prot · GS0973 · 2005-02-10 00:00:00 — Och det nya bostadsfinansieringssystemet, som kommer att landa på bord, hoppas jag blir en bidragande del till att få ännu mer fart på bostadsbyggandet. Vi gör en översyn av hur staten i övrigt kan stimulera till exempel ombyggnad av befintligt bestånd så att det passar bättre med den efterfrågan som finns i storstäderna till exempel. Vi gör dessutom en översyn av hyressättningssystemet, som kommer att landa på bord i form av en proposition, som kommer att innebära bättre förutsättningar för att bygga hyreslägenheter. 55 (): Jag tolkar svaret som att vi inte kan invänta några konkreta propositioner från regeringen under detta . Jag kan konstatera att exempelvis hyressättningssystemet har diskuterats . Jag vet att utredningen är färdig med sitt förslag och att det har remissbehandlats. Första gången som jag läste om det, och då det fördes en mycket stor debatt, var redan under /99. Jag tror att alla bostadssökande och också de som skulle vilja byta sin bostad just nu verkligen efterfrågar konkreta förslag. 56 Samhällsbyggnadsminister (): Jag förstår inte riktigt hur kunde tolka mig så att hon skulle bli sysslolös i . Jag lovar att det inte kommer att bli så. Under både det här och, hoppas jag, många riksmöten framöver kommer konkreta förslag och propositioner på bostadspolitikens område. Den som kommer närmast är just propositionen om nytt hyressättningssystem. Fusk med bidrag och sjukförsäkring 57 (): Vi har sett ett antal tv-program som behandlat fusk med bidrag. Många har blivit upprörda över att det tydligen kan vara relativt enkelt att fuska med bidrag och sjukförsäkring. Min fråga till arbetsmarknadsminister är om ministern avser att vidta åtgärder för att göra sjukförsäkringen och även andra socialförsäkringar mer fusksäkra, och i så fall vilka åtgärder det skulle bli fråga om. 58 Statsrådet (): Vi inte bara kommer att vidta åtgärder. Vi har redan vidtagit en rad åtgärder som ska motverka försvåra fusk. Vi har gjort det möjligt att, som det populärt heter, samköra register. Det gjorde vi ; det skedde trots protester från , som inte ville vara med på möjligheten till samkörning mellan myndigheterna. Samkörningen gäller mellan , a-kassan och . Det är alltså redan gjort, och det fungerar hyggligt eller till och med bra. Det finns dock möjligheter att kringgå även detta. Det går att täppa till ytterligare. Sedan vill vi gå vidare genom att införa möjligheten att samköra mellan ytterligare så kallade register. kan vara ett sådant. Det finns flera som vi nu arbetar med, och vi avser att komma tillbaka med förslag om dessa. Jag hälsar välkomna att vara med och genomföra sådana förstärkningar. 59 (): Om ministern läste den reservation som vi hade i ärendet kanske han skulle ändra uppfattning lite grann. Även luddiga regler tycks bidra till att det kan vara lättare att fuska. verkar det som om varken läkare eller försäkringskassor riktigt kan tolka de reglerna, och det finns oenighet om dem. Därför undrar jag om ministern är beredd att strama upp regelverket och göra det tydligare och klarare till exempel beträffande sjukskrivning. 60 Statsrådet (): Tydliga regler vore dumt att motsätta sig. Vi tycker att vi har tydliga regler, men det finns naturligtvis alltid behov av att göra redan hyggligt bra regler bättre. Det pågår, och såvitt jag kan förstå är det inget som föranleder möjligheter till omfattande fusk. Vi får nu en fuskdebatt om våra sjuksystem, och vi får frågor, inte minst från moderater, om hur mycket detta fusk kostar och hur omfattande det är. Och tvingas vi svara att vi inte riktigt vet det. Det ligger i fuskandets natur att ingen vet, annars skulle vi säkert inte ha något fusk. Det kan på det här området röra sig om samma storleksordning som inom företag i hotell- och restaurangbranschen, städbranschen, byggbranschen. Vi har ett omfattande fusk i samhället på en rad olika områden. Det är något som vi gör en hel del åt. Etisk prövning av Dramatiska institutets barndomsprojekt 61 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den handlar om Dramatiska institutets övertramp och oetiska handlingssätt mot barn genom att studenter läste porrnoveller för barn och filmade dem. Många med mig undrar: Vad var syftet med det? Vad ville de uppnå? När det är fråga om forskning och studier som berör människor måste det enligt gällande lag föregås av en prövning i en etisk nämnd. Det gäller all forskning. Min fråga till statsrådet är: Hade det gjorts någon prövning av innan man gjorde det som man gjorde mot barnen? 