prot · GS0969 · 2005-02-03 00:00:00 — Jag undrar : Vad tänker ministern göra för att medborgare i hela vårt land ska få tillbaka tryggheten? Kommer ministern att följa upp detta så att det finns polis i hela landet? 93 (): Jag vill börja med att säga att jag instämmer med det som tidigare talare, , har sagt. Jag kände att jag så här ville hoppa in i den här debatten rörande förtroendet för polisen, därför att jag känner många poliser, jag ser hur de jobbar och jag tycker att de gör ett så bra jobb de kan under rådande förhållanden. Däremot känner jag inget förtroende för den politiska majoritet som beslutar om polisens förutsättningar för att jobba. , i dialog med polis och med allmänhet, får jag frågan: Vilken inriktning har polisen? Vad är det som är prioriterat? Gör man rätt saker, och hur gör man de sakerna? Jag får också sådana synpunkter som att det inom polisen är väldigt noga med att fylla i en massa blanketter. Statistiken är jätteviktig, och man ägnar mer och mer tid åt det här. Och det är klart att om skrivbordsarbetet tar mer och mer tid så blir det mindre tid för det utåtriktade arbetet. Jag kommer från , och jag har lyft fram det här tidigare. Vi har haft en brottsvåg i mitt hemlän. Den har spritt sig, inte bara i tätorter och städer utan även ute på landsbygden. Vi har sett stölder, bankrån flera grova bankrån på samma ort har inträffat under ett och bedrägerier och personrån. Bara åkte några brottslingar omkring med stöldgods i en kärra. Man kan förstå med stor säkerhet att det var stöldgods med tanke på vilka varor det var. Man ringer till polisen, och man får svaret: Vi har ingen att skicka. har många människor varit rädda för att vistas utomhus med tanke på risken att råka ut för överfall och dylikt. har det kommit en ny trend. Många människor blir utsatta för personrån i sina bostäder. Framför allt är det äldre människor. Alla dessa anmälningar leder i nästa steg inte till någonting, därför att man inte har resurser att avsätta. Det är klart att man känner en oerhört stor besvikelse när det är så här. Dessutom: Jag kommer från ett län som hade ett överskott i sin budget inom polismyndigheten men också hade svårigheter att rekrytera poliser. Det var därför det här överskottet uppstod. I stället för att behålla överskottet och försöka rekrytera de poliser som man behöver blev man uppmanad att lämna tillbaka det. Då kan jag faktiskt inte förstå hur man här i kan säga att man höjer anslagen till polismyndigheterna ute i länen. Det är faktiskt inte vad vårt län har fått känna av. Här har man i stället drabbats av mindre anslag, och detta knutet till att det har varit svårt att rekrytera poliser. Jag tror att samma förhållande råder i många andra skogslän. Kan man inte rekrytera poliser så tas pengar ur budgeten, och tar man ännu mer pengar om man har fått svårigheter att rekrytera nya. Detta kan sättas i samband med att vi också har en av landets högsta medelåldrar bland poliserna. Har man den här inriktningen så kommer vi , , att ha kanske kvar av poliserna i vårt län. Därför har regeringen det yttersta ansvaret för att se över hur man kan göra för att säkerställa polisresurserna även i skogslänen. En väg kunde vara att en fjärde polishögskola läggs till ett universitet, förhoppningsvis i tillhör ju skogslänen. Därmed kunde vi också få en del praktiktider ute i länen, liksom förankringen, för att därigenom fånga upp de nyutbildade poliserna så att de stannar och tjänstgör i skogslänen. Jag skulle gärna vilja höra hur justitieministern ser på dels , dels rekryteringen framöver i skogslänen. 