prot · GS09126 · 2005-05-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet den 27 maj26 juni. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden och inkommit. 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2004/05:SfU15 betänkanden /05:FiU26 och FiU32 betänkande 2004/05:JuU30 betänkanden /05:SoU19SoU21 betänkande 2004/05:AU9 betänkande 2004/05:BoU10 5 § Genomförande av EG-direktiv rörande el- och gasmarknaderna, m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU14 Genomförande av EG-direktiv rörande el- och gasmarknaderna, m.m. (prop. 2004/05:62). 1 (): Vi behandlar genomförandet av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas med mera. Med mera innebär att regeringen redogör för den förestående stängningen av . Enligt elmarknadsdirektivet ska elleverantören lämna uppgift om varje enskild energikällas andel av den genomsnittliga sammansättningen av energikällor som använts för att framställa den el som leverantören sålde under närmast föregående kalenderår och uppgift om den inverkan på miljön i form av koldioxid och radioaktivitet som den framställda elen har orsakat. Denna information får lämnas genom hänvisning till befintliga referenskällor, till exempel webbplatser. Regeringen har föreslagit att dessa uppgifter ska anges på fakturor och i reklam, vilket innebär en skärpning. Enligt direktivet ska även varje energikällas andel av den genomsnittliga bränslesammansättningen som företaget använt anges på faktura och i reklam som riktar sig till slutförbrukare. Direktivet bygger på att elmarknaden i övriga inte ser ut som den nordiska elmarknaden där det kan vara svårt att hålla kontroll på vilka energikällor som används för att framställa elen till en enskild konsument. Därför är det anmärkningsvärt att regeringen inte har föreslagit någon modell för hur beräkningen av ursprungsmärkningen ska göras. Vi vill därför att regeringen återkommer med ett sådant förslag. Enligt vår mening bör man endast behöva informera kunderna om den genomsnittliga sammansättningen av energikällor som används för att framställa den sålda elen. Tyvärr tillstyrker inte utskottsmajoriteten det förslaget. Det är oroande att den koncentration som görs på koldioxidutsläppen och kärnkraftens farlighet kanske innebär att andra farliga miljökonsekvenser av elproduktion förbises. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning för klargöra samtliga allvarliga former av miljöpåverkan av elproduktion. Inte heller det tillstyrks av utskottet. Vi tycker att det är tillfredsställande att regeringen föreslår att naturgaslagen även ska omfatta LNG, biogas och gas från biomassa. Det borde underlätta en ökad användning av biogas och undanröja konstlade motsättningar mellan gas från olika källor. Överföringen av naturgas till en konsument får avbrytas på grund av konsumentens försummelse endast om försummelsen utgör ett väsentligt avtalsbrott. I detta avseende är det förslag regeringen lägger fram kongruent med vad som gäller för elkonsumenter. Det har ibland ifrågasatts om skyddet är tillräckligt. Bland annat föreslog i en rapport till regeringen att skulle få i uppdrag att utreda behovet av en särskild prövningsenhet för avstängningsärenden. Syftet skulle vara att förhindra att avstängning sker på felaktig grund och därmed förhindra socialt lidande och betydande ekonomiska konsekvenser för konsumenter. I rapporten görs en jämförelse med vräkning av hyresgäster där frågan beslutas av kronofogdemyndigheten. På en fråga till ansvarigt statsråd har jag fått svaret att ett flertal statliga utredningar har behandlat frågan om stärkt konsumentskydd på framför allt el- men även gasområdet och att remissbehandling pågår i . Jag hoppas därför att regeringen snart återkommer i den frågan. Regeringen har föreslagit att ett antal undantag från lagen ska medges vid större infrastrukturprojekt som till exempel nybyggnad av gasledning och kapacitetsökningar. Undantag från i stort sett