prot · GS09130 · 2005-05-31 00:00:00 — Vi är överens om att frågan hamnat lite grann i skymundan i skoldebatten och om att den är viktig. Det är mycket positivt att ministern säger det. Det krävs naturligtvis en lång rad reformer för att stärka skolan och se till att fler elever klarar kunskapsmålen. Om man ska lyckas med det tror jag att det är viktigt att också lyfta fram den fysiska arbetsmiljön och se till att den blir bättre, dels för att locka lärare att söka sig till skolan och stanna kvar, dels för att det i sig förbättrar elevernas kapacitet. Hälften av rektorsområdena har anmärkningar, och det försämrar naturligtvis resultaten. Därför tycker jag att vi måste fundera på vad vi kan göra åt saken. Vi måste tänka lite fritt och lite nytt och kanske också lite högt. Om jag tillät mig att tänka högt skulle jag kunna fundera på ifall det inte är så att man kunde använda en del av de kommunala bostadsbolagens fastigheter till att förbättra och satsa mer på skolorna. Kanske är det till och med så att staten äger en del fastigheter dit man kunde flytta över resurser för att på så sätt förbättra de lokaler som är allra viktigast för att barn och ungdomar ska må bra. 87 Samhällsbyggnadsminister (): Får jag bara säga beträffande det breda att det jag menade var att jag förstås svarar på de interpellationer som rör mina ansvarsområden i regeringen, och än så länge har statsministern inte tyckt att Samhällsbyggnadsdepartementet ska ha rubbet, alltså även arbetsmiljö, skolor, lärarnas villkor och så vidare. Men givetvis inser jag sambandet med de frågeställningar som här tas upp. Jag skulle vilja uttrycka det på följande sätt: Buller är en av de riktigt stora hälsoriskerna . Det har kommit många rapporter om det bara . En rapport visar till och med att en orsak till skada med dödlig utgång var just buller. Inom mitt område har jag ofta frågat mig hur vi ska göra för att se till helheten just när det handlar om barn och ungdomar. Jag får också ofta kritik i kammaren rörande de bullervärden som jobbar med när det gäller hur man ska planera för nybyggnationer. Vi försöker begränsa bullernivån inne i bostäderna även när de byggs mitt inne i städerna. Vi försöker hitta lösningar så att åtminstone några av rummen i lägenheterna har lägre bullernivå. Annars blir helheten för barn och ungdomar väldigt farlig. Om bullernivån är hög både hemma, i skolan, i förskolan, på fritidshemmet och på den väg man går till och från skolan är hälsoriskerna betydande, och det är allvarligt. Årets miljöhälsorapport från lyfter fram bullerstörningar som det kanske mest utbredda miljöproblemet för barn. pågår ett arbete med att öka kunskapen hos både myndigheter och bland oss i politisk ställning om hur vi ska gå vidare för att minska detta stora hälsoproblem. arbetar med frågorna ihop med , och . Målsättningen är att komma längre med de direkta preciseringarna i regelverken, i form av riktlinjer, och kanske också i miljömålen, som frågade efter. Jag kan bara säga att jag tar problemet på stort allvar. Det här problemet har vuxit. har en stor poäng när hon säger att det hårda och tydliga arbetet med ventilationsfrågorna också gett tydlig och konkret effekt ute i kommuner, ute i skolor och förskolor. Det är ett bra exempel på hur vi måste gå vidare med bullerfrågorna. Jag återkommer i detta ärende. Jag kan inte rakt upp och ned säga hur dessa mål ska formuleras och arbetet bedrivas, men när vi har den kunskapen, som framför allt nu arbetar med, måste den självfallet få effekt både i regelverk, i förordningar och i miljömålen. Jag vill tillägga att jag är övertygad om att vi även måste föra en diskussion som når ut till föräldrarna och till de något äldre ungdomarna, tonåringarna, om hur den totala miljön ser ut. Vi vuxna och de som är föräldrar har också ett oerhört stort ansvar för hur våra barns hemmiljö ser ut och hur hemmiljön faktiskt låter. Låt oss därför återkomma. Jag är övertygad om att kommer att vara bussig nog och ställa en ny interpellation efter sommaruppehållet, och ska vi se om vi kommit längre. 