prot · GS0991 · 2005-03-16 00:00:00 — Överallt runtomkring i världen är otrohet och promiskuitet ett vanligt förekommande fenomen, och det är utifrån de förutsättningarna vi måste titta på hur vi motverkar aids, det vill säga kondomer, sexualundervisning och allt måste gå hand i hand. Jag är, som sagt, mycket glad för att det finns ett gemensamt betänkande så att vi kan fortsätta att jobba tillsammans i kampen mot smittsamma sjukdomar och för att utveckla både vacciner och mediciner. Det finns dock två saker som oroar mig just , och delvis har de redan tagits upp. Det ena är att vi måste påverka på EU-nivå. Konservativa krafter, till exempel nu senast på biståndsministermötet, negligerar frågorna om sexuell och reproduktiv hälsa och kvinnors rättigheter. Där måste vi ta ett gemensamt ansvar för att trycka på. Det andra är nivån på den svenska biståndsbudgeten. Där är vi inte heller eniga, och det behövs pengar för att bekämpa smittsamma sjukdomar. Tack för alla fina inlägg, och tack för det gemensamma betänkandet från det sammansatta utskottet. Jag tänker använda det i den internationella debatten och hoppas att ni också gör det. 35 () replik: Först vill jag säga att jag tycker att det är väldigt bra att biståndsministern är här och är med i debatten. Det markerar globaliseringens betydelse och markerar biståndets roll i sammanhanget. Biståndsministern anlägger ett brett perspektiv på det här, precis som jag försökte göra, om demokrati, jämställdhet, kvinnans ställning, mansrollen och det globala perspektivet. Det finns ett perspektiv till som ingen har berört här , och det är de baciller som sprids, smittsamheten, för att användas som biologisk-kemiska vapen i en terrorsituation eller krigssituation. Jag vill höra lite grann hur biståndsministern ser på den delen. Jag vill också passa på att fråga biståndsministern, även om vi har stor samsyn i i de här frågorna, hur regeringen ser på de möjligheter som jag förde fram att ge WHO möjlighet att köpa loss patent för att använda bromsmediciner mot hiv/aids i den fattiga världen, att ge högsta prioritet i biståndsarbetet just åt hiv/aids-bekämpningen och arbeta för att Pekingfördraget om kvinnors rättigheter arbetas in i millenniemålen. Hur ser regeringen på det? Hur står regeringen upp för sexuell och reproduktiv hälsa genom att försöka få Bush att ändra uppfattning, som här har sagts? En viktig fråga, som visade sig vid sarsepidemin, var att då inte hade världsstatus i WHO. Är vi beredda att arbeta för det? Jag hoppas och tror det. 36 Statsrådet () replik: Det var väldigt många frågor, och jag ska göra så gott jag kan och se om jag hinner svara på dem. Det är ett stort antal olika sjukdomar, och vi måste ha ett brett angreppssätt för att möta dem. Det handlar om medicinering, vaccinering och så vidare. Jag börjar med frågan om sexuell och reproduktiv hälsa, och millenniemålen. Beträffande millenniemålen har det, som sagts, lagts en rapport precis nu om uppföljningen av dem, ledd av professor . I den finns frågan om sexuell och reproduktiv hälsa med på ett ganska bra och acceptabelt sätt. Vi för nu en diskussion om att inte föra in ett nytt millenniemål men väl att ta fram en ny indikator vad gäller just området sexuell och reproduktiv hälsa. Den dagordningen går, enligt de rapporter jag får, ganska bra framåt. Det finns en stor möjlighet att det kommer till en ny indikator för just de här frågorna om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, mycket tack vare ett gemensamt arbete mellan de progressiva regeringar som driver den här agendan men också stora enskilda internationella organisationer. Vi har ett mycket bra samarbete med kring de här områdena. Vad gäller Bush, och synen på sexuell och reproduktiv hälsa är det just ett av de områden där vi är mycket oroade. Man har bland annat drastiskt minskat anslagen om man inte till och med helt har tagit bort dem till UNFPA. Det är minst sagt oroande, och egentligen ett fullständigt omoraliskt agerande. Regeringen har uttalat detta vid ett flertal tillfällen, och jag tror att den amerikanska regeringen vet precis vad tycker. Det viktigaste vi kan göra är att försöka bygga en allians på EU-nivå för att få EU:s agenda att bli ännu tydligare på det här området och uttala hur den europeiska synen på de här frågorna är i relation till . är det rätt att en del av de pengar som kanaliseras via andra multilaterala kanaler inte omgärdas av de här restriktionerna för stöd till abortkliniker och så vidare. 