prot · GS09134 · 2005-06-07 00:00:00 — Man ville till och med bygga ny kärnkraft. Hur realistiskt är det? Vilken kartell är det som står bakom den politiken? Vad vi än tycker tror jag att energipolitiken också måste försöka vara en del av ett blocköverskridande samarbete för att ge lite av den långsiktiga uthållighet som behövs för basindustrin. Hela världen satsar på kärnkraft, säger , och hela världen är tydligen . Jag har lite större horisont. Tillsammans med avvecklar och . Låt det inte framstå som om är det enda landet i världen som har insett att det viktiga på riktigt lång sikt är det förnybara, och dit hör inte kärnkraften. 37 (): Tanken att samhällsbyggnadsministern och jag skulle sjunga i samma kör är näst intill oemotståndlig. Men det hjälper inte att sjunga samma refräng om basindustrin om vi inte sjunger samma verser och om vi inte kan hitta de vägar som verkligen krävs för att slå vakt om grunden för svensk välfärd och grunden för att hela ska kunna leva. väljer i stället att skjuta på ja andra perspektiv: andra partier eller andra länder. Låt oss nu i stället fokusera på vad gör och roll i världen när det gäller energipolitiken. Det är ju trots allt regeringen som regerar . , fru talman, när stängdes, ställde en partikamrat till mig en fråga här i kammaren till finansministern om vad stängningen av kostar, att stänga ned väl fungerande kärnkraft som hade kunnat fungera . Hon fick inget svar finansministern blev svaret skyldig. Det enda vi vet är att när den första reaktorn stängdes kostade det skattebetalarna 6 miljarder, lika mycket som till exempel 6 000 poliser. Skulle vi ha lagt ut enkronorna på rad hade de räckt från till . Låt mig ställa frågan till : Vad kostar stängningen av ? Hur kommer den att betalas av den svenska statskassan? Är det barnen i förskolan eller de gamla i omsorgen som ska få sämre kvalitet när regeringen på det här sättet väljer att kasta pengar i sjön? Det hjälper ju inte att Socialdemokraterna utger sig för att vara intresserade av tillväxt ja, till och med en tillväxtkongress hade detta parti när inte den praktiska politiken går hand i hand med de stora orden. När statsministern på beskrev sitt eget parti som en snigel i tillväxtfrågorna verkar det onekligen ha varit ett sällsynt inslag av självinsikt. Det hjälper inte heller, fru talman, att hänvisar till samtal med branscherna här i sitt svar. Visst är det bra att pratas vid. Det ska man alltid göra. Det är bättre än att ha stängda dörrar. Men vad hjälper det med kaffe och wienerbröd eller biskvier när behöver en ny energipolitik. behöver något bättre. Jämför vi oss med vårt grannland , som har haft en stark koppling mellan energipolitik och tillväxtklimat och ser detta något mer långsiktigt än vad som har varit fallet i svensk energipolitik, så ligger efter. satsar på kärnkraft och bygger nytt, till skillnad från . Där har man också sett att om det finns långsiktiga och stabila villkor för investeringar i elproduktion, ja, då kommer de att göras, vilket minskar risken för både överskott, brist och olika elprisstegringar. Därmed minskar också den osäkerhet som den elintensiva industrin i så otroligt starkt uttrycker när det gäller investeringar. Vågar vi investera? Vad kommer det att kosta ? Ska vi lägga produktionen i i de västmanländska bygderna eller någon annanstans eller ska vi lägga produktionen någon annanstans, i något annat land, i eller något annat land där det finns just ett långsiktigt tillväxtklimat som kombinerar god miljöpolitik med förståelse för näringslivets villkor? I stället för att tala om olika nedstängningar och destruktiva insatser borde vi, fru talman, kunna koncentrera oss på att hitta formerna för en ny, modern, förnyad energipolitik, en ny debatt som på saklig och kunskapsbaserad grund kan ge just de villkor för näringslivet i hela som behövs så att basindustrin och andra näringar kan utvecklas, så att jobb kan komma till, så att arbetslösheten kan sänkas, så att välfärden kan räddas och så att vårt land kan blomstra, och inte kasta pengar i sjön bara för att stänga eller något annat. 