prot · GS0995 · 2005-03-23 00:00:00 — Den statliga fastighetsskatten har ju ingenting med husen och service att göra. Vi föreslår att fastighetskatten slopas helt för småhus, bostadshyreshus, kommersiella lokaler, industrienheter och så vidare. Och så ges kommunerna en rätt att ta ut en fast avgift per småhus, per bostadslägenhet samt per kvadratmeter lokalyta för kommersiella lokaler och industrienheter. I det här paketet har vi också en reavinstskattehöjning, så att säga, vid försäljning av privatbostäder och bostadsrätter. Reavinstskatten höjs till den generella nivån på . Och vi behåller, möjligtvis förlänger, nuvarande uppskovsregel. Den här reformen skulle slutligen också kunna leda till att skulle kunna satsa mer tid och resurser på att beivra riktigt skattefusk i stället för att kontrollera fastighetstaxeringar. Dagens administration av fastighets- och förmögenhetsbeskattning uppgår till sammanlagt för , för skattemyndigheterna och . Administrationen av sambeskattning av förmögenhet och de med jämna mellanrum återkommande fastighetstaxeringarna och administrationen av begränsningsregeln och andra ytterligare ad hoc-regler för fastighetsskatt kräver mycket av resurser, och det skulle vi kunna ta bort. Vi tycker också att det är rimligt att förstärka den kommunala skattebasen med en sådan här reform. Det är också i kommunerna som husen står. Det är de som står för den kommunala servicen, och man skulle kunna göra den här fastighetsavgiften servicerelaterad. Då är det också en bättre transparens vad gäller den avgiften eller skatten. Det skulle också öka legitimiteten att ta ut någonting på fastigheter över huvud taget om det är någon form av garantibeskattning där man faktiskt får någonting i stället. Detta skulle då ske i samband med en skatteväxling då vi också tar in de statliga statsbidragen. Det finns mycket mer att säga om detta och det finns mycket att säga om förmögenhetsskatten som jag inte hinner säga här. Men man kan ändå lägga till att fastighetsbeskattningen tillsammans med förmögenhetsskatten är betydande. Inte av den totala tillgångsmassan vad gäller förmögenhetsskatten, som ligger på ca 5 miljarder, handlar just om egnahem. Fastighetsbeskattningen är inte rimlig. Den uppfattas inte som rimlig och legitim av människor som drabbas av den. Vi vill göra den legitim, och vi vill komma ifrån de gamla ideologiska skygglapparna, som majoriteten har just vad gäller egendomsbeskattning. 109 (): Boendet är en av grundstenarna i de flestas tillvaro. Få andra nyttigheter spelar så stor roll för den enskildes trygghet i tillvaron som just boendet. Förutsättningarna för att skapa ett boende som har en rimlig kostnad oavsett var man bor i landet är därför en viktig fråga. Fastighetsskatten och förmögenhetsskatten är i det här sammanhanget viktiga komponenter. Beräkningar visar att den genomsnittliga beskattningen på vårt boende är . Det är alltså en orimlig kostnadsbit. Målsättningen, eller ska vi säga tumregeln, för ett boende är att det ska kosta av familjeinkomsten. Det målet uppnås sällan . En annan målsättning är att det skapas neutralitet mellan olika boendeformer, och där spelar otvivelaktigt skattefrågan en framträdande roll. Fastighetsskatten är en skatt på en icke-monetär avkastning. Den är alltså inte kopplad till den enskildes bärkraft. När man har ett sådant system är det extra viktigt att skatten uppfattas som rimlig. Det finns avarter inom fastighetsbeskattningen , och en översyn är därför nödvändig. Gör vi en internationell jämförelse kan vi konstatera att beskattning av fastigheter inte är något ovanligt. Det är däremot nivåerna och bedömningsgrunderna för beskattning. vill lägga ett takvärde för tomten om vid sidan av en sänkning av uttagsprocenten. En grundlig översyn av fastighetstaxeringssystemet är också nödvändig. Det är inte rimligt att en försäljning av ett hus inom ett litet värdeområde driver upp taxeringsvärdena till extrema höjder så att människor inte kan bo kvar i området. Det är