37 () replik: Jag tar gärna en replik till, så har ministern möjlighet att fortsätta att svara. Jag kräver inte jag tror inte att det är rätt väg att man ska bygga upp ytterligare ett nionde millenniemål för det här. Bekämpningen av aids finns som ett av de åtta målen, och det kan finnas anledning att anknyta till en ny indikator, eller vad det nu är, för att få in just tänkandet kring frågor om kvinnors rättigheter, som är inte allt men en viktig del, liksom anslagen också är det, i arbetet med att bekämpa just den här typen av sjukdomar. 38 Statsrådet () replik: Just en indikator kring SRHR är inte enbart kopplat till aids, även om det är nära kopplat till det. Det är också kopplat till kvinnors möjligheter att arbeta, kvinnors möjligheter att minska sin fattigdom och kvinnors möjligheter att helt enkelt få ett bättre liv. Man kan nog lägga den indikatorn under flera av målen, och jag tror att det är där som diskussionen just nu pågår på olika sätt. Jag blev positivt överraskad av hur SRHR-frågorna beskrevs i i millennieplanen om hur man ska nå millenniemålen. Det var ett relativt bra steg framåt, som vi ska försöka stötta på olika sätt. hade också frågor till mig om biologisk-kemiska vapen och WHO-diskussionen. FN:s High Level Panel beskriver just smittsamma sjukdomar som en säkerhetsfråga. Där kanske man framför allt pratar inte om biologisk-kemiska vapen utan just om smittsamma sjukdomar. Det är en helhetsfråga. Säkerhet i världen är mycket mer en sammansatt fråga än vad den var tidigare. Därför har man också i infört en klausul som säger att vi förhandlar med ACP-länderna om just massförstörelsevapen, vilket har en ganska bred definition. Vi tar de här frågorna på stort allvar, inte enbart ur ett försvarspolitiskt perspektiv utan också ur ett biståndsperspektiv. WHO-frågan är en idé värd att titta på. Det ligger olika saker på dagordningen nu inför Hongkongförhandlingarna. En av frågorna är självfallet hur man ska kunna ge bra tillgång till mediciner som är bra och tillräckligt billiga för att människor ska ha råd att använda dem. Jag tar med mig det. 39 () replik: Jag vill börja med att tacka biståndsministern för ett mycket intressant anförande. Vi är väldigt överens i stora delar. Jag tackar speciellt för klargörandet att det är en människofråga, en säkerhetsfråga och en demokratifråga. Det gör att vi lyfter upp den på rätt nivå, där den hör hemma. Jag vill bara kommentera att det första blodprovet hittade man i , och det var heterosexuell smitta det handlade om då. Jag har några korta frågor. Vad gör den för att fler män ska uppmärksamma och tala om hiv? Det är väldigt viktigt, precis som sade. Nästa fråga: Vad gör den för att trycka på den katolska kyrkan? Jag vet att det är en svår fråga, men det vore ändå intressant att höra. Det är precis lika viktigt som att kritisera för deras icke-kondomförespråkande. Jag vill också fråga när det gäller EU och utvecklingen av vaccin. Det finns ingen konkret plan för utvecklingen av hivvaccin inom EU, bland annat beroende på att det saknas kompetens, både på EU-nivå och på kommissionsnivå. talade man om att ha en aktionsplan för detta, och vi ser fortfarande ingen sådan existerande i verkligheten . Vad gör för att trycka på här? Det är en akut fråga, och den blir än mer akut när nu har aviserat att man drar ned sina anslag, som jag sade i mitt anförande. EU behöver då bli lite mer vässat. Slutligen vill jag bara kommentera frågan om terror och biologiska vapen. Hiv kan aldrig bli ett biologiskt vapen, för det är ett ynkligt virus som dör i värme och dör om det ligger på en bordsyta och så vidare. Det är dock intelligent. Ska vi tala om något annat ska vi tala om mässling, som är världens mest smittsamma ämne. Det har vi inte berört . 