38 (): Jag till ta fasta på det som statsrådet och jag är överens om i första hand. Jag tycker att det är jättebra detta med utsläppsrättigheter det måste jag säga. Det är ju någonting som liberaler, socialdemokrater och många andra har tyckt är mycket värdefullt, och det har ju i första hand med klimatpolitiken att göra. Klimatet gör som bekant inte halt vid några gränser. På den punkten är vi alltså väldigt överens, och jag tror att det kanske är det allra viktigaste inslaget som vi har fått , nämligen möjligheten att det ska kosta att försura luften. Men sedan, när man ser på konkurrenskraften i och många andra områden, måste man ändå konstatera att vi kommer att ersätta . Det medger jag också. Men vad sker det med? Ja, det sker genom att i , som är ett fossileldat kraftverk, byggs ut kraftigt. Det andra är att ett nytt, också fossileldat i första hand gaseldat, kombinat, som det heter kraftverk byggs i . Det är klart att det här är något som påverkar luften. Då måste man medge att vi tär på våra egna resurser när det gäller utsläppen här. På den punkten håller jag alltså inte med. När det gäller industrins konkurrenskraft är det ändå på det sättet att det är en realistisk bedömning som den tunga elintensiva industrin gör att den nuvarande effekten det är någonting annat än energi inte räcker till om det skulle bli väldigt kallt i det här landet. Då kan man tvingas stänga eller Kubal i eller något annat om man inte vill ha väldigt kallt i alla våra lägenheter i landet. Jag tycker fortfarande att det är dubbla budskap att stänga ett kraftverk och att tillåta om det nu blir så väldiga effekthöjningar i ett antal andra kärnkraftsreaktorer. Det stämmer inte överens. 39 (): Jag kan kommentera lite som jag tycker är lite märkligt som sägs i den här debatten. Jag kan inte bre ut mig sådär väldigt, som gör, om hur viktigt det är med satsningar och sådant, men jag tycker att han glömmer att vi faktiskt har gjort oerhörda satsningar på energiområdet i . är det ju så att bioenergin har gått förbi fossilenergin. Det glömmer man. Det är många ord man väljer för att beskriva saken negativt. Man kan lika gärna beskriva den här omställningen positivt om man vill. Vi har påbörjat en omställning från kärnkraft till mer långsiktigt hållbara energislag i . Den omställningen sker ganska kraftfullt, faktiskt. Om man jämför och kan man säga att det är klart att om vi hade investeringsprogram på energisidan som omfattade så mycket pengar som en kärnreaktor innebär så hade det naturligtvis påverkat klimatet i samhället en del, men vi har stora investeringar. Jag kan inte exakt hur det är med de fossileldade anläggningar som ska byggas i och , men som jag har förstått det handlar det om fossilgas i båda fallen, och där vet jag att produktionskostnaden är väldigt låg, även om man har en kort driftstid . Jag har förstått det så att de här anläggningarna har kommit till i första hand just för att klara toppeffektproblematiken. Anledningen till att man bygger dem är inte att ersätta kärnkraft, därför att det problemet finns inte . 40 Samhällsbyggnadsminister (): Jag tycker nog ändå att vi till vissa delar sjunger i samma kör. Vi har väldigt olika stämmor, och ibland låter det lite falskt, för vi tycker rätt olika i grunden om en del av det. Jag bara menade på fullt allvar att jag hyser den största respekt för engagemang för basindustrins villkor, inte bara i sitt hemlän utan också i , och jag förväntar mig då lite av samma respekt tillbaka. Där ligger faktiskt också den socialdemokratiska regeringen. Under alla årtionden bakåt är det ju, precis som sade, vår starka basindustri och dess villkor som har varit en av de viktigaste grunderna för den välfärd som vi har i vårt land , och så ska det fortsätta att vara. Energipolitiken är en viktig del i detta, som vi tycker annorlunda om. Det är ingen tvekan om det. tyckte att nu måste prata om , för det är som har ansvaret. Sedan började han hylla . Vi har mycket att lära eller avskräckas av, beroende av vad vi tycker, när det gäller länder i vår närhet. Vi har en helt annan debatt i om kärnkraften ett land med en mycket stor basindustri och ett land som påminner om den svenska välfärdsmodellen på många sätt, men också ett land där det framför allt har varit det som inte har nämnts , nämligen diskussionen om avfallet och slutförvaring, som har varit vägledande för diskussionen om kärnkraftens framtid i . Jag vill ändå påminna om de två delarna också i den svenska diskussionen. är det politiska minnet väldigt kort. Vi talar sällan om , utsläppen vid eller olyckan i Tjernobyl. Vi talar alltför sällan om de många tusen års ansvar som vi tar på oss och kommande generationer för hur avfallet och slutförvaringen ska vara. Jag är övertygad om att framtiden, för som land och därmed också för basindustrin, ligger i vår förmåga att ställa om energisystemen och att producera el på förnyelsebar grund och vår förmåga att komma längre med effektiviseringen av energianvändandet. Där har övriga samhällsdelar mycket att lära av industrin. Industrin har kommit oerhört långt, men går fortfarande med mycket stor glädje och stort engagemang in de program som jag berättade om i svaret på interpellationen för att komma ännu längre när det gäller effektiviseringen. Framför allt handlar