inte heller rimligt att lägger ut bedömningarna av taxeringarna på entreprenad då man saknar egen kompetens. Dagens system med genomsnittsvärden av referensförvärven leder till för höga taxeringsvärden. I stället bör marknadsvärdet beräknas utifrån ett medianvärde där extrema försäljningsvärden sållas bort. Det här behöver utredas vidare för att man snabbt ska få till stånd en förändring. Det finns extrema exempel där staten från ena dagen till den andra har förändrat markvärdet med 1 . Det säger sig självt att detta inte är rimligt. Förhållandet påverkar givetvis människor i området som via höjda skatter tvingas från sina hem. Detta är dagens . Ytterligare höjningar är alltså orimliga. Förmögenhetsskatten är ofta en väsentlig del av boendekostnaden. Den drabbar i mindre omfattning landets rika, i stället många vanliga villaägare som klassas som rika. Förmögenhetsskatten är dessutom en direkt skadlig skatt för svensk ekonomi och tillväxt. Vi kan konstatera att är ett av ett fåtal länder i som har förmögenhetsskatten kvar. Om vi ska få fart på tillväxten är ett slopande av förmögenhetsskatten såväl direkt som indirekt en drivkraft. Här har uppenbarligen uppstått dogmatiska låsningar hos regeringen och dess stödpartier. Jag tycker att vi såg ett tillnyktrande från Per sida tidigare i debatten här. Frågan är bara när regeringen ska inse behovet av en mer vitaliserad ekonomi i landet. Som tidigare nämnts har även landets mest framträdande ekonomer föreslagit ett slopande av förmögenhetsskatten, men regeringen biter sig fast i ett gammalt tänkande. är unikt, men låt det vara det på områden som utvecklar landet, inte på områden som avvecklar vår välfärd! Vi behöver alternativa boendeformer för att tillfredsställa olika gruppers krav. Det är viktigt att alternativen ges lika förutsättningar. Kooperativ hyresrätt är en ny boendeform som inte spelar på samma spelplan som andra alternativ . Här behövs en ändring. Dels behöver insatsen inflationsskyddas, dels behöver uppskovsrätten vidgas till att omfatta den boendeformen. Jag noterade att även uppmanar regeringen att genomföra den förändring som nu föreslår i sin motion. Jag är övertygad om att just kooperativ hyresrätt är en boendeform som uppfattas som positiv av fyrtiotalisterna som inte orkar bo kvar i sin villa som de givetvis har betalt på grund av den inflation som var . Man vill ha ett boende med en rimlig insats som värdesäkras som man kan leva upp de pengar man får över när man har sålt sitt gamla hus. Avslutningsvis, fru talman, är energifrågan något av en ödesfråga . Vi ska klara klimatmålet, vi ska klara energiförsörjningen och vi ska klara miljön i övrigt i samhället. Det kräver stimulans av de förnybara energikällorna. Vindkraften är en energikälla som byggs ut rejält i övriga men inte i . Samhällets stelbenta hantering av energikällan är en av orsakerna till det. Ett slopande av fastighetsskatt för vindkraft skulle bidra till att stimulera småskalig energiproduktion som vi så väl behöver. Jag ställer mig bakom samtliga reservationer från , men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 6 och 12. 110 (): Jag tänkte börja med att försöka ge lite svar på de frågor som jag har fått. Jag börjar med . Han konstaterade att det är bara, som han sade, socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister som vill ha förmögenhetsskatten kvar. Så länge vi är i majoritet är det väl kanske inte bara. Om vi får fortsätta kommer vi nog att försöka se till att vi har förmögenhetsskatten kvar även framöver. Men det är inte vi utan väljarna som bestämmer det. frågar vad vanliga människor ska spara in på. Man hjälper dem i alla fall inte om man sänker ersättningarna när de är sjuka eller arbetslösa. En stor del av det borgerliga sällskapet tycker att man ska göra den försämringen. Miljöinvesteringar ger högre skatt, nämnde också. Så är det. När värdet på fastigheten stiger ökar skatten. Jag tror ändå att det är andra drivkrafter som avgör om man byter uppvärmningssystem