62 Statsrådet (): Som ledamoten mycket väl känner till ligger ärendet inte under mitt ansvarsområde, och jag har naturligtvis ingen kunskap om någon förbehandling av detta. Jag kan garantera att det inte sker på departementet i alla fall. 63 (): Vi beslutade om lagen, och den började gälla . Lagen innebär att så fort man forskar om eller studerar något som berör människor ska en så kallad etisk prövning göras. Vi har sju sådana nämnder i landet, en central och sex regionala. Och när det gäller den lagen tror jag inte att statsrådet kan krypa undan så lätt. Om myndigheterna inte följer den lag som vi fattat beslut om i kammaren borde statsrådet rimligtvis reagera på det. 64 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att göra skillnad på vad som är vad. Detta var inte fråga om forskning, utan det verkar ha pågått något slags experiment. kommer att utreda det som försiggått på , och jag har försäkrat mig om att också följer upp hur skolans huvudman, i det här fallet kommun, gått till väga. I väntan på att det utreds ytterligare har jag inte någon anledning att kommentera ärendet utöver vad jag redan gjort. 65 (): Förvirringen är i det närmaste total om vad som kommer att hända med de planer som regeringen har på att införa trängselskatter i . Vi vet att miljardupphandling av tekniska system överklagats till högsta instans och återförvisats till kammarrätten. Det senaste beskedet är att gett den entreprenör man hade tänkt anlita, , i uppdrag att vänta i avvaktan på kammarrättens beslut. Just nu betalar alltså betydande belopp till för att göra ingenting. Det enklaste vore naturligtvis att avskriva planerna på vägtullar i , men sådana planer verkar regeringen inte ha. Därför infinner sig frågan hur regeringen ska kompensera för de merkostnader som kommer att uppstå oavsett vilket som blir det slutliga utfallet i det kontroversiella upphandlingsärendet. Min fråga till statsrådet är alltså hur kommer att kompenseras för dess merkostnader så att det inte drabbar angelägna väginvesteringar runtom i landet. 66 Samhällsbyggnadsminister (): Som sade är det den tekniska utrustningen till trängselavgifterna som varit föremål för prövning, inte trängselavgifterna i sig. De är fortfarande viktiga och nödvändiga. De utgör ett viktigt bidrag till att få en stad och en klimatpolitik som är annorlunda. Jag måste säga att jag inte har den kunskap som behövs för att kunna svara på den konkreta frågan om eventuella kompensation för utgifter. Den måste jag be att få återkomma till efter att ha diskuterat med ansvarigt statsråd. 67 (): Det är naturligtvis en fråga som berör flera statsråd i regeringen, men är bristen på svar lite förvånande med tanke på att trängselskatten är en av de få helt nya statliga skatter som införts under . Det borde därför vara en fråga för hela regeringen att följa hur den genomförs. Det enda vi vet är att kommer att drabbas av merkostnader antingen för att den nuvarande entreprenören tvingas vänta eller för att man tvingas avbryta hela upphandlingen och göra om den. I så fall måste man ersätta den tidigare anlitade entreprenören för de kostnader som den haft, och då talar vi om . När det gäller angelägna investeringar i infrastrukturen runtom i landet, både i och i andra delar och både när det gäller kollektivtrafik och när det gäller väginvesteringar, tvingas skjuta många viktiga projekt på grund av resursbrist. När det däremot gäller satsningen på trängselskatten får man intrycket att det kan gå på löpande räkning. Det är bekymmersamt. 