40 Statsrådet () replik: Det här var också flera och jättestora frågor, och jag ska försöka svara. Hur engagerar vi män att prata om aids? På mitt ansvarsområde inom biståndet handlar det dels om att ta upp mäns roll i olika internationella sammanhang, på EU-möten, på Världsbanksmöten eller vad det är, dels om att prioritera män i det bilaterala samarbetet ute på plats. Jag träffade en oerhört duktig sydafrikansk polisman, en stor, riktig man, som var chef för en polisstation i . Han jobbade just med kvinnor, mot våld mot kvinnor och barn, med aidsfrågor, med mansrollen och med sina polismäns sätt att bete sig mot dem som bor i området. Att stötta den typen av konkreta genomtänkta projekt där män kan vara förebilder för andra män tror jag är oerhört viktigt. Här gör också Näringslivets Internationella Råd ett mycket finns arbete i många länder. Näringslivet tillsammans med fackföreningsrörelsen, näringslivet ensamt eller fackföreningsrörelsen ensam gör i många länder runt omkring i världen den typen av insatser. Det tror jag är väldigt viktigt. Jag hoppas att vi kommer att vara många som tar upp frågan om mäns roll i aidsarbetet i våra respektive partigrupper på EU-nivå. Det är faktiskt en svensk fråga. Det är inte många andra som tar upp den frågan. Därför hoppas jag att också ni gör det och att gör det i sin partigrupp på EU-nivå och på andra sätt. Det är helt riktigt det som säger om . Jag har träffat representanter för här i och talar om detta. Det finns grupper inom som ser på frågan precis som vi gör. kommer jag inom någon månad att åka till EU ha ett möte som just sexuell och reproduktiv hälsa där Katolska kyrkans biståndsorganisation några andra är inbjudna för att diskutera den här synen. Det är viktigt att nå de grupper som inte delar våra åsikter. 41 () replik: Det var ett bra svar på två av mina frågor. Jag tror att en lösning är precis som sade i sitt anförande. Det gäller att se det om en människofråga, en säkerhetsfråga och en demokratifråga. Det gör att männen kommer att bli mer engagerade. Det är precis som jag sade tidigare. Det är på högre nivå som samtalet ska föras, och där det finns det tyvärr fortfarande mest män, och sedan ska det ut till fler män. Ska man diskutera män på plats i är det oerhört viktigt att speciellt fokusera på just poliser och militärer. De kan vara goda förebilder för andra män. Det är precis de männen som har en total maktkontroll och beter sig väldigt illa mot kvinnor i många fall. Dem ska man verkligen ha specialinriktning på. Sedan är den sista frågan kvar angående EU och vaccinutveckling. Hur verkar där för att trycka på ytterligare? 42 Statsrådet () replik: Det är oerhört viktigt att vi också kommer ihåg männen i och männen i . Mönstren är desamma. Hiv/aids är inte en afrikansk sjukdom, utan det är en global sjukdom. Mönstren är desamma till varför aids sprids. De är mycket lika mellan olika länder. Vi måste också jobba med mansrollen i våra relationer med , , , eller vilket land det nu handlar om. Det vill jag börja med att styrka under. är inte riktigt min fråga. Kommissionen håller på att ta fram en handlingsplan för EU:s arbete på aidsområdet i utvecklingssamarbetet. Den handlingsplanen kommer att läggas fram på nästa biståndsministermöte. Det skulle ha varit men kommer att äga rum mycket senare, troligen . I den handlingsplanen förväntar jag mig att det kommer att stå något om biståndets roll i att ta fram vaccin. Men det är också en EU-intern fråga. Det tillhör delvis medlemsstaternas kompetens. Jag hoppas att också tar upp den frågan med andra ministrar i det här sammanhanget. Det blir ett samspel mellan EU-kompetens och medlemsstaternas kompetens i det här sammanhanget. Vad gäller just biståndssidan har vi en handlingsplan som vi kommer att ta ställning till fram på vårkanten eller om aidsbekämpning. Där måste detta vara en del av arbetet. 