94 Justitieminister (): Vi måste först klara ut undersökningarna. kommer en undersökning, som alltså är en kundorientering. Då jämför man polisen med hur det är att få ut rätt medicin via recept, att köpa en mobiltelefon och liknande saker. Det är ganska naturligt att sannolikheten för att få rätt medicin när man kommer med ett recept eller att man får rätt när man köper en mobiltelefon trots allt är större. Jag tror att det kommer att vara på det sättet. Dessa undersökningar kan vara viktiga för att göra en jämförelse i sig, men de är oerhört märkliga såtillvida att man jämför köp av medicin och av mobiltelefoner med huruvida ett bilinbrott eller en cykelstöld kan upp. Självklart går det inte att göra sådana jämförelser. Däremot kan man jämföra förtroendet. Vad tycker folk om polisen? Vad gör de i jämförelse med andra delar av samhället? Det görs också , . När den undersökningen kommer tycks man ha glömt bort den kundorientering som gjordes . Jag kan lite snabbt läsa upp resultatet. I topp, i absolut topp, ligger polisen tillsammans med universitet och högskolor, sjukvården och FN. Dessa ligger alltså i den absoluta toppen. Nästa grupp är radio och tv, domstolar, kungahuset och . Det är kategori två. I kategori tre har vi riksdag och regering där kunde man kanske önska att de hade legat något högre samt bankerna och . I kategori fyra har vi försvaret, dagspressen, kommunstyrelserna och storföretagen. På sista plats ligger de fackliga organisationerna, de politiska partierna, och . Polisen ligger alltså i topp, och detta är en rättvis jämförelse. Man frågar vad folk tycker om de olika institutionerna, inte huruvida de köper medicin, mobiltelefoner och annat. Vi vet inte vad den kommer att visa, men vi får diskussionen då. kommer sedan kundorienteringen, och jag skulle inte bli förvånad om vi då står här igen. Jag kan dock garantera att resultatet inte kommer att skilja sig särskilt mycket från tidigare. Det har man kunnat se när man tittat på resultaten . Det skiljer på några promille åt vardera hållet. vill jag inte på något sätt säga att allt är bra inom polisen och att det inte kan bli bättre verkligen inte. Men när det gäller resurserna har vi gjort vad som kan göras. Den satsning vi gjorde var så stor att till och med sade att om man tar ännu fler poliser kommer det att drabba kvaliteten. Som jag sade har vi fått fler poliser. Jag tror inte att det finns någon del av samhället som fått sådana resursökningar. Jag har också fått höra att det inte finns pengar till att anställa. Vi kan efter de här åren konstatera att varendaste polis som utbildats fått jobb, och under alla har polisen till och med fått ett överskott. var överskottet mycket riktigt 350 miljoner, pengar som kanske nu kan användas till andra delar. Varje polis som utbildats har alltså anställts, och det har varit ett överskott . Ändå finns det mycket som kan bli bättre. Jag håller med om att framför allt uppklaringen när det gäller vardagsbrottslighet kan bli bättre. En del av detta ligger på polisen. De kan bli bättre. Därför är det också viktigt att mäta effektivitet, eftersom där finns stora skillnader. Det är klart att man inte ska ägna sig åt att fylla i en mängd onödiga saker, men att se att polisen kan förbättras tycker jag är positivt. Det är emellertid inte bara polisen som måste förbättra sig för att vi ska få en högre uppklaringsprocent. Vi måste bli bättre. Jag måste bli bättre på att lägga fram förslag till , och måste bli bättre på att stifta nya lagar. har frågor kring DNA diskuterats. Den är viktig för att polisen ska kunna klara upp fler villainbrott och bilinbrott. Vi kan alltså inte lägga detta enbart på polisen. Tillsammans med de åtgärder som vidtas inom polisen och de åtgärder som vi vidtar i regeringen tror jag att vi har ganska goda möjligheter att förbättra även uppklaringsprocenten inom vardagsbrottsligheten. Vi lägger fram olika förslag, bland annat möjligheten att kunna spåra mobiltelefoner, alltså att kunna se varifrån man ringer; där konstaterar jag till min förvåning att det finns en borgerlig tvekan. Vi ska inte vara nöjda med uppklaringsprocenten när det gäller vardagsbrottslighet. Grova brott går bra, men inte vardagsbrottsligheten. Vi har dock goda förutsättningar att kunna få ännu bättre resultat på det området. 