i villa, om man går från olja till pellets till exempel. Det är så pass lönsamt att jag tror att den värdestegring som det innebär inte är något som gör att man avstår från att göra det. Per hade inte någon direkt fråga som jag kan uppfatta. Men min fundering var om Per argumenterar på samma sätt i det borgerliga sällskapet som han gör här i kammaren för sin modell. Jag ställde frågan förra gången vi debatterade här. Det vore intressant att få veta om han har lyckats övertyga någon av kamraterna om förträffligheten i den modell som han förespråkar. konstaterade att det inte är ovanligt internationellt att man beskattar fastigheter. Så är det ju. Likaså där kan man fundera över hur lyckas i den borgerliga gruppen med sin argumentation. När det gäller frågan om fastighetsskatt är det otroligt spretigt. Ni har inte lyckats närma er varandra på något sätt annat än att ni i slutändan, åtminstone alla utom , konstaterar att den skatten ska bort. Där har väl lite jobb att göra, om det nu inte är så att också vill ta bort den helt och hållet. När det gäller vindkraften och beskattningen av den har kommittén föreslagit att man ska ta bort det. Där kan man hysa en förhoppning om att det kommer att bli som vill. När Riksgälden med förre moderatledaren i spetsen betalade ut 1 miljard för mycket till sina sparare var det inte, som man skulle kunna tro, ett nytt försök att genomföra ofinansierade skattesänkningar. Det var ett misstag kopplat till den mänskliga faktorn och datasystemet. I samband med den händelsen försökte man i ett radioprogram belysa hur mycket 1 miljard egentligen är. Det visade sig vara inte alltför enkelt. Programledaren började med att berätta hur det tar att räkna till 1 miljon. Det var ett stort antal timmar. Sedan fortsatte han med att säga att 1 miljard var 100 gånger så mycket, alltså 100 miljoner. Tjänstemannen från Riksgälden som också deltog i programmet fick då rycka in och tala om att det var värre än så. 1 miljard är nämligen 1 000 miljoner, och det tar det väldigt att räkna till. I min hemkommun med ca 10 500 invånare har vi en årsbudget på lite drygt 400 miljoner. Vi brukar räkna med att om statsbidraget till alla kommuner ökar med totalt 1 miljard betyder det lite drygt 1 miljon till . 1 miljon motsvarar en tioöring på kommunalskatten. Ni kan säkerligen allihopa räkna ut på ett ungefär vad det skulle motsvara i era hemorter. beräknas fastighetsskatten ge en inkomst på ca 25 miljarder. Om man lägger till de ca 5 miljarder ytterligare som skatten på förmögenheter inbringar är det stora summor och mycket välfärd som vi behandlar här . Det motsvarar kostnaden för barnbidragen till alla barn och ungdomar. Det skulle dessutom bli pengar kvar till ca 15 000 anställda i skolan och vården, eller om man fördelade pengarna på alla kommuner 30 miljoner till , motsvarande lönen till ca 90 anställda i skolan och äldreomsorgen. För kommun skulle det krävas en skattehöjning med om motsvarande summa pengar skulle tas in via kommunalskatten. Varför använder jag då så mycket tid för att gå igenom det här? Betänkandet handlar väl om allmänna motioner om fastighets- och förmögenhetsskatt? Det är naturligtvis sant, men i stort sett alla skatter har som huvudsyfte att bekosta den välfärd som svenska folket tycker att vi ska betala via skattsedeln. I det perspektivet är det nyttigt att fundera lite kring de summor vi här diskuterar och vilken betydelse de har för vårt gemensamma folkhem. Det gäller inte minst för dem som liksom borgerligheten har ambitionen att sänka eller helt ta bort de här skatterna. De har naturligtvis en grannlaga uppgift när det gäller att redovisa hur det är tänkt att finansieras eller vilka indragningar de tänker göra. har vi genom medierna fått veta att huspriserna runtom i landet fortsätter att öka. har taxeringsvärdena på fastigheter i snitt ökat . Det är inte i första hand stockholmarna som har fått se sina fastigheter öka mest i värde. De ligger den här gången i nivå med på . är