88 (): Det är nästan en uppmaning där man får ta ministern på orden. Jag hoppas att vi då kommit längre i en fråga som jag tror att många av oss tycker är väldigt viktig men som kanske inte riktigt fått det utrymme på agendan som den förtjänar. Jag tror att just bullerproblematiken varit underskattad. Den har också varit underskattad när det gällt hur kommunerna hanterat utbyggnaden av framför allt barnomsorgen genom att öka barngrupperna så att de ibland blivit alltför stora för de lokaler som används. Man har bara sett det pedagogiska sambandet, och de problem som finns där, men inte sett de fysiska problemen med lokaler som inte är anpassade för den verksamhet som bedrivs i dem. Jag håller med ministern om att det är oerhört viktigt att vidareutbilda föräldrar och andra att ta ett ansvar. Men om vi inte trycker på hårt just i fråga om skolmiljön och förskolemiljön sviker vi de barn som har det allra svårast de som har föräldrar som inte nås av vilken propaganda vi än för, de som bor i hemmiljöer som av olika skäl är dåliga, till exempel för att bostaden är bullrig. Då är det ännu viktigare att skolan och förskolan kan bli en lugn miljö att visas i. Låt mig också passa på att tacka ministern för debatten, och sedan får vi återkomma . 89 Samhällsbyggnadsminister (): Ja, vi återkommer absolut . För att det inte ska uppstå några missförstånd vill jag bara säga att jag självfallet inte menar att man i stället för att jobba med de ansvarsområden som gäller skolor och förskolor ska rikta sig mot föräldrarna. Jag håller helt med om beskrivning. Rökare som jag är gör det mig illa när jag ser att av förklaringen till barns astma är föräldrars rökning hemma. Den kunskapen har vi alla . Då måste vi fortsätta föra diskussionen om att barns inomhusmiljö också inbegriper hemmets miljö och det ansvar vi kan ta där. Det är inte i stället för vad stat och kommun kan göra utan dessutom. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2004/05:590 om och valjakt 90 Statsrådet (): de har frågat mig hur jag avser att agera vid i när det gäller moratoriet, och stopp för den kommersiella jakten på valarna. Jag välkomnar dessa frågor i ett ämne som jag tycker är mycket viktigt. Till att börja med vill jag bemöta en felaktig beskrivning i inledningen av interpellationen av omröstningen rörande medlemskap. Omröstningen gällde inte medlemskapet i sig, eftersom redan hade anslutit sig till internationella valfångstkonventionen och därmed blivit medlem i IWC. Omröstningen gällde i stället en procedurfråga, hur den till anslutningsinstrumentet fogade reservationen mot moratoriet skulle behandlas. röstade för den behandling som vi ansåg är folkrättsligt korrekt. Vi har ansett att reservationen inte är förenlig med konventionen, och vi har kraftfullt protesterat bilateralt mot rörande reservationen liksom mot den jakt som bedriver genom särskilda vetenskapliga tillstånd. Jag har personligen tagit upp dessa frågor två gånger med fiskeriminister. Vad gäller de frågor de ställt avser vi att agera i i enlighet med den politik som fastlagts i den av antagna propositionen En hållbar svensk politik i fråga om valar. Politiken baseras på principerna om bevarande av biologisk mångfald och hållbart nyttjande, ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga bedömningar, högt ställda jaktetiska principer och internationell samverkan. Moratoriet innebär att ett stopp för kommersiell valjakt egentligen skulle råda /86. Dock har valjakten sedan moratoriebeslutet successivt ökat utan internationell kontroll och reglering av IWC. Detta sker dels genom att utnyttjar den reservation de lade i samband med beslutet som gör att de inte är bundna av moratoriet, dels genom att och utfärdar särskilda tillstånd för jakt för vetenskapliga ändamål, trots att den vetenskapliga grunden starkt kritiserats i IWC:s vetenskapliga kommitté. har i likhet med många andra länder kraftfullt agerat mot dessa