt att på ett mycket tidigt stadium se de barn som på något sätt far illa. Det är just genom tidiga förebyggande insatser som man kan komma till rätta med de problem och den utsatthet som barn och unga har. Jag upprepar att detta klart och tydligt framgår av den socialtjänstlag som vi har. Om det finns ingen tvekan. 84 (): Min fråga går till skolministern. Vi har vid frågestunden redan diskuterat de låga kvinnolönerna, och jag är säker på att vi båda har intresse av att få upp dem. En del av dessa finns inom skolans område. Antingen kommunerna anställer mer personal eller höjer de redan anställdas löner så ska allt tas ur samma kommunkassa. Jag undrar om skolministern har någon uppfattning om vad en kommun, som har en begränsad summa pengar att röra sig med, ska göra. Ska kommunen höja de redan anställda kvinnornas löner eller anställa fler? Då kanske det blir fråga om obehörig personal som anställs för de pengarna. 85 Statsrådet (): Kvaliteten i den svenska skolan är avhängig vilken personalgrupp vi har. För den socialdemokratiska regeringen har det varit viktigt att ha så många lärare och så mycket annan personal som behövs i skolan för att garantera tryggheten, studieron och lärandet. Det är också därför vi har kunnat göra avsevärda satsningar på skolan genom att rikta pengar till den svenska skolan. Det handlar om 5 miljarder . Genom detta har vi kunnat bidra till att det har anställts fler människor i skolan fler lärare och andra specialister. Det är någonting som vi ska fortsätta med, för det är en grundförutsättning för att ge våra barn en bra utbildning. När det sedan handlar om nivåerna på lärarlönerna så är detta självfallet viktigt för att yrket i sig ska vara attraktivt. Just nu pågår en löneförhandling mellan arbetsmarknadens parter, det vill säga och lärarorganisationerna. Det vore mig främmande att som ansvarigt statsråd blanda mig i de fria förhandlingarna. Det tror jag inte skulle leda till något gott. 86 (): Nej, inte ens jag tänker blanda mig i de avtalsförhandlingarna. Men jag skulle vilja ställa en följdfråga. I kommun har det nämligen uppstått ett problem. höjer kraftigt lönerna både för lärare och för omsorgspersonal mer än vad avtalet kräver. De extra löneökningarna tar det extra utrymme som fanns i årets budget. Därför finns det inga pengar till att öka personalen i skolan, och därför får inte heller några Wärnerssonpengar. Däremot höjer ju kvaliteten, precis som skolministern och regeringen vill. Det blir kompetent personal. Kommunens extra löneökningar kostar , vilket nära nog är exakt vad de uteblivna Wärnerssonpengarna skulle ha uppgått till. Mina frågor är: Tycker skolministern att det är bra att höja lönerna, som kommun har gjort? Inser skolministern att sådana satsningar som Wärnerssonpengar och Hallengrenpengar faktiskt kan hjälpa till att hålla kvinnolönerna nere? 87 Statsrådet (): Det är för mig en gåta hur en tillförsel av resurser till den svenska skolan skulle kunna hålla tillbaka lönerna. Det är naturligtvis viktigt att vi satsar på den svenska skolan, och det vill vi socialdemokrater fortsätta att göra. När det handlar om kommun och att den inte, som säger, får ta del av de så kallade Wärnerssonpengarna så är det enda villkoret för att ta del av dessa pengar att man anställer fler lärare och andra specialister i skolan. Det är viktigt att vi gör det, för vi har haft ett 90-tal med ganska tuffa besparingar i skolan. På vissa områden har det också fått försämrade kunskapsresultat som följd. Därför är det, och kommer att vara, viktigt för den svenska socialdemokratiska regeringen att de här pengarna, de 5 miljarder som vi använder för att se till att det blir fler lärare och andra specialister i skolan, också används till det. Annars, det vill säga om man som i kommun med en borgerlig majoritet väljer att skära ned på antalet lärare och andra specialister i skolan, har man inte möjlighet att ta del av pengarna. 88 (): Jag har en fråga till statsrådet i hans egenskap av jämställdhetsminister. Vi vet alla att kvinnor och män inte har samma förutsättningar på arbetsmarknaden . Bevisen på detta är många. Bland annat tjänar kvinnor mindre, får sämre kompetensutveckling och återfinns i otryggare anställningar. En av orsakerna, och den största orsaken, till bristen på jämställdhet i arbetslivet är att kvinnor tar ett större ansvar för familj och hem än vad männen gör. Jag tror att om ansvaret delades mer lika så skulle förutsättningarna för ett jämställt arbetsliv också öka. En nyckelfråga här är förstås föräldraförsäkringen. Precis som det övriga svenska socialförsäkringssystemet borde föräldraförsäkringen mer knytas till individen. Det skulle inte bara stärka kvinnornas plats på arbetsmarknaden utan också ge männen ett tydligare ansvar som föräldrar. Jag anser att familjepolitiken i större utsträckning än måste anpassas till ett modernt arbetsliv och därmed även anamma en mer jämställd inriktning. undrar jag hur jämställdhetsministern ser på en mer delad föräldraförsäkring. 89 Statsrådet (): Jag sitter här bredvid socialministern.