det i stället Väst- och som ligger i topp med höjningar på . Det finns naturligtvis anledning att allvarligt begrunda vilka konsekvenser det här får för enskilda fastighetsägare, men kan vi ändå konstatera att de beslut vi tidigare fattat kommer att påtagligt lindra verkningarna. Tack var till exempel dämpningsregeln fördelas höjningarna . Det innebär att värdestegringen inte ger full effekt på skatten före nästa taxering. Begränsningsreglerna för både fastighetsskatten och förmögenhetsskatten gör dessutom att de hushåll som har låga och normala inkomst- och förmögenhetsförhållanden och där taxeringsvärdet inte överstiger 3 miljoner knappast alls berörs av höjningarna. Det finns anledning att påminna om alla insatser som gjorts för att motverka effekterna av den snabba värdeökningen på fastigheter och för att boendekostnaderna ändå ska vara möjliga att hantera. I det sammanhanget förtjänar det också att nämnas det i grunden positiva i att något man äger och förfogar över stiger i värde. Det finns många delar av landet där man inte önskar sig något högre än att ens hus ska öka i värde eller till och med i värsta fall bara vara möjligt att sälja. På det här området, liksom inom nästan alla politikområden, hörs ofta klagorop från den borgerliga oppositionen om att inget görs. Här kommer därför en kort sammanställning. Vi har klarat av att föra en politik som inneburit ett lågt ränteläge. Jag tror att det viktigaste för dem som har köpt eller står i begrepp att köpa hus är att man har låg ränta. Om man lånar 1 miljon, vilket inte alls är ovanligt om man ska köpa hus, är varje procent värd otroligt mycket; på 1 miljon är 10 000. Det vore inte konstigt om räntan gick upp ett par . Var och en inser vad det skulle betyda. Vi har via inkomstskattesänkningar bidragit till att ge människor höjda reallöner. Det påverkar också möjligheten att betala. Vi har infört begränsningsregler som ger ett skydd för att låginkomsttagare inte ska drabbas av ett alltför högt skatteuttag. Vi har sänkt förmögenhetsskatten för makar. Arvs- och gåvoskattens borttagande ger en ökad möjlighet att bo kvar i samma bostad när en make gått bort. En dämpningsregel som sprider ut skatteeffekten av värdestegringar ökar förutsägbarheten. Vi har, sist men inte minst, sänkt procentsatsen från till . Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt att fastighetsskatten utgör en del av kapitalinkomstbeskattningen, att det bör finnas en likformighet och enhetlighet mellan beskattningen av en fastighet och beskattningen av avkastningen av övriga kapitaltillgångar samt att ränteutgifter, även sådana som berör bostadslån, bör förbli avdragsgilla. För att inte effekterna av värdestegringar ska bli för stora i skattehänseende bör det även i fortsättningen finnas dämpnings- och begränsningsregler. Utskottet anser också att regeringen fortlöpande bör övervaka att fastighetsskatteuttaget ligger på en rimlig nivå. bereds i de förslag som lagts fram i huvudbetänkande. Ett ställningstagande från till förändringsförslag som gäller områden som kommittén behandlat anser utskottet inte bör ske innan regeringen redovisat sitt ställningstagande. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 111 () replik: Vi har talat mycket om fastighetstaxeringen och fastighetsskatten. Som det har sagts i debatten är nya taxeringsvärden på gång. Man talar om att det kan röra sig om i snitt över riket i sin helhet. Som jag sade i mitt inledningsanförande är det många människor i som bävar inför de nya taxeringsvärdena och beskedet om dem. Det har också sagts i debatten att höjningen i tillväxtområden och i kustregioner kan bli , kanske ändå mer. Om man omsätter det i årskostnad för dem som bor i dessa hus blir det naturligtvis åtskilliga tusenlappar. Det slår blint. Det drabbar pensionärer. Det drabbar barnfamiljer. Det drabbar dem som har de minsta ekonomiska marginalerna att klara sitt dagliga uppehälle. Det saknar, kanske framför allt, relation till den enskildes betalningsförmåga. Människor