68 Samhällsbyggnadsminister (): Självklart är det hela regeringens ansvar. Självklart är det flera ministrar, däribland jag, som har stort intresse av denna frågeställning. Jag var bara ärlig nog att säga att jag inte just här och kan svara på hur hantering och kostnaderna ska bedömas. Det är viktigt att komma ihåg att hela frågan om trängselavgifter i också har handlat om att få fram resurser till de viktiga vägtrafikinvesteringar som är nödvändiga i storstaden . Det tappas ofta bort när man diskuterar frågan. Men, som sagt, jag uppskattar oron för och de konsekvenser som frågeställaren säger ska komma. Jag lovar att ta detta på allvar och diskutera med mina kolleger, men jag har inget mer konkret svar här och . Därmed var dagens frågestund avslutad. Jag tackar de ministrar som deltagit och även ledamöterna i kammaren. 7 § Svar på interpellation 2004/05:335 om resurserna inom kriminalvården 70 Justitieminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att ska bedriva en human kriminalvård med ett meningsfullt innehåll för de intagna. har också frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att kriminalvården inte ska lida av ett stort strukturellt underskott med ingående skulder långt över normal anslagskredit. Regeringen har tillfört kriminalvården betydande resurser . Bara tillfördes kriminalvården . är dock myndighetens ekonomi ansträngd. Regeringen har därför aviserat att kriminalvårdens anslag ska höjas med ytterligare . Genom denna satsning möjliggörs en fortsatt utbyggnad av fängelser och häkten för att möta det ökade platsbehovet. För att de höjda anslagen ska göra största möjliga nytta är det viktigt att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. Inom kriminalvården pågår därför ett arbete för att effektivisera verksamheten. Det handlar till exempel om att bli bättre på att pressa kostnader vid byggande av nya platser men också om att hitta effektivare arbetsformer. Kriminalvården har redovisat hur användandet av personalresurserna kan effektiviseras. Av redovisningen framgår att betydande effektiviseringar kan göras utan att säkerhet, rättssäkerhet eller programverksamhet eftersätts. Ännu har varken årsredovisningen eller budgetunderlaget inkommit till regeringen. När styrelsen har fastställt dessa kommer regeringen självklart att göra en förnyad bedömning av kriminalvårdens resursbehov. Att förbättra de dömdas möjlighet att klara sig i samhället efter avtjänat straff är en av kriminalvårdens viktigaste uppgifter. Regeringen har bland annat tagit initiativ till en utökad användning av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Regeringen har även satsat stora resurser på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. Regeringen fortsätter med andra ord att satsa på kriminalvården. Det handlar om förstärkta resurser, förbättrade frigivningsförberedelser, insatser för att öka säkerheten och inte minst om åtgärder för att komma till rätta med intagnas missbruksproblem. 71 (): Regeringen styr riket. Så står det i vår grundlag. Därmed är det rimligt att medborgarna väntar sig ett ledarskap och ett ansvarstagande av regeringen. Ytterst ansvarig för den svenska kriminalvården, vilket är det som den här interpellationen handlar om, är du, . Du har ansvar för att kriminalvården fungerar, för att se till att det finns mål, att de uppnås och att resurserna är tillräckliga. I varenda rapport om kriminalvården, nu senast i , kan man läsa att styrningen och ledningen är dålig. tas beslut för kriminalvården och i kriminalvården, men genomförs de inte. Ingen följer upp. Kanske bekymrar det dig. Det borde göra det. Därför vill jag fråga: Vad gör du åt det? Resursbrist är det minsta man kan kalla det. Det är tomt i kriminalvårdens plånbok. höll budgeten på att överskridas med . Den kritiska gränsen hade passerats om inte generaldirektören hade dragit i nödbromsen och stoppat i princip alla utgifter och skjutit fram dem till . Man skulle