43 (): Jag ska som min partikollega tidigare påtalade i huvudsak koncentrera mitt anförande på smittskyddsläget vad gäller influensaepidemier. Som inledning vill jag säga att räknar med att det sker tre fyra pandemier varje århundrade. Pandemier är när det sprider sig över hela världen och till en stor del av befolkningen. En del av oss kommer även om vi då var små ihåg den senaste pandemin som var Hongkonginfluensan som skördade många offer runtom i världen. har det i varit omfattande diskussioner om influensapandemi. Det finns flera förklaringar till det. Det är rent statistiskt sannolikt att frågan inte är om det bryter ut en ny influensapandemi utan snarare när. presenterade i samarbete med andra statliga myndigheter en handlingsplan i syfte att ytterligare förbättra den svenska beredskapen för en världsomfattande influensapandemi. Handlingsplanen beskriver hur en pandemi kan hanteras av olika delar i samhället. Ungefär med presentationen av denna handlingsplan blev ytterligare fall av fågelinfluensa kända i . Det sammantaget har medfört en ökad diskussion i om smittskyddssituationen i och världen vad avser influensa. Det blev således också en ökad massmedial bevakning och rapportering. Betänkandet berör sjukdomar som för många människor runtom i världen får oerhört dramatiska konsekvenser. Det har många av er tidigare beskrivit. Det är flera sjukdomar som till exempel hiv och malaria som får många länder och deras befolkning är förödande på många sätt och vis. Det är bara att konstatera att i det sammanhanget har vara förskonat till stor del. Med den kunskap vi har kan vi konstatera att influensan är en av de sjukdomar som utgör ett uppenbart hot mot folkhälsan både globalt och i . Vid en influensapandemi skulle samhället utsättas för stora humanitära påfrestningar med problem för att upprätthålla vårt samhälle. Det gäller till exempel hälso- och sjukvård, säkerhet, utbildning, för att nämna något. Det är därför angeläget att ytterligare förbättra vår beredskap i landet för en eventuell kommande världsomfattande influensaepidemi. Utskottet välkomnar naturligtvis därför att presenterat en handlingsplan. Med tanke på den relativt omfattande medierapportering som förekommit vad avser fågelinfluensa och influensa i övrigt finns det skäl att kommentera det. Enligt är fågelinfluensan i sig inte ett hot mot människors hälsa. Det handlar snarare om risken att den kan ge upphov till en helt ny typ av influensavariant med förmåga till global spridning, och en snabb sådan, bland människor. De övergripande målen för handlingsplanen har bland annat varit att beskriva sätt att begränsa effekterna av en pandemi, ge förslag på strategier för att säkerställa tillgång till vaccin och läkemedel under en pandemi och hur man kan upprätthålla samhällsfunktioner på olika sätt. Det gäller till exempel att ha en beredskap för att ett stort antal sjuka ska tas om hand av sjukvården eller hur man hanterar verksamheter som till följd av ett stort antal sjuka får brist på arbetskraft. Det handlar också om produkter som man inte får tillgängliga på samma sätt som i en normalsituation. beskriver att handlingsplanen har arbetats fram och att arbetet också behöver fortsätta på flera områden. Det gäller till exempel möjligheten att få tillgång till vaccin och att utarbeta strategier för hur antivirala läkemedel kan användas på bästa sätt. I det sammanhanget har det också förekommit en del tvivelaktig medierapportering. Jag vill därför göra en del förtydliganden i det avseendet. Läkemedel mot virus kan användas vid behandling av redan insjuknade. Man kan förkorta sjukdomstiden något och lindra följdverkningarna. De kan också användas för att förebygga ett insjuknande. Under en pandemi måste naturligtvis de som blir sjuka och har stor risk för allvarlig sjukdom få tillgång till antivirala medel. För detta kan man innan vaccin finns använda just