här i landet har drivits från sina hem . Det har inte upphört, , utan det pågår fortfarande. Jag ställer min fråga till som representant för dem som vill behålla fastighetsskatten. Han har gjort väldigt tydligt under debatten att det är det som gäller för framtiden också. Jag tänker på en familj i som jag känner till lite. Den består av en mor, en far och två minderåriga barn. Vad ska den familjen med en bostad i , som redan värmer huset med pellets, ta sig till? 112 () replik: Jag tror att förstår att det inte är så himla enkelt att ge ett enkelt svar på den frågan eftersom jag inte känner till omständigheterna för familjen över huvud taget, mer än att de eldar med pellets. Jag vill ändå påstå att de beslut vi har fattat när det gäller begränsningar innebär fördelar för många av de människor som har låga löner och inte har taxeringsvärden som är väldigt höga. Om man har taxeringsvärden över 3 miljoner uppstår problemet att man trots låga löner kan få betala ganska höga skatter. Då återkommer man till att det trots allt är ett värde i fastigheten, vilket inte på något sätt får förringas. Jag sade tidigare i mitt anförande att det finns väldigt många människor i som inget hellre vill än äga fastigheter som har taxeringsvärden av den arten. 113 () replik: Jag tycker att är något nedlåtande i förhållande till det exempel jag drog. Det är faktiskt en familj som existerar i verkligheten. Vad jag försökte relatera var att den familjen har det ganska tufft ekonomiskt. Man har normalinkomster och man bävar inför det här beskedet. Jag tycker att det var ganska nedlåtande av . Min fortsatta fråga till dig, , blir: Vad är det för välfärd i att tvinga familjen i , till exempel, att lämna sitt hem? Du har talat mycket om välfärd i ditt inledningsanförande. Du hänvisade också en hel del till de åtgärder som har vidtagits för att lindra effekterna. Det har vidtagits en del åtgärder, men effekterna finns kvar. De är oerhört påtagliga för många människor, trots de åtgärder som har vidtagits. Min fråga blir kort och gott: Är det trots allt inte dags, , att i varje fall starta processen för att ta bort den här skatten? 114 () replik: Jag försökte inte på något vis vara nedlåtande mot den här familjen. Jag är säker på att de existerar. Om säger det, är det naturligtvis så. Jag skulle också vilja fundera lite kring vad som skulle hända med den här familjen om någon i familjen blev sjuk eller arbetslös. Vilka förutsättningar skulle man då ha att klara av att bo där, framför allt med de förslag som parti står bakom när det gäller ersättningar? Jag tycker att jag var ganska klar i mitt anförande när det gäller att man från regeringens sida måste vara observant på de effekter som blir när värdestegringarna blir väldigt höga. Mer generell än så tycker jag inte att man kan vara. 115 PER () replik: Jag inleder med att yrka bifall till reservation 3. Alla känner ju av att Socialdemokraterna med stödpartier driver skattetrycket uppåt. Den borgerliga alliansen driver den nedåt. Vi försöker lyfta fram de skatterättsliga principer som ändå finns i vårt land och i andra länder och som, om de följs, på något sätt ska säkra att skatteuttag sker på ett etiskt, moraliskt och legitimt sätt. När det då gäller fastighetsskatten skulle vi kunna ta upp två principer. Å ena sidan har vi skatt efter bärkraft. Den har ju efterlevts hjälpligt när nu de borgerliga partierna har tryckt på i utredningar och riksdagsarbete om att människor drivs från hus och hem på grund av den samlade fastighetsbeskattningen. Skatt efter bärkraft finns alltså fortfarande, nu när de värsta avarterna är åtgärdade. Å andra sidan har vi likviditetsprincipen, och här kommer min fråga till , en principiell fråga. Likviditetsprincipen betyder att man ska beskattas först när man har pengarna i handen. Tycker du eller jag kanske ska ställa frågan via fru talmannen: , fru talman, att en skatt på en fiktiv intäkt, på en icke monetär inkomst, är i enlighet med likviditetsprincipen och även med principen om skatt efter bärkraft? 