aktiviteter, men eftersom dessa möjligheter till jakt finns inskrivna i finns inga formella möjligheter att ingripa. Inom det nordiska samarbetet har jag som sagt tagit upp frågan , och diskuterade jag valfångstfrågan med fiskeriminister i ett bilateralt möte. Regeringen bedömer att denna okontrollerade utveckling och den polariserade situationen i IWC utgör ett stort hot mot organisationens existens och därmed mot valarnas bevarande, eftersom ett sammanbrott av IWC kan leda till en alltmer oreglerad valjakt. För att IWC ska kunna återta kontrollen över all valjakt är det därför nödvändigt att enas kring en ny förvaltningsplan, så kallad Scheme (RMS), som ska innehålla tillräckliga element för att säkerställa att den framtida kommersiella jakt som kan komma att ske efter beslut av IWC är strikt reglerad och hållbar. har varit mycket aktivt för att nå en sådan överenskommelse. Regeringen arbetar också i detta sammanhang för att den vetenskapliga jakten ska fasas ut och bevarandet av valar stärkas. Det måste understrykas att till skillnad från vad de antyder är inte alla valar utrotningshotade, utan man måste se till skillnader mellan arter och bestånd. Regeringen skulle aldrig godkänna en förvaltningsplan som skulle kunna leda till jakt på utrotningshotade arter, och den plan som är aktuell bygger på försiktighetsprincipen och principen om hållbart nyttjande. Vi anser att en sådan förvaltningsplan i kombination med utfasning av vetenskaplig jakt är att föredra framför den okontrollerade situation som råder där jakt på hotade arter och bestånd kan ske. Följaktligen avser jag att fortsatt agera för att förvaltningsplanen med fullgott beaktande av försiktighetsprincipen antas i IWC, att en utfasning av vetenskaplig jakt införs och att moratoriets förbud mot kommersiell valjakt kvarstår tills dessa beslut tagits utan reservationer. Eventuella beslut om kommersiell valjakt därefter ska uteslutande ske i enlighet med den nya förvaltningsplanen, och dess forskares rekommendationer. 91 (): Det är inte som vi riksdagsledamöter ställer frågor som ministrar välkomnar, men jag har tydligen lyckats med det . Skälet till att jag ställer frågorna just nu är att har sitt årsmöte i . Det är också med tanke på vad som hände vid i . Vad än miljöministern säger blev resultatet av sätt att rösta att , tack vare en reservation mot moratoriet för valjakt, numera kan jaga val. Miljöministern är också väl medveten om att detta har varit uppe i en offentlig utfrågning i KU . Där medger miljöministern att det blev mindre lyckat. Miljöministern sade: Hade den här frågan lyfts hade min bedömning varit att vi borde ha lagt ned vår röst. Det är alltid bättre om en fråga med detta politiska sprängstoff lyfts. blev det inte så. röstade så att fick till reservationen. Det är historia, och ska vi se framåt och hoppas att det blir bättre . Det är därför jag har ställt tre frågor. Jag kommer att säga hur jag tolkar svaren från miljöministern. Min första fråga var: Hur avser regeringen att agera vid i när det gäller frågan om moratoriet? När jag läste svaret var min tolkning att det går att ta bort moratoriet. Det är vad regeringen tycker med lite om och men. Det är svaret på fråga 1. Min andra fråga var: Hur avser regeringen att agera vid i när det gäller frågan om ? Då kan jag konstatera att regeringen tycker att det är okej med en förvaltningsplan där det kommer att bli kommersiell valjakt. Man skriver att det är nödvändigt att få planen. Jag har haft debatter med miljöministern tidigare, och på något sätt upplever jag att regeringen har som förevändning att det är bättre att vi har en förvaltningsplan som tillåter kommersiell valjakt och får med alla länder, annars skulle länderna om de känner sig hotade eller anser att det utövas påtryckningar mot dem lämna IWC. Det är knappast sant. Jag vet att utövar ekonomiska sanktioner mot , och . Inte har de lämnat IWC. De är fortfarande kvar i IWC. Jag tror inte att det är bra argument. Det är bättre att ha dem