antivirusläkemedel. Vidare är det viktigt att samhället kan fortsätta fungera. Det gör att man vid distribution av antivirala läkemedel måste se till att inte alla som har hand om för samhället viktiga verksamheter är sjuka . Genom att ge antivirala läkemedel kan man skjuta upp insjuknandeprocessen så att till exempel inte alla läkare, alla sjuksköterskor eller alla personer som till exempel jobbar med reningsverk eller vad det nu kan vara blir sjuka . På så sätt kan vi hålla i gång vårt samhälle något bättre än om vi inte hade betett oss på det sättet. Som jag tidigare sade har det varit en omfattande diskussion, och ibland har den inte varit alldeles tydlig och således bidragit till stor oro hos befolkningen. Det har inneburit att människor överväger att bunkra läkemedel på olika sätt. I det här avseendet, fru talman, är det naturligtvis viktigt att samhällets institutioner, beslutande funktioner och medier försöker agera på ett sådant sätt att det inger befolkningen förtroende och trygghet. När det gäller läkemedel är det av största vikt att samhället tar ansvar för att tillhandahålla adekvata läkemedel i den mån det finns verkningsfulla läkemedel att tillgå. I det sammanhanget vill jag säga att det är så att varje landsting ansvarar för detta. Det finns naturligtvis skäl att ifrågasätta den decentraliserade ordning som vi har och på vilket sätt den skulle försvåra vid en influensapandemi. Det är därför glädjande att det inom regeringen pågår ett beredningsarbete i denna del för att överväga en annan hantering än den som är gällande . Det här väcker också frågan om produktion av vaccin. I likhet med många andra länder har inte egen vaccinproduktion. Inom regeringen pågår därför ett arbete för ställningstagande till hur man ska säkerställa tillgång till vaccin för när det väl finns vaccin att tillgå, när vetenskapen har hittat ett vaccin. Det har tidigare nämnts i debatten och jag kan försäkra att folkhälsominister vet att det inte finns något vaccin mot fågelinfluensa. Men jag kan också försäkra att folkhälsoministern aktivt arbetar med frågan hur vi kan säkerställa att vi får vaccin till när det väl blir tillgängligt. De frågeställningar som har aktualiserats är till exempel huruvida ska återuppta egen vaccinproduktion. Ska vi ha kontrakt och avtal med läkemedelsföretag? Vad är fördelar och nackdelar med det? Eller kan det vara aktuellt att ha vaccinproduktion tillsammans med andra länder, till exempel , som skulle ge ett rimligt upptagningsområde rent befolkningsmässigt. Det här är några överväganden som regeringen arbetar med. vill jag ta upp en annan fråga som är central i det här betänkandet men som inte handlar om influensa. Samtliga har varit inne på den. Det gäller möjligheterna att kunna bromsa hivspridningen. Det är en alldeles central fråga. Det finns en tvivelaktig hållning i en del andra länder till användning av kondom för att nå så kallade säkra sexuella relationer. Jag kan här konstatera, och det är mycket glädjande, att vi i det här utskottet är eniga om att användning av kondom är ett sätt att skydda sig mot hiv/aids. Det ska jag också ta med mig till när jag deltar i en konferens för oss som är läkare eller sjuksköterskor och parlamentariker. Vi möts i för att diskutera sexuell reproduktiv hälsa. Däremot skulle jag vilja fråga från vilka samtal hon och hennes svenska partikamrater för med parlamentariker i andra länder. Det är mycket besvärande när man för de här resonemangen med parlamentariker från andra länder. träffade jag kolleger i min profession från hela världen som är mycket bekymrade över det genomslag som de värdekonservativa kristdemokratiska värderingarna får när det gäller kondomanvändning. Så, , vilka signaler ger internationellt? Det är faktiskt så att vi arbetar internationellt i den här frågan, och även om vi är eniga i är det en styrka om vi också kan vara det internationellt. Det är bara på det sättet vi vinner kampen mot hiv/aids. Vad ska jag ta med mig till , ? Vad pratar man om inom runtom i världen? Vad är det som gäller egentligen? Är vi bara eniga i eller är det någonting vi kan vara eniga om i resten av och i världen i övrigt också? Slutligen yrkar jag bifall till förslaget i betänkande USoU1. 