kunna säga att regeringens anseende räddades genom att personalen fick avstå från sina julsmörgåsar. Det är ingen vidare personalpolitik. För att spara ytterligare ska man låsa in de intagna längre, trots att har bland de längsta inlåsningarna i hela . De intagna ska få sovmorgon. Är det socialdemokratisk återanpassningspolitik? Jag har lyssnat på debatten. Jag har läst frågesvar. Ni socialdemokrater pratar om era stora resurssatsningar, om att kriminalvården har genomfört effektiviseringsarbete och om att allt detta ger goda förutsättningar för framgångsrika frigivningar. Men gapet mellan orden och verkligheten är en avgrund. De stora satsningarna är inte större än att kriminalvården måste be om 500 miljoner för att kunna betala löner och hyra och för att inte hamna på en anslagskredit som skulle ligga på orimliga . Effektiviseringsarbete är mest ett snyggt namn på besparingar. En del saker går att effektivisera till exempel har administrationen under den socialdemokratiska regeringen svällt över brädden, och ska äntligen de 35 myndigheterna bli en. Men de får inte en enda krona för att underlätta att den nya organisationen ska komma snabbt och effektivt på plats. De stora satsningarna räcker nämligen inte till detta. Och så detta med goda förutsättningar för frigivningar. Tiden som de intagna är sysselsatta minskar . Narkotikaproblemen är enorma, och återfallen kommer som ett brev på posten. Apropå brev har jag fått veta att ministern väntar post. Flertalet frivårdsmyndigheter runtom i landet är oroliga för kommande besparingar och har därför skrivit brev till ministern där de frågar hurdan kriminalvård han egentligen vill ha. Jag vill fråga: Vilket svar har du till dem? Vilket svar har du till oss medborgare? Vilka är dina konkreta åtgärder för att få ordning på svensk kriminalvård? 72 (): Uttrycket som man bäddar får man ligga passar bra in på hur kriminalvården fungerar . har nya beläggningsrekord slagits. kan det nästan tyckas som om det är lättare att ta sig ut från fängelset vi minns ju 2004 än att komma in och få en plats och avtjäna sitt straff. säger justitieministern i det här svaret: Regeringen har tillfört kriminalvården betydande resurser. Visserligen erkänner justitieministern längre fram i svaret följande: är dock myndighetens ekonomi ansträngd. Bakom ordet ansträngd ligger, precis som tidigare påpekat, att man saknar en halv miljard. Och kommer det inga pengar redan i vår får man det lite knöligt med löneutbetalningar med mera. Kriminalvården är förmodligen den statliga verksamhet som har det allra sämst ekonomiskt i dagens s-styrda . Det är den sämsta firman som staten bedriver, en firma som bara staten kan och ska bedriva, men det är erbarmligt dåligt. Verkligheten rimmar väldigt dåligt med de vackra mål och visioner som har rabblats upp i olika budgetar och dokument från regeringen, och det är ni socialdemokrater, justitieminister och din företrädare, som har haft ansvaret för kriminalvården . Er politik, ingen annan, har bäddat för dagens situation. I svaret skriver justitieministern också så här: Regeringen har även satsat stora resurser på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. Det här är bra, och det är en nödvändig ambition. Men om jag inte minns fel var kriminalvårdens uppfattning att den här satsningen inte var tillräcklig, och för någon vecka sedan kom med sin utvärdering av narkotikasatsningen. Tyvärr har satsningen inte varit framgångsrik, i alla fall inte så här långt. Och det är något, herr talman, som jag beklagar och många med mig. Jag läser ur där man skriver så här: Överbeläggningen hotar satsningen. Det som CDG det betyder Centrala droggruppen generellt lyfter fram är att den nuvarande överbeläggningen på anstalterna är ett hot mot narkotikasatsningen. En förutsättning för satsningen är nämligen att intagna ska kunna flyttas mellan de olika typerna av avdelningar utifrån hur motiverade de är. kan det vara fyra till fem månaders väntetid för att få byta till en annan typ av