med och låta dem få denna förvaltningsplan så att de kan jaga valar på ett kontrollerat sätt via förvaltningsplanen. Argumenten håller över huvud taget inte. Men de har den tydligen gått på. Min tredje fråga var: Hur avser regeringen att agera vid i när det gäller att agera för att stoppa den kommersiella jakten på valar? Jag kan bara tolka det som att bara det blir en förvaltningsplan är det helt okej att tillåta kommersiell valjakt. Jag tycker att det är olyckligt. Sedan säger miljöministern att vissa valar kan jagas. Men vilka vetenskapliga belägg har miljöministern för detta? Jag hittar inte dem någonstans. Finns de i den vetenskapliga kommittén? De har inte kommit fram till att det finns någon valart som inte är utrotningshotad. Jag vet inte vad miljöministern bygger detta på. Det kanske vi kan få svar på under debatten. 92 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att vi bestämmer oss för vad vi vill uppnå. Vill vi få ett stopp för oreglerad valjakt eller ska vi bråka om ett moratorium som vi fattade beslut om och där avsikten redan när beslutet fattades var att det skulle omprövas och ersättas av en förvaltningsplan? Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi får stopp på den oreglerade valjakt som vi har . Det var för övrigt helt möjligt för att bedriva en sådan jakt innan man blev upptagen som medlem i IVC . Det är viktigt att komma ihåg att så länge man står utanför är man helt fri att jaga precis så mycket val man vill. Vi anser att det går att ta bort moratoriet, men först när vi har en väl fungerande förvaltningsplan. Det arbete som bedrivs i är oerhört seriöst. Det finns inte någon förvaltningsplan för några arter som har en sådan säkerhetsmarginal som det övervaknings- och kontrollsystem som utvecklas för valjakten. Vi har en vetenskaplig kommitté som arbetar. har vi 16 större valarter. Av dem är det endast en, nämligen vikvalen, som över huvud taget är aktuell för kommersiell jakt under en ny förvaltningsplan. Här är det tre bestånd som kan vara aktuella, och den vetenskapliga kommittén arbetar nu för att se vilka kvoter som kan vara rimliga för de bestånden. Om det skulle fungera och vi alla kan enas om en förvaltningsplan av detta slag, finns det också en rad andra säkerhetsåtgärder. Det handlar om DNA-register för alla fångade valar och för valar dödade på annat sätt, till exempel genom bifångst. Det handlar om DNA-kontroll på all eventuell handel. Det handlar om att det finns internationella observatörer på båtarna och i land. Det här är alltså ett väldigt väl genomarbetat system som vi siktar mot. Sedan gäller det hur vi ska påverka de länder som jagar val. Vi kan konstatera att påtryckningar inte har fått eller att lämna . Det har inte heller fått dem att sluta jaga val. I är situationen allvarlig. bedriver också jakt på bestånd som är allvarligt hotade. har också en omfattning på sin jakt som är långt större än till exempel . har beslutat att man ska jaga högst 40 valar för vetenskapligt bruk. Jag har personligen framfört min kritik mot detta till den isländske fiskeriministern. har haft kvoter på 400 valar och kommer att komma in till med ytterligare förslag på valjakt inom ramen för det man kallar för vetenskaplig jakt. Det pågår alltså en omfattande jakt . Frågan är: Vill vi få ett slut på detta, och vill vi få ett fungerande system i världen? Jag är övertygad om att det är vägen framåt, och det är en uppfattning som delar med huvuddelen av de länder som arbetar i . Det är min förhoppning att vi ska kunna nå framåt. Jag är övertygad om att det är det arbetssätt vi kan komma framåt för att säkerställa valbeståndet i världshaven. 