44 (): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Mitt anförande kommer i huvudsak att beröra områden som har engagerat mig och som faktiskt handlar om de svenska problemen. Jag skulle vilja börja så här. Rädslan för att bli sjuk var tydligare och påtagligare förut, innan bromsmedicinerna fanns, och den rädslan tog mycket kraft av människor som var smittade. är rädslan för andra människor, bristen på öppenhet om sjukdomen i samhället, det som är det svåraste att leva med. Många människor tycks tro att nu när bromsmedicinerna finns så är det inte farligt med hiv. Den tolkningen måste vi passa oss för. Blir man smittad av hiv så är det ingen lätt resa man påbörjar. De här två uttalandena som jag börjat med är hämtade från en bok som heter . Det är författaren som samlat berättelser ur verkligheten. Berättelserna i boken skildrar naket och ärligt en mängd känslor och tankar som har uppstått i mötet med hivsmittade människor. finns det i 3 600 personer som har fått diagnosen hiv. Det var som bromsmedicinerna kom. I stället för att dö i aids kunde människor våga blicka in i sin egen framtid. Eftersom hivinfektionen är en allmänfarlig sjukdom omfattas den faktiskt av smittskyddslagens bestämmelser, och ska läkemedlen vara kostnadsfria för den enskilde om man bedömer att smittspridningen minskar. Men tydligen är det så i landet att den nya smittskyddslagen, som trädde i kraft , tolkas lite olika av landstingen, vilket gör att många människor betalar upp till högkostnadsskyddet. Det här är inte rätt och riktigt. arbetar med att få fram enhetliga riktlinjer som ska användas i . Men det borde man ha tagit fram som den nya lagen trädde i kraft, för det är ju en självklarhet att de här personerna ska ha sina läkemedel kostnadsfritt. Jag vill göra en uppdelning i av hiv. är män som har sex med män. Det kallas MSM. är heterosexuella personer. Här ingår personer med afrikansk bakgrund. är narkomaner och de som drabbats genom blodtransfusioner. De mest utsatta nu tittar jag upp på er, pojkar, på läktaren är unga män som experimenterar med sex. De här unga killarna löper en stor risk om de vill experimentera med sex och då vill träffa en man för att testa sin sexualitet. Då kanske de också träffar just den man som här i är smittad av hiv. Därför är det väldigt viktigt att vuxenvärlden förmedlar saklig, vettig information om sexvanor. Jag anser också att de frivilliga organisationerna gör ett otroligt arbete i , både när det gäller stöd och kunskap. Jag vill faktiskt särskilt lyfta fram en typ av organisation, det är här i Noaks Ark, som också finns i , , , och . har man startat något som kallas aidsjour. Det är en nationell telefonrådgivning som svarar på alla sorters frågor som rör hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Det är frågor som kommer från allmänheten, men det är också människor i olika yrken som ringer och ställer frågor. Tyvärr är det så att Noaks Ark samt även privata vårdgivare står för en del av finansieringen. Vi vet inte hur länge det här kan pågå, men Noaks Ark önskar själva, och jag tycker att det låter väldigt vettigt, att pengar skulle kunna komma från Allmänna arvsfonden, precis som pengar kommer ifrån Allmänna arvsfonden när det gäller verksamhet. I vårt betänkande här finns det faktiskt ett avsnitt om tuberkulos. Det är ju en av de mest spridda infektionssjukdomarna i hela världen. Utifrån beräkningar tror man att det finns ungefär två miljarder människor som är bärare av den bakterie som orsakar tuberkulos. Under 20002003 rapporterades i omkring 420 nya fall , varav 300 fall rapporterades i den utrikiska befolkningen, då främst bland personer som kommer från områden som är drabbade av hög hivprevalens. Av den här anledningen hade jag en interpellationsdebatt med här i kammaren .