avdelning. Platsbristen har också inneburit att klienter utan missbruk placerats på narkotikaavdelningarna i större utsträckning än önskvärt. Längre fram, herr talman, i utvärderingen skriver man så här: Av analysen framgår att det inte går att utläsa några effekter på återfall, oavsett vilket mått som används. Tyvärr, herr minister! En av de satsningar som justitieministern tar fram och berömmer sig av i interpellationssvaret visar sig ha betytt nästan ingenting och håller definitivt inte måttet. Det finns en läxa att göra, herr minister. Och vilka slutsatser drar då justitieministern och Socialdemokraterna av Brås rapport? Ta den inte som intäkt för att ni har lyckats. Den visar tvärtom. 73 (): Kriminalvården är en verksamhet som man enligt tidigare generaldirektörer inte vill satsa på från regeringen, eftersom man ju inte vinner några politiska poänger på det. Det kan så klart inte stämma, utan regeringen försöker väl, hoppas jag, så gott den kan att följa utvecklingen, göra omvärldsanalyser och leda kriminalvården rätt. Tyvärr kan vi konstatera att vi , när och hans föregångare har haft ansvar , har ett facit som är ganska dystert. Alla kurvor som är positiva har i stort sett pekat ned vad det gäller arbete, behandling, utbildning. Vi kan också se att det är väldigt trångt. Vi kan se att gängkriminaliteten och organisationsgraden av brott inne på anstalter, grovt våld, narkotikabrott och så vidare, har ökat mycket kraftigt . Vi har fått inslag av permanent dubbelbeläggning. Man kan tycka att det väl inte spelar så stor roll. Men det spelar stor roll om man vill återanpassa människor, om man vill tänka på personalens säkerhet, om man bryr sig om kvalitet i kriminalvården. som vi som har jobbat med de här frågorna i har följt detta har vi sett hur har stått hos regeringen och knackat på och önskat att få bygga nya anstalter. Vad har hänt? Det har inte blivit några nya anstalter. sitter man i panik och upprättar baracker här och där. Det är ju inte mycket som imponerar. Och rymningarna från dessa har ökat, eftersom det ofta bara är att sparka ut en plywoodskiva och rymma. Det finns också utredningar som har pekat på detta. Om man nu inte litar på från regeringens sida, , kan man konstatera att revisorer och har kommit med en mängd rapporter. Statskontoret kom med en rapport nu som jag hoppas att justitieministern ändå har läst. Och här fick vi en utredning från som i stort sett pekade på 50 olika saker som man har haft önskemål om för att förbättra verksamheten, öka kvaliteten i innehållet, förbättra säkerheten. Det är någonting som för övrigt hänger ihop, solklart. Men ingenting har hänt. Och står här och säger: Lita på oss! Vi ska fixa det här. Vi har tyvärr misslyckats , men ska vi skärpa oss. Det finns ju ingen som tror att detta ska ske. Låt mig ta ett exempel. Jag har här, herr talman, ett regleringsbrev. Det är någonting som man använder, och av grundlagen framgår att det bara är regeringen som är ansvarig gentemot myndigheterna. Vi i får stifta lagar, och vi får faktiskt fastställa statsbudget. Det är mycket viktiga saker i och för sig, men ansvaret att styra myndigheterna åvilar regeringen, och det kan man göra med mer eller mindre god kvalitet. Detta har varit ett elände, sade ju Statskontoret . Då sade regeringen: Det här ska vi bli bättre på. Då kan jag läsa högt. Här framgår att man ska redovisa antalet avvikelser från slutna anstalter med förhöjd säkerhet, redovisa antalet avvikelser från slutna anstalter utan förhöjd säkerhet, redovisa antalet avvikelser från öppna anstalter och så vidare. Men vad är detta, att redovisa saker som alla vet händer? Man skulle ju kunna tänka sig att man fastställde några mål för verksamheter från regeringen. Om regeringen ville någonting skulle man kunna säga så här: Vi vill att återfallsfrekvensen ska minska . Det skulle man kunna säga om man nu ville att människor skulle återanpassas och inte bara förvaras och återkomma. Jag kommer att återkomma till det här regleringsbrevet, för det är regeringens exklusiva skyldighet, exklusiva rätt, att styra myndigheterna om man vill, men man väljer att inte göra detta. Och det är sorgligt, för det är väldigt många människor som förlorar på det. Det handlar om människor som jobbar i kriminalvården, människor som är intagna och inte minst alla vi människor utanför som ser en verksamhet som bara växer i kostnad utan något resultat. 