93 (): Det är kanske så att det inte är fel på moratoriet utan på de länder som bedriver valjakt. Miljöministern får det att låta som om det var fel på moratoriet. Man kan faktiskt vända på det och säga att det är fel på de länder som bedriver valjakt. Ministern säger också att hon med kraft har agerat och pratat med olika länder hit och dit. Men varför lierar sig inte med länder som är emot valjakt? fick chansen att tillsammans med , och förmodligen några fler länder tillskriva om detta. missade den chansen. gjorde inte det. Jag vet att det kommer en representant från som ska träffa miljöministern , tror jag. Han kommer då att fråga om vill vara med och skriva något till . har ju en ganska tuff inställning. De säger att även den här vetenskapliga jakten egentligen bara är en förtäckt kommersiell valjakt. Hur kommer miljöministern att agera när hon träffar sin like från ? Jag antar att han är miljöminister. Vad jag har förstått är han det. Hur kommer hon att agera? Kommer att vara med och skriva till ? Underhandskontakterna tycks ju inte ha haft någon så där jättestor betydelse, även om jag vet att ministern, efter det som jag fortfarande kallar för fadäsen i , sade att man skulle försöka få att backa, men det har man inte lyckats med. har alla chanser att liera sig med länder som är emot valjakt och försöka hålla fast vid det här moratoriet. Det tycker jag är väldigt viktigt. I slutändan kommer det faktiskt att bli så att , tillsammans med alla andra länder som är med IWC, kommer att få vara med och betala för tillsyn och kontroll av den här valjakten som andra länder ska bedriva och som vi inte vill ha. Var i vår budget ser vi vilka summor det kommer att kosta? Det är jättemärkligt att ska vara med och försöka ta fram en förvaltningsplan som i princip innebär kommersiell valjakt. Se i stället till att vi lierar oss med länder som inte vill ha valjakt så att det blir lite tyngd bakom det! Min intuition säger mig att detta beror att det gäller och som är grannländer till oss. På något sätt vill vi upprätthålla grannsämjan. Därför har vi väldigt svårt att agera i den här frågan. Jag hoppas att jag har fel. Men jag känner på mig att det är där skon klämmer, och så kan det inte vara. Det kan inte vara det som är avgörande, utan det avgörande måste faktiskt vara att vi vill att valar ska finnas även . 94 Statsrådet (): Jag tror att vi är eniga om att vi vill att valar ska finnas även . Det var därför som jag också tyckte att det var viktigt att berätta att det handlar om tre valbestånd i världen och en av ett stort antal arter som över huvud taget är aktuell för en kommersiell jakt. Är det fel på länder som bedriver valjakt eller är det fel att ha en förvaltningsplan eller ett moratorium? Det som har varit utgångspunkt i den här frågan och i alla andra frågor som gäller förvaltningen av viltarter av olika slag är ett hållbart nyttjande. Det var den utgångspunkt hade när vi gick in i . Det är den utgångspunkt vi har i förvaltningen generellt sett. Det gäller till exempel förvaltningen av våra viltstammar i . Vi har till exempel en viss jakt på björn som vi har målsättningar för att bevara arten. Att skatta med viss jakt är det normala sättet att arbeta i naturvården, och så gör man med alla arter. Det som har varit unikt med valarna var just det fullständiga moratoriet som stödde, liksom många andra länder, därför att vi befann oss i en väldigt krisartad situation när det gällde valbestånden i världen. saknade vi också kunskap. Då enades världens länder och sade att nu är situationen så allvarlig så nu måste vi dra i nödbromsen och sätta totalstopp för tills vi har kontroll över läget. Då kan vi återigen återgå till att ha en förvaltning av valar på samma sätt som vi har förvaltning av andra bestånd av fiskar och däggdjur. När det gäller besöket av minister kan jag först säga att har precis samma uppfattning som om den vetenskapliga jakt som bedriver. Det är i stor utsträckning en förtäckt kommersiell valjakt. Det är därför som vi också, som en mycket viktig del i det arbete vi nu bedriver inom , har med att det ska bli ett slut på den vetenskapliga jakten. Den här möjligheten ska bort helt och hållet. Den ska ersättas av en jakt som godkänns av IWC, inte av en undantagsjakt som varje land för sig kan besluta om. Jag kommer också att vara med och diskutera en