samtliga regler i naturgaslagen föreslås vid större infrastrukturprojekt. Undantagen gäller allt från priser till övervakning. ser ett utrymme för ökad användning av naturgas. Däremot är det enligt vår mening fel att genom undantag från gällande lagstiftning favorisera någon form av energibyggnationer. Såväl naturskydd, planlagstiftning, konkurrenslagstiftning som andra lagar måste vara utformade så att de underlättar utbyggnad av olika energislag och så att långsiktiga regler skapas på marknaden. Med vår politik ställs krav på säkerhet och miljö, men produktionsformerna ges långsiktiga och stabila institutionella spelregler. Inom de ramarna blir det varje producents beslut att bygga och driva en elproduktionsanläggning utifrån de ekonomiska förutsättningar som en allt öppnare EU-marknad ger. På så sätt ökar mångfalden och sårbarheten kommer att minska. När nu regeringen i den här propositionen har valt att behandla fjärrvärmemarknaden vad gäller åtskillnad mellan fjärrvärme och elproduktion borde man ha tagit tillfället i akt att föreslå andra viktiga förbättringar inom fjärrvärmesektorn. I betänkande 2002/03:NU11 fanns en reservation om konkurrensen på fjärrvärmemarknaden. De förslag som återfanns där var bland annat skärpt pristillsyn, utökade möjligheter för tredjepartstillträde, inrättande av instans för hantering av klagomål på priser och leveransvillkor och bättre möjligheter att utnyttja spillvärme. Inte något av dessa förslag har blivit verklighet. Vi menar att regeringen borde ha återkommit med förslag i enlighet med vad vi och övriga borgerliga partier har föreslagit för att förbättra konkurrensen på fjärrvärmemarknaden. Slutligen vill jag säga några ord om den del i betänkandet som behandlar sådant som vi inte ska fatta beslut om, beslutet är nämligen redan fattat av regeringen. Det gäller givetvis stängningen av . Jag väljer att upprepa vad sade inför stängningen av . Med den avreglering av elmarknaden som gjorts har vi fått möjligheten och förutsättningarna för att lägga ansvaret för utveckling, förnyelse och omställning av den svenska elproduktionsapparaten där det ansvaret rätteligen hör hemma, nämligen i kraftbranschen. skulle aldrig komma på idén att tala om vilken typ av papper man ska producera i Hallsta pappersbruk eller att tala om för när det är dags att utveckla en ny bilmodell. Men regeringen vill att ska göra detta genom att tala om hur elproduktionen ska gå till i en enskild fabrik och när den ska avbrytas, i det här fallet i elfabriken i . Vi moderater menar att det är dags att anpassa energipolitiken efter de förhållanden som faktiskt råder på elmarknaden och på energimarknaden. Då är det statens roll att ge stabila förutsättningar för kraftindustrins investeringar och att ange spelreglerna, inte minst de spelregler som sammanhänger med miljö, säkerhet och beredskap. Därför anser vi att bland annat följande förändringar av energipolitiken är angelägna: För det första: Vi anser att man bör avveckla de subventioner som går till redan etablerad energiteknik. Statens uppgift bör vara att stödja grundläggande forskning, utveckling och tillämpning, inte av redan etablerad teknik utan av ny energiteknik. För det andra: Släpp all forskning fri! Vi vill slopa § 6 i kärntekniklagen, det vill säga det så kallade tankeförbudet, som lägger en hämsko på kärnteknologisk forskning i vårt land. För det tredje vill vi också avskaffa kärntekniklagens förbud mot att ge tillstånd till uppförande av nya kärnkraftsreaktorer i . Även om det inte är aktuellt anser vi att lagstiftningen bör öppna möjligheten att bygga nya kärnkraftsreaktorer i om de uppfyller de högt ställda säkerhetskrav som staten ställer. Vi vill också avveckla de produktionsskatter som fortfarande snedvrider konkurrensen mellan olika energislag. Vi bör i produktionsledet bara ta ut sådana skatter som motiveras av miljöhänsyn, det vill säga miljöstyrande, utsläppsrelaterade skatter och avgifter. Även naturgasen måste, precis som varje annat energislag, värderas på sina egna meriter. Per sade detsamma , och jag upprepar det igen. Det är inte många dagar kvar innan stängs. Jag hoppas att det därefter går att slänga prestigen åt sidan och börja utforma en energipolitik som gör att kan bli ett land där våra basindustrier törs växa och fortsätta ge landet välstånd. Jag yrkar därmed bistånd till reservation 5. Jag står givetvis bakom alla moderata reservationer, men för tids vinnande yrkar jag alltså bifall till reservation 5. 