95 (): Det är bra att ministern erkänner att det finns en möjlighet att bli bättre. På det viset erkänner ministern också att det inte är bra som det är , för det är det inte. Det är en självklarhet, tycker jag, att nyutbildade poliser har möjlighet att få ett jobb direkt och det är bra. Men när bristen är så stor som den är behöver vi utbilda ännu fler. Det har ju gått nedåt under . Vårt land ser olika ut. Ett bevis på detta är skogslänen, som talade om. Vi har både stora städer och mindre städer, vi har landsbygd och vi har till och med glesbygd. Det gör att statens verksamhet när det gäller polisen måste anpassas efter det. Vi ska inte se polisen enbart i storstaden, utan den måste också finnas ute i landet. Det gjordes en närpolisreform, och det var från början en lyckad satsning. Tyvärr har den urholkats. Det är ingen lätt uppgift polismyndigheterna står inför . Jag kan förstå att det måste vara frustrerande att både vilja och ha kunskap, men sedan inte ha möjlighet att utföra sitt jobb på ett bra sätt. Och trots allt kommer det undersökningar, som jag tagit till mig, som visar att människor är missnöjda. Det ingjuter inte mod i en redan misshandlad kår. Tanken med närpolisreformen var ju att vissa poliser skulle arbeta inom mindre geografiska områden. De skulle till och med få möjlighet att patrullera i städerna och ha kontakter med skolor, socialtjänst och föreningsliv. Det skulle finnas tid för planerad brottsförebyggande verksamhet och personlig kännedom om brottsligheten. Dessutom skulle kännedomen om människorna i allmänhet förbättras. Men så har det inte blivit. Brukarna är inte nöjda. Det går inte att komma ifrån. Man skulle införa snabba insatser mot klotter och ha möjligheter att lösa fall av ringa brottslighet. Det har inte blivit så. Klottret ökar, liksom småbrottsligheten. Det framgick tydligt av den debatt som föregick denna. Min uppriktiga ambition med denna interpellation har varit att peka på att polisväsendet måste få bättre förutsättningar från statens sida än bättre förutsättningar än vad fallet är . Det har ministern också lovat, och jag i min tur lovar att återkomma när vi ser hur det blir. Förtroendet för den svenska polisen måste repareras, och för det har inte minst justitieministern ett stort ansvar, eller hur? Jag skulle vilja ta upp ytterligare en sak, nämligen vikten av förebyggande åtgärder. Vi ser att det på tingsrätternas område finns en enorm centraliseringsiver. Här tror jag att kan verifiera vad som händer i . Det har hänt på många orter. Det har hänt i mitt hemlän, län, där man centraliserat de små tingsrätterna direkt till . Väl fungerande tingsrätter som funnits ute i verksamheten har centraliserats. Jag förstår inte vad ministern ser för behov med denna centralisering. Ser inte ministern betydelsen av de lokala tingsrätterna? De är direkt förebyggande. Den personal och de nämndemän som jobbar där är förebilder i samhället. Det är mycket bättre att satsa på en decentralisering, en spridning av resurserna, så att människor i hela landet får trygghet och möjligheter till bra jobb. Jag vill ha svar från ministern om han kan se betydelsen av de små tingsrätterna även i det sammanhanget. 96 (): Jag vill återkomma till det som jag tog upp tidigare, nämligen rekryteringsfrågan. Det är ett problem som regeringen måste studera lite närmare. Om man i olika län har svårt att rekrytera poliser måste det bero på någonting. Som vi ser det är poliserna för få till antalet. Jag har full förståelse för att det behövs poliser såväl i städerna som ute i landet. Det har dessutom uppstått situationer där det finns stora löneskillnader mellan två olika polismyndigheter. Det innebär att poliser väljer att söka sig till ett annat län än det län där ingångslönen är lägre. Sedan säger justitieministern att uppklaringsprocenten kan bli ännu bättre. Jag måste säga att jag tycker att den är urusel . Där finns alltså inte särskilt mycket att skylta med. När större delen av brotten avskrivs är det ett allvarligt hot mot hela rättssystemet. Jag vill återigen ta upp detta med antalet poliser. Vi behöver fler