74 Justitieminister (): förklarade omtänksamt vad ett regleringsbrev är för någonting det måste kännas bra. Jag skulle vilja göra några kommentarer och reflexioner. Först och främst tror jag att kriminalvården är bäst på att avgöra om man ska öppna eller . Mycket ska vi ha synpunkter på, men just den saken, om man ska öppna celldörrarna eller , överlämnar jag med varm hand. Jag har också en kort synpunkt på vad och försöker göra gällande, nämligen det som gäller rymningar. Under de här tio åren har faktiskt rymningarna halverats, sedan den borgerliga tiden. Från slutna avdelningar har de minskat med två tredjedelar. Det beror på flera olika saker, men ni hugger ordentligt i sten om ni ska försöka göra någon partipolitik av det. Det finns nog saker som vi är överens om. Jag tror att vi är överens om att det trots allt anslås 1 miljard. Jag tror också att vi är överens om att det går att göra effektiviseringar, som säger. Man går från dessa 35 myndigheter och de övriga två, det vill säga sammanlagt 37, till en. Det är bra. Då effektiviserar man. Jag tror också att vi är överens om att resurserna inte är helt jämt fördelade, vilket naturligtvis hänger ihop med att det är flera olika myndigheter. Vi har anstalter där det är betydligt mer personal än på andra. Varje gång man har tagit en sådan här diskussion har det bara talats om att det nu är allmänna besparingar. Man måste våga, inte minst ur rättvisesynpunkt inom kriminalvården att ta de diskussionerna. Jag tror också att vi är helt överens om att kriminalvården faktiskt kan använda pengar som man lägger på hyra, och där finns det en hel del. Sedan tror jag inte att det är så mycket mera som man kan effektivisera. Det är alldeles riktigt att det finns ett stort underskott trots de här anslagen. Det vill jag inte sticka under stol med. Det finns det. Det beror på två saker. Domstolarna dömer hårdare, betydligt hårdare, än man har gjort tidigare. Och de väldigt stora satsningarna på polisen som regeringen har gjort leder naturligtvis också till de här resultaten, att det blir fler fångar. Det är ingen tvekan om att det finns ett underskott trots de här anslagen. Det kan heller inte uteslutas att den miljard som anslås inte är tillräcklig. Det kan behövas ytterligare medel. påbörjas snart budgetförhandlingarna. Vi ska i första hand ha diskussioner med kriminalvården, sedan också naturligtvis bereda det här internt på och med våra samarbetspartier. Så får vi se vad det leder fram till. Vi har möten nu i vår och . En sak kan vi vara överens om. Det vill jag inte heller på något sätt sticka under stol med. Det behövs fler platser just av de här anledningarna. Det är också därför som arbetet pågår nu med att bygga ut 1 500 platser. Men det finns saker som skiljer oss åt. Det jag slås av är den brist på visioner som oppositionen har när det gäller kriminalvård. Det talas om pengar. Vi kan vara överens om saker, men vi hör aldrig hur ni vill ha kriminalvården i stället. Det är ju ett oerhört spännande område. Det handlar om mänskliga rättigheter, om att återanpassa personer till samhället och att de inte ska begå nya brott. Vi har drivit på arbetet med en ökad individualisering, och vi har drivit på ett arbete med narkotikasatsning, en utbildning som startade , och möjligheter för sexualdömda att få behandling. ger vi oss in på ett väldigt svårt område, nämligen behandling av psykopater. Allt detta och den förändring som vi nu driver mot en ökad individualisering är ju en förändring som vi inte har sett inom kriminalvården . Man säger tyvärr att man alltid har gjort så här och alltid ska göra så.