2 (): Det var många kloka ord från denna talarstol i denna tidiga stund! Jag kan ställa mig bakom i stort sett allt som har talat om. Låt mig bara göra tre stycken kommentarer till det här betänkandet. Vad gäller elens ursprung tittar vi på vilka energikällor som har använts och vilka utsläpp som man då genererat, till exempel koldioxid och kärnavfall. Men varför är det bara de som ska mätas och som det ska talas om hur det ser ut för? Varför mäter vi inte kväveoxid, svavel, kolväten, tungmetaller eller partiklar? Det skulle ge en helt annan, komplett bild av hur elen produceras och vad den egentligen genererar för miljöförstöring. Vad gäller leveranssäkerhet minns vi alla stormen eller möjligtvis orkanen som drog fram över landet. Den satte faktiskt delar av ur spel, som rena krigszoner. Det blev naturligtvis stora ekonomiska förluster men också ett väldigt stort mänskligt lidande. Detta är inte acceptabelt i . Mycket tidigare måste ersättning utgå. Vi måste ha en skadeståndsplikt som måste utökas mot elleverantörerna. Vad gäller nätnyttomodellen, som kommer in i den här frågeställningen, är det väl inte helt säkert att den faktiskt ger det mest optimala resultatet vad gäller leveranssäkerhet i våra nät. Möjligtvis skulle man ha avvaktat med att införa nätnyttomodellen fullt ut, eftersom vi faktiskt inte vet riktigt hur det slår . Det finns en stor osäkerhet, och det kommer mycket klagomål från deltagarna i den här processen. Vi borde ha avvaktat med detta en del. Elens ursprung och leveranssäkerhet är två av de saker som vi i , oftast tillsammans med våra borgerliga kolleger, har reserverat oss mot i det här betänkandet. Men det allra viktigaste i detta tycker jag ändå rör kärnkraften. Stängningsbeslutet är ju inte föranlett av bristande lönsamhet, dålig säkerhet eller överkapacitet. ledning och ägare vill inget hellre än att driva verket vidare. Säkerhetsmyndigheterna, SKI och SSI, har inga invändningar emot fortsatt drift, och är i stort behov av den el som produceras i . Nej, det är den socialdemokratiska regeringen som har beordrat en stängning av rent politiska skäl. Samma sak som hände , då stängdes, händer nu igen , . Stängningen är dålig för miljön. De som argumenterat för stängning hävdar ofta att måste stängas för att ge plats för förnybara alternativ. Så blev det inte när stängdes, och inget tyder på att det blir så nu heller. från ersätts till största delen med import. Man kunde tydligt se att kraftbalans också försämrades efter stängningen. En stor del av den el som importeras till kommer från smutsiga kolkraftverk i , och . som vi befinner oss i ett läge där det är bråttom med åtgärder mot växthuseffekten väljer regeringen alltså att stänga ett kraftverk utan koldioxidutsläpp och låta det ersättas av kolkraftverk som smutsar ned miljön och gör människor sjuka. Kolkraftverk ger störst bidrag till växthuseffekten av alla kraftslag. När stängs beräknas utsläppen av fossil koldioxid öka med fyrasex miljarder ton. Att utsläppen till största delen ökar i våra grannländer och inte i saknar ju betydelse eftersom växthuseffekten är global och oberoende av var i världen utsläppen sker. Även utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider, partiklar med mera från kolkraftverken i våra grannländer drabbar . Som ni vet utförde på uppdrag av i län en studie för att undersöka hur mycket luftmiljön i påverkas om kraften i en av kärnkraftsreaktorer