poliser i yttre tjänst och fler inom polisen som arbetar som utredare. Det är fantastiskt att få veta att det egentligen bara har ökat med 1 100 poliser sedan polisen förstatligades. Regeringen har målet att det ska bli 4 000 nya poliser . är det kvar. Om det verkligen ska bli fler poliser och inte bara nyutbildade poliser måste det bli en riktig ökning av dem som kommer i tjänst. Det hjälper ju inte om man utbildar 4 000 som 4 0005 000 går i pension och försvinner från polistjänstgöringen. Då blir det plus minus noll till slut. Det är problemet. Det behövs fler poliser i verksamheten för att man ska kunna både jobba förebyggande och jaga gärningsmän och utreda brott. Det är helt fel signaler som vi ger . Jag har ytterligare en fråga, men jag hinner inte ta den . 97 Justitieminister (): Vi tar sifferexercisen först. Det handlar alltså om 1 100 fler poliser inte sedan förstatligandet utan sedan fyra . Det är netto. Det innebär nästan inte helt, men nästan en ökning med en polis per dag. En sådan ökning har skett i historia. Den saken har vi klarat. Sedan finns det sådant som kan bli bättre, inte minst att fler brott upp i så kallad vardagsbrottslighet. Det har blivit fler som upp, men man kan bli ännu bättre. Man kan också bli mer effektiv. Det ska man vara inom polisen och också inom domstolarna. Det är inte det som den här interpellationen handlar om. Men jag svarar gärna på de sakerna. Något som har varit viktigt för polisen är att man har gått från ungefär 120 myndigheter till 21 myndigheter en per län. Vi har den ordningen . Man fördelar poliser till , till län och så vidare, och systemet bygger på att och länen kommer överens om fördelningen. Det är den ordningen vi har, och om interpellanten anser att den ordningen ska ändras går det naturligtvis att motionera om det eller på annat sätt vidta de åtgärder som behövs. Men fram till dess är det inte jag eller regeringen som är ansvarig för hur många poliser som fördelas till eller län. Vårt ansvar gäller det totala. Här har det gjorts en förbättring. På samma sätt har man inom åklagarväsendet gått från sex myndigheter till en. På samma sätt kommer man inom kriminalvården att gå från 37 myndigheter till en myndighet . Också inom domstolarna måste man ha en bättre samordning. Jag har träffat många personer som begått brott. Inte en enda av dem har sagt att de tänkt: Nej, jag ska inte begå något brott , för det ligger en domstol här i närheten. Det är viktigt att vi, precis som de övriga nordiska länderna har fått, får en bättre samordning med fler domare på varje domstol. Det är också något som domarna och domstolarna själva är angelägna om. Vi får verkligen hoppas att det inte blir en borgerlig regering som förstör denna utveckling, som finns både i och i övriga nordiska länder och också berör andra delar av rättsväsendet. Vi behöver bli bättre. Vi behöver vidta dessa åtgärder för att kunna utvecklas. På samma sätt som samhället utvecklas måste också rättssamhället utvecklas. Då går det inte att säga att domstolarna och myndigheterna ska ligga där de alltid har legat och så ska det alltid vara. Precis som interpellanten efterlyste kan vi bli bättre. Då måste man också våga ta dessa beslut och framför allt lyssna på vad rättsväsendets egna företrädare säger om till exempel domstolssammanläggningar. Då får man svaret att det inte görs för mycket, utan tvärtom kan man ibland kritisera att det går för långsamt. 