démarche, en diplomatisk protest, mot och de förslag som läggs. Det är ambition att vara med på detta. Vi har varit med på många démarcher och protester av det här slaget. Vi var också inledningsvis med på den diplomatiska démarchen mot . Några länder valde sedan att gå fram ensamma. Flera länder stod utanför. Dit hörde också och som är ledande länder när det gäller bevarande av valar. Vi har och jag har alltså gjort det både personligen och på andra sätt framfört vår kritik mot hur man bedriver detta till . Jag kommer att diskutera den här frågan med minister. Kostnaderna för förvaltningsplan och jakt är något som valjaktsländerna kommer att stå för själva. Det ingår i den plan och den överenskommelse som vi nu arbetar på. Detta är också ett normalt sätt som vi arbetar med när det gäller viltförvaltning av olika slag. Jag tror att vi är eniga om att vi vill uppnå en bra lösning och att vi vill bevara världens valar. Jag är också övertygad om att det sätt som vi arbetar på är ett konstruktivt sätt. Jag har inte sett att en riktigt extrem bevarandelinje som säger aldrig någonsin någon som helst kommersiell valjakt någonstans på något bestånd i världen skulle vara mer konstruktiv än den linje som och många andra länder driver. 95 (): Jag kan konstatera att jag inte får något besked om att är berett att liera sig med rätt länder, det vill säga de länder som är emot valjakt och som vill ha kvar moratoriet. Miljöministern säger att hon kommer att diskutera med miljöminister när han kommer hit . Hon säger egentligen inte att kommer att vara med, utan det kanske kommer att sluta likadant som när man inte var med när och skrev till . Det är ungefär det beskedet jag får här . Miljöministern pratar om ett hållbart nyttjande av det som jag tycker är en redan överexploaterad art, det vill säga valarna. Hur kan man ha ett hållbart nyttjande av något som redan är överexploaterat? Det går inte ihop för mig över huvud taget. jagar inte så många valar. Vad jag förstår har man inte heller någon avsättning, för det verkar som om islänningarna plötsligt har slutat köpa valkött. De inser plötsligt att man faktiskt kan tjäna mer pengar på valturism än på att döda valarna och äta upp dem. Det är kanske det som man skulle behöva driva, och visa att valarna är mer värda levande än döda. Det kanske är en linje som skulle kunna vara med och slåss för. Jag hoppas att har bättre beredskap än vad man hade i nu när man åker till , även om jag vet att det är svårare med kommunikationerna från än det var från i . Jag hoppas inte det för att miljöministern inte ska hamna i KU igen, utan jag hoppas det för valarnas skull så att det inte händer något igen. Jag hoppas att står kvar vid att vi ska ha kvar moratoriet och att inte försöker förhandla fram någon förvaltningsplan som innebär kommersiell valjakt. Ta nu chansen, och liera er med de länder som är emot valjakt! Liera er inte med fel länder. 96 Statsrådet (): Låt mig först säga att vi har varit mycket tydliga mot . Vi kommer att ställa upp på en démarche och kritisera för de förslag som landet nu lägger fram i . När det gäller uppfattningen om vad som är utrotningshotade bestånd så menar jag att det är viktigt att gå på de vetenskapliga rekommendationer som vi har i . Där har vi klart belagt att det är ett stort antal arter som är utsatta. De är över huvud taget inte aktuella för någon jakt. Som jag har sagt rör det sig om tre bestånd av vikval i världen som är aktuella för jakt. Jag tycker att det är märkligt att utifrån detta hävda att vi skulle driva en linje som innebär att vi vill utrota valarna i världen. Vi arbetar starkt för valskådning och alternativa former. Vi anser precis som de att det är ett utmärkt sätt att arbeta, och betydligt mer inkomstbringande för de flesta länder än vad valjakten är . Betydligt fler människor är involverade. Det håller också på att bli en viktig inkomstkälla för . Vad jag ser är att vi måste gå fram med en förvaltningsplan. Jag anser att det är rätta vägen att gå.