ersätts med importerad fossilbaserad el från . Rapporten visar bland annat att utsläppen av kväveoxider skulle öka med och av svaveloxider med . Det här är så tydliga siffror att det borde avskräcka vilken regering som helst. Kvävenedfallet skulle öka med och svavelnedfallet med bara i . I , som ligger nära kolkraftverken i , kommer halterna att öka ännu mer. Denna rapport är en av många som varnar för de stora negativa konsekvenser som kommer att uppstå vid en stängning av andra reaktor. händer detta i alla fall. Även halterna av partiklar kommer att öka. uppskattar att partiklar leder till ca 5 000 förtida dödsfall i 5 000 förtida dödsfall . Lägg härtill planerna på ett nytt, stort gaseldat kraftverk i som ska ersätta en del av bortfallet när nu stängs helt, så får vi en alarmerande bild av ett mycket smutsigare . Stängningen är dyr, fru talman. Stängningen av beräknas kosta statskassan mellan 17 och 20 miljarder, och allt tyder på att kostnaden för stängningen av kommer att ha en kostnad i stort sett i samma härad. Utöver den här rent statsfinansiella kostnaden får vi givetvis en samhällsekonomisk kostnad genom en omotiverad stängning av en väl fungerande och lönsam elproduktionsanläggning. Den samhällsekonomiska kostnaden är väldigt svår att beräkna, men mycket tyder på att den blir mycket omfattande. Energipolitiken är en vital del av den svenska industripolitiken. Det går inte att låta energipolitiken leva sitt eget liv i och låtsas som om den inte påverkar industrin. Stora delar av den svenska industrin är direkt beroende av god tillgång på el och ett bra elpris. minskade antalet jobb inom tillverkningsindustrin i med ungefär 180 000 arbeten. har 3 000 industrijobb lämnat , trots att industrikonjunkturen varit på uppåtgående. Enligt en aktuell kartläggning riskerar 48 av våra 165 största fabriker att läggas ned . Det finns en risk att kommer att ha en svag industriell bas. Stängningen av riskerar att leda till högre elpriser, och bidrar därmed till ett osäkert investeringsklimat för den svenska industrin. Den svenska industrin tycks helt ha förlorat förtroendet för regeringens energipolitik. En grupp industriföretag med bland annat , Holmen, , , med flera har inlett ett samarbete för att bilda ett bolag för att säkra elförsörjningen till den svenska industrin. Långtgående idéer finns om att importera el på egen hand och bygga en egen kabel under . Fru talman, så långt har det gått. Industrin och näringslivet måste alltså själva se till att trygga sitt elbehov. Värt att notera är att inte ens de villkor för stängningen som regeringen själv säger sig stå bakom är uppfyllda. Villkoren är att stängningen inte får medföra negativa effekter för elpriset, försämrad tillgång på el för industrin, försämrad effektbalans eller negativa effekter på miljön eller klimatet. Det finns även de som menar att regeringen bryter mot genom att inte göra en konsekvensanalys innan de stänger . Regeringen går också på tvärs med opinionen. av svenska folket motsätter sig en politisk avveckling av kärnkraften, och ungefär samma åsiktsfördelning finns bland Socialdemokraternas egna väljare. Från olika delar av arbetarrörelsen börjar det nu höras mer och mer högljudda protester mot avvecklingspolitiken. Facken som organiserar industriarbetare och socialdemokratiska kommunalpolitiker i kommuner med stor del industri inser att jobben är i fara och protesterar. Regeringen lyssnar dock hellre på stödpartierna. De två stödpartierna är de enda som har en betydande opinion för avveckling bland sina väljare. har konsekvent motsatt sig stängningen av båda reaktorer och kräver nu att de återstartas. Vi var mot införandet av den avvecklingslag som har gjort det möjligt för regeringen att utan rimliga skäl beordra stängning, och vill vi riva upp den lagen. Vi vill också ta bort den så kallade tankeförbudsparagrafen som förbjuder planering för att bygga nya kärnkraftverk i . Låt inte den svenska industrin och välfärden betala priset för Socialdemokraternas desperata fastklamrande vid makten. Jag yrkar bifall till reservation 29, som alltså handlar om kärnkraften. 