98 (): Jag hoppas verkligen, ministern, att det blir en ändring vid nästa val och att vi får en annan regering. Det är inte bra som det är . Det är inte bra när man bara centraliserar och tror att det är på det sättet man effektiviserar. Det finns inget samband mellan dessa två delar. Antalet anställda poliser har stegvis minskat andra del, som många brottstyper har ökat och brottsligheten förråats. Samhället signalerar därmed att det är fritt fram att begå småbrott som stöld och skadegörelse eftersom risken att bli tagen av polisen är så minimal. De flesta ärenden slutar bara med en anteckning i polisstationens protokoll. Jag har själv erfarenhet av det. En rimlig målsättning som möjligt bör förverkligas och den finns i den motion som har väckt för året är att antalet poliser stiger till 20 000 från dagens 17 000. Dessa poliser måste få tid att arbeta med vad de är utbildade till. Administrativa uppgifter bör i möjligaste mån skötas av civilanställda. Regeringen har också tidigare i budgetpropositionen anslagit mer pengar till rättsväsendet, men satsningen är för liten, och den kommer . kommer särskilt många poliser att gå i pension, vilket ställer krav på än mer medelstillskott. Förslaget i budgetmotion är ett tillskott på 425 miljoner över regeringens budgetförslag och ytterligare anslagsökningar med . Det ger bättre förutsättningar för tillväxt i poliskåren och bättre möjlighet för polisen att klara sina uppgifter. 99 Justitieminister (): Jag förstår att önskar att det blir en borgerlig regering, men för rättsväsendets utveckling vore det en katastrof om man tror att man inte ska göra några förändringar. De enda som skulle tjäna på det är brottslingarna. Det är lite motsägelsefullt när säger att man satsar för lite som man konstaterar att det har blivit ett överskott. Polisen fick ett överskott på 350 miljoner. Jag vet inte vad man skulle ha strävat efter att det skulle ha varit 450 miljoner eller 550 miljoner? Vi kan konstatera att det har varit överskott som denna ökning har skett och att det finns fler poliser än det har funnits , inklusive de borgerliga åren. I brottsstatistiken finns det positiva saker och negativa saker. Till exempel har antalet villainbrott och bilinbrott sjunkit ganska ordentligt. Det kan vara ökningar i olika län under olika år, men ser man till den totala siffran har det skett en ordentlig minskning. Det är viktigt att lyfta fram detta, för inte minst från borgerligt håll ges det ibland en bild av att allt bara blir sämre och sämre. Det är alltså direkt fel. Det sker betydligt färre husinbrott nu än och, i till exempel , i jämförelse med . Däremot finns det annan brottslighet som är djupt oroväckande. Det är att våldsbrottsligheten ökar i samband med att alkoholutvecklingen går åt fel håll. Jag tror att det vore klokt om man nu vill ha ett borgerligt samarbete att tala med sina bröder , som ständigt förespråkar en ökad alkoholförsäljning, en sänkt åldersgräns och så vidare, vilket ju naturligtvis kommer att leda till en ökad brottslighet. Den utvecklingen anser jag är den mest oroväckande, och vi vill ta tag i den på olika sätt. Vi kommer att fortsätta satsningen, och det kommer säkert fler interpellationer om detta framöver. Det kunde också vara intressant att se de interpellationer som har förekommit , med påståenden från borgerliga partier om att det inte kommer att bli någon ökning och att vi inte kommer att ha råd med dessa satsningar. När vi ser hur situationen faktiskt ser ut kan vi konstatera att det som har framförts i interpellationerna från borgerligt håll har varit felaktigt i stort sett varje gång. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2004/05:258 om undertecknande av Dohadeklarationen 100 Socialminister (): Skånberg har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att stärka familjens ställning i , hur hon avser att implementera Dohadeklarationen i svensk lagstiftning, om hon avser att verka för att undertecknar Dohadeklarationen samt när ett undertecknande kommer att ske. Arbetet och ansvaret i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara interpellationen. Låt mig först klargöra vissa förhållanden avseende den så kallade Dohadeklarationen och vad som beslutats av . Generalförsamlingen uppmärksammade tioårsjubileet av det internationella familjeåret med en allmän debatt och antagande av en resolution om firandet. ambassadör höll för EU:s räkning ett anförande i den allmänna debatten där EU:s syn på familjen i alla dess olika former redogjordes. Bland annat betonades den vikt EU fäster vid