116 () replik: Jag tar inte alls illa upp om jag får frågan direkt ställd, så det är helt okej. Jag tycker att skatten och den utformning den har i allmänhet fungerar ganska väl. Sedan finns det bekymmer när värdet på fastigheter stiger väldigt kraftigt inom vissa områden. Vi försöker komma till rätta med det. Det är naturligtvis väldigt enkelt att säga att vi tar bort alltihop, men vi anser att de pengar vi får in, motsvarande ungefär 25 miljarder , är pengar vi behöver för den välfärd som vi ändå tycker att man behöver ha. Därför kommer vi att fortsätta försöka hitta system som gör att detta inte orättfärdigt drabbar människor som inte har förmåga att betala. 117 PER () replik: kom du in på att det skulle vara rättfärdigt, men i början sade du att du tycker att skatten fungerar väl. Jag frågade inte om funktionen eller funktionaliteten, att kan driva in skatterna och att människor till nöds kan betala. Det är klart; till slut tvingas man ju realisera den här fiktiva intäkten så att man får pengarna i handen, det vill säga sälja kåken. Till dess har det uppenbarligen fungerat, om man inte har gjort som den tidigare finansministern sade att man skulle, nämligen belåna sina fastigheter för att betala fastighetsskatten. Det kan ju uppfattas som ganska cyniskt, eller det till och med är cyniskt. Du pratade alltså mer om funktionalitet än gav ett principiellt svar på om du tycker att det är bra och riktigt att beskatta fiktiva intäkter. Någon sade att om man har en fiktiv intäkt och ska ha en skatt på den kan ju också skatten vara fiktiv. En fiktiv, icke monetär skatt på icke monetära intäkter är inte bara en parallellitet; jag tycker faktiskt att det låter rättfärdigt. Det låter riktigt. Du har också här talat dig varm, tillsammans med en partikamrat tidigare, för förmögenhetsskatten. Jag vet inte om verkligen tror på det, men det finns väl en och annan som tror att förmögenhetsskatten är en skatt som i huvudsak är vertikalt rättvis och fördelande. Men den är ju horisontellt orättfärdig, så att säga. Den är inte likformig. Det är en rad olika tillgångar som inte beskattas alls gods, skogsfastigheter, onoterade aktier med mera och som man alltså kan köpa för att kanske delvis komma undan skatt. Det är denna olikformighet, som också gör att pengar allokeras på fel ställen, som vi reagerar på. 118 () replik: Jag tycker att det är bra att Per reagerar på olikformigheten i förmögenhetsskatten och kanske vill göra något åt den. måste man ändå konstatera att ingen människa betalar förmögenhetsskatt om man inte har ett värde som överstiger 1 ½ miljon som enskild person eller 3 miljoner som makar efter den senaste höjningen. På det viset måste man ändå säga att detta är en skatt som träffar den del av befolkningen som har värden som är större än så. Jag måste nog vidhålla att det är rättvist ur fördelningssynpunkt att träffa på det viset. 119 () replik: tyckte att han hade varit mycket klar i sitt anförande. Det vill jag gärna instämma i. Det var extremt klarspråk. Jag ställde en enda fråga, och jag förväntar mig att skatteutskottets ordförande kommer att svara på den: När nu boendebeskattningen ska höjas genom höjda taxeringar, vad ska vanliga människor då spara på? Det var den fråga jag ställde. fick vi i inledningen höra vad vi inte ska spara på. Jag fick ett inte-svar: Vi ska inte spara som vill. Men jag har en helt annan fråga, nämligen vad vanliga människor ska spara på. Det är min fråga, inte vad staten inte ska spara på. Det har jag inte frågat. Jag har frågat vad vanliga människor ska spara på. Jag ställde frågan också till : Vad ska vanliga människor spara på? hade en intressant och belysande genomgång av hur mycket är. är 6 000 gånger så mycket! Det är otroliga summor. är det inte fråga om sparande i staten, utan detta är en utgift som vanliga människor ska betala vanliga människor som och jag som bor på något sätt. Det är vi som ska betala detta. Vad ska vi spara in på?