3 (): Med hjälp av EU får vi nu nya riktlinjer för gas- och elmarknaden inom unionen. Det är mestadels bra. Vi behöver gemensamma synsätt på energiområdet eftersom vi har en gemensam marknad. Vi kunde dock ha fått lite tydligare skrivningar på en rad punkter i det svenska förslaget. Regeringen kunde ha gjort bättre, och det är anledningen till att vi i detta betänkande har åtskilliga reservationer i sakfrågor. Jag tänkte dock inte fästa så stor uppmärksamhet vid dem; det är fråga om ett flertal. I stället tänkte jag tala om att vi behöver gemensamma tag på Europanivå. Då är det tråkigt att regeringen med samarbetspartier inte vill betrakta vårt lands elproduktion ur ett europeiskt perspektiv. Därför vill jag i den här debatten, precis som de två föregående talarna, fokusera på den fråga som just nu är högaktuell, nämligen avstängningen av . Jag har skrivit ett alldeles nytt anförande, trots att jag mycket väl kunde ha återanvänt något gammalt anförande. , generaldirektör, som tydligen har lite tid över för extraknäck de verkar ha det, generaldirektörerna förhandlar , just , om ersättning till ägarna och när B 2 ska stängas av . Det verkar kärva i förhandlingarna. och regeringen vill få det att framstå som om stängningen av B 2 inte kostar någonting. Detta är ett hyckleri utan like. I vårpropositionen kan man på s. 63 läsa hur regeringen bedömer kostnaden för avstängningen. Ja, det står inte mycket, men man kan se att det inte finns några pengar avsatta, utan det ska man återkomma till när notan är känd. Så hanteras skattebetalarnas pengar man vill mörka kostnaden. Och sedan avslutar man med att säga: Regeringen har för avsikt att senare återkomma med förslag om lämplig anslagsbeteckning. Det tycks vara den viktiga frågan. Inte ett uns av konsekvensbeskrivning finns någonstans. Det är inte sant vad energiminister påstått, nämligen att de villkor som 1997 ställde upp för en stängning av B 2 är uppfyllda. Konsultrapporter har visat att kompensation i form av sparande eller tillförsel inte fullt ut kommit till stånd. Detta var också regeringens egen bedömning 2003 både när det gällde effektbalansen och påverkan på miljön och klimatet. När regeringen beslutade om stängningen kvarstod effektproblematiken och någon miljöprövning för att stänga var det då inte tal om. I dagens betänkande står det att man inte behöver göra en miljökonsekvensbeskrivning för att stänga av den eftersom inte kräver det. Vad är det för nonsens? Det viktigaste man kan pröva i fråga om B 2-stängningen är just miljö- och klimatfrågan samt konkurrenskraften för svensk industri. Och beträffande effektfrågan undrar jag: Hur blir det en kall vinter? Att inte belysa dessa frågor är att inte ta ansvar för framtiden. Det är ett svek mot svenska folket och mot miljön att Socialdemokraterna, ändå driver igenom detta. Var finns konsekvensbeskrivningarna, ? Jag kan, fru talman, måla upp en del av konsekvenserna här, och det tänker jag också göra. Trots att 2:s produktion på inte motsvarar mer än en dryg procent av elproduktionen i är stängningen förenad med mycket stora kostnader, minskad konkurrenskraft och ökade risker för effektbrist i . När regeringen stänger , vilken enligt kan fungera , är det naturligtvis en gigantisk kapitalförstöring. Men stängningen går också ut över konkurrenskraften för industrin i och i . Bortfallet av elenergi kommer i det korta perspektivet att höja elpriset med , vilket motsvarar i ökade kostnader för hushållen och industrin i . Bortfallet kommer i det korta perspektivet dessutom att kompenseras genom import av el från framför allt äldre och mycket smutsiga kolkraftverk. De måste då köpa utsläppsrätter för CO2, inom ramen för det europeiska systemet med utsläppsrätter, för att kunna öka sin produktion. Det driver