familjens roll och EU:s fortsatta stöd till de utfästelser som gjorts under sociala toppmötet (/+ 10), befolkningskonferensen () och kvinnokonferenserna (/+ 5), behovet av att principer om jämställdhet, rättvisa och individuellt förverkligande för alla familjemedlemmar och efterlevnad av bland annat och konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. var inte en eller öppen för deltagande från samtliga länder. Den deklaration som antogs i baseras på en konservativ familjesyn och innehåller bland annat en snäv syn på familjedefinitionen, motsätter sig fria aborter och syftar till att bevara och försvara en konservativ syn på äktenskapet. Den resolution som antogs innebär inte att generalförsamlingen har antagit den så kallade Dohadeklarationen. Samtliga EU-länder och andra likasinnade länder valde att endast ta avstånd från resolutionen i sin helhet och inte ta resolutionen till omröstning. I samband med antagandet gjorde förste ambassadsekreterare från för samtliga EU-länders räkning, inklusive , en röstförklaring där våra svårigheter med resolutionen beskrevs och där hela EU tog avstånd från resolutionen. Även , , , , , och valde att formellt ta avstånd från resolutionen. När det gäller frågan om vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka familjens ställning i vill jag svara följande: Först och främst är det inte sant att familjens ställning, om vi med det menar den traditionella kärnfamiljen, skulle vara hotad. Enligt tillgänglig statistik utgör den traditionella kärnfamiljen av samtliga barnfamiljer i . Däremot kan vi se ett antal nya familjekonstellationer som kan behöva stöd för att barnen ska få växa upp under goda och trygga förhållanden. En viktig fråga för mig och övriga medlemmar av regeringen är också att skapa förutsättningar för att båda föräldrarna ska kunna ta lika del i föräldraskapet och kunna kombinera föräldraskapet med förvärvsarbete. Den barn- och familjepolitik som jag och regeringen står för utgår från och barnets rätt till goda uppväxtförhållanden. I det ingår att stödja föräldrarna såväl ekonomiskt som när det gäller själva föräldraskapet. Att samhällets stöd ska nå alla olika typer av barnfamiljer oavsett hur de ser ut är självklart, likaså att barnet aldrig ska diskrimineras på grund av den familj han eller hon lever i. Jag vill gärna nämna några insatser som görs och planeras när det gäller att stödja barnfamiljerna. Det ekonomiska familjestödet förstärks. ekonomiska vårproposition har regeringen aviserat att det ska avsättas för reformer för barn. Regeringen avser vidare att föreslå att det allmänna barnbidraget höjs med samt att flerbarnstillägg ska utgå från och med det andra barnet och att det ska höjas från och med det tredje. Regeringen har lämnat uppdrag till , numera , att analysera och pröva förutsättningarna för en mer könsneutral lagstiftning avseende det allmänna barnbidraget. En pågående utredning ser över föräldraförsäkringen bland annat med uppdraget att söka lösningar för att öka fädernas uttag av dagar. Jag har tagit emot en rapport från med förslag till nya former för föräldrastöd. Rapporten redovisar förslag till föräldrastöd under olika perioder av barnets uppväxt. Det är spännande läsning, och tjänstemännen i departementet håller som bäst på och bereder hur vi går vidare med frågan. 101 SKÅNBERG (kd): Jag vill tacka för svaret. Det var ett något överraskande svar. Jag har stått här i kammaren och debatterat olika demokratiska beslut, men jag har faktiskt aldrig fått ett demokratiskt beslut ifrågasatt, att det över huvud taget har ägt rum. Jag kan undra vad socialministern har haft för bakgrundsmaterial till detta. Socialministern påstår i svaret att inte var en öppen för samtliga länder. Det är fel. Enligt resolution 57/164 och 58/15 var liksom de förberedande konferenserna i , , , och offentliga FN-konferenser. Jag var själv med i konferenserna i , och . Jag kan intyga att de var FN-konferenser. De inleddes med tal av FN:s generalsekreterare .