naturligtvis upp priset på rätterna, vilket går ut över industrin som får än dyrare produktionskostnader. Detta påverkar inte konkurrenssituationen inom men väl mellan elintensiva industrier och övriga världens, där man inte infört motsvarande system. I och med utsläppsrätterna ökar inte de totala utsläppen i genom att B 2 stängs, förutsatt att kontrollen är effektiv. Däremot slås industrin ut, vilket är ett allt större bekymmer i arbetslöshetstider som dessa. Detta har åtminstone de drygt 60 s-märkta kommunalråden, som protesterar mot nedläggningen, insett. Det verkar bara vara regeringen med samarbetspartier som inte inser det allvarliga läget. De sätter sin tilltro till egna prognoser för utbyggnaden av förnybar energi, då främst vindkraft. Låt oss titta på detta. I dagens betänkande säger majoritetspartierna att redan på kort sikt tillkommer vindkraft som en förnybar energikälla med betydande potential. B 2 ska alltså ersättas med vindkraft. Jag gillar vindkraft, men jag får inte den här ekvationen att gå ihop. Om vi med hjälp av de senaste och effektivaste enheterna på byggde havsbaserade vindkraftsparker skulle det krävas 120 stycken för att nå upp till . Men eftersom det inte alltid blåser är utnyttjandegraden i bästa fall . Det skulle alltså krävas 240 sådana gigantiska snurror för att kompensera bortfallet av B 2. Investeringskostnaden för dem är per installerad kilowatt. Det skulle bli 15 miljarder. Och ändå löser man inte effektproblemet eftersom vindkraften kan komma att stå still när vi har effekttoppar i . Effektsituationen i har varit ansträngd och kan kalla vinterdagar framtvinga så kallad roterande bortkoppling. Det innebär att effektbalansen i av tekniska skäl försämras med hela när inmatningen från med drygt faller bort och effekt måste till från norr och från väster. Vindkraften har naturligtvis sin roll och ökar i andel. Den blir ett komplement, men den kan inte ersätta kärnkraften, som ju står för nästan hälften av vår elproduktion. Kommunalrådet i , s-märkt, har tillsammans med 300 andra skåningar från trakten av begärt inhibition av regeringens beslut, bland annat på grund av bristen på miljökonsekvensutredning. Om Regeringsrätten skulle bifalla deras begäran fortsätter driften tills vidare. Vi väntar på besked. Det troliga är trots allt att kontroversiella saga är all. De direkta kostnaderna för stängningen av B 1 var , varav 2,7 miljarder betalades i ersättning till helstatliga för att man gav upp av ägandet i . Det blev huvudsakliga kompensation när B1 stängdes och B 2 överfördes till Ringhalsbolaget. Enligt det första avtalet kommer ägarandel att öka till när B 2 stängs. Dessutom ska, liksom för B 1, bägge bolagen kompenseras för avställningsdriften, som för B 1 gällde till 2025 och för B 2 till 2017. Kostnaderna förhandlar man om, men de uppgår i början till . Allt detta är ändå småpotatis jämfört med de väldiga kostnaderna för samhället att långt stänga av fungerande koldioxidutsläppsfria kärnkraftsverk. I stället späder man på nettoimporten av kärnkraftsel till från och importen av smutsig kolkraft från våra grannar i söder, vilken har ökat alarmerande . Vår politik borde i stället ta sikte på det motsatta en politik som medger export av ren vatten- och kärnkraftsel till länder som är nästan helt beroende av kolkraft. Svensk basindustri flyttar alltmer produktion utomlands. Är det för att påskynda den processen som regeringen och dess stödpartier i energipolitiken vill påskynda den förtida kärnkraftsavvecklingen? Svaret förväntas i denna debatt. Jag står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 29. 4 (): Som kanske redan har framgått är utskottet ganska samstämmigt om själva direktivet. Men det finns också ett antal andra punkter som tas upp i betänkandet. Jag skulle vilja göra några kommentarer om detta med timvis mätning, det vill säga att man erbjuder elkunderna möjlighet att vara aktiva när det gäller energi- och effektsparande.