det dock om bostäder och byggnader. Där kan vi komma väldigt långt. Då uppstår också någonting intressant: I takt med att vi kan effektivisera användandet i bostäder uppstår energi möjlig att använda för industrin. Den kopplingen tycker jag också är viktig i energipolitiken. Jag vill också bara kort betona elcertifikatssystemets betydelse. Det bygger ju på samma sätt att tänka som handelssystemet att använda de marknadsmässiga formerna för handel för att därmed göra produktion av el från förnyelsebara källor mer lönsam. Detta är mycket effektivt och bra och någonting som vi nu går vidare med och utvecklar ännu mer. Det sades att vi skulle ha varit så oerhört snabba med avvecklingen. Efter de som har gått sedan folkomröstningen är nu ett helt kärnkraftverk avvecklat. är det en oerhört snabb avveckling? Eller är det ett uttryck för en försiktig och ansvarsfull utfasning av kärnkraften i takt med att vi kan ersätta den med annan energi som kommer från förnyelsebara källor? Det är så har kunnat stängas, och det är så vi ska genomföra fortsättningen av avvecklingen tillsammans med och . Jag vill också betona, för basindustrins skull, att vi har konkurrenskraftiga priser i . Vi har en stark ekonomi. Vi har låga räntor. Vi har utvecklingsprogram för basindustrin. Vi har spännande lösningar för transporten . Det är alla de här delarna tillsammans som ska ge tillväxtförutsättningar för basindustrin. 41 (): När jag slog upp för såg jag med intresse att ett ganska stort antal socialdemokratiska kommunalråd i vårt land uttrycker oro över energipolitiken. Jag delar den oron. Jag känner stor sympati för den. Jag kan inte låta bli att fundera över varför denna oro inte leder fram till en annan tankegång i den energipolitik som förs. Jag är övertygad om att och jag skulle kunna hitta inte bara gemensamma refränger utan även en och annan gemensam vers och stämma ifall vi bestämde oss för det. Men det verkar vara någonting i den energipolitik som denna regering för som hindrar den typen av långsiktigt tänkande när det gäller miljö och tillväxt. Det verkar vara någonting som gör att regeringens politik är mycket långt ifrån vad dess egna partikamrater runtom i landet tydligen efterfrågar. Det är väl i paritet med det, fru talman, som inte svarar på de frågor jag har ställt här i debatten. Vi fick till exempel inget svar på vad stängningen av kostar. Jag vet inte om räknemaskinen är trasig borta på , men det kom inget svar heller. Tydligen läggs den ned utan någon som helst kalkyl eller något som helst överslag om vad detta innebär för vårt land. Det är detta, fru talman, som stärker min oro och visar att den energipolitik som denna socialdemokratiska regering för och aldrig någonsin kan frånsäga sig ansvaret för riskerar att i ännu högre grad slå ut basindustrin, näringen och grunden för välfärden i och runtom i . Fungerande energi läggs ned. Energi ska importeras eller byggas ut. är signalen fullständigt förödande gentemot de näringar som är och förblir grunden för vår välfärd. Tänk om och jag kunde börja diskutera verserna lite mer seriöst i denna kammare! 42 Samhällsbyggnadsminister (): Jag har bara två korta kommentarer. är väl medveten om att förhandlingarna om kostnaderna för stängningen av pågår. Därför är det kanske inte så konstigt att jag inte kan sätta någon siffra på detta i kammaren. Sedan kan jag konstatera att jag får fortsätta att sjunga högt, vackert, rent och samfällt med om energipolitiken . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2004/05:685 om konflikt mellan miljömål och handel 43 Samhällsbyggnadsminister (): har ställt ett antal frågor som huvudsakligen gäller konsekvenserna av handelns etablering i externa lägen. Frågorna avser bland annat vilka åtgärder jag avser att vidta för att kommunernas planering ska styras mot att uppfylla våra miljökvalitetsmål och om jag avser att införa ekonomiska styrmedel som styr handelns investeringar till centrum eller bostadsområden. Frågorna är ställda mot bakgrund av att kommun utarbetat en detaljplan för handelsändamål som möjliggör en utvidgning av en befintlig handelsanläggning i utkanten av . Kommunens beslut att anta planen har överklagats till regeringen. Jag kan i mitt svar självfallet inte gå in på det konkreta planärende som frågor delvis anknyter till. Överklagandet av detaljplanen är ett förvaltningsärende, och beredningen av ärendet är inte avslutad. Däremot kan jag i mer generella termer belysa vad som gäller samt vilka åtgärder regeringen vidtagit eller initierat och som bland annat berör förutsättningarna för handelsetableringar. Eftersom frågorna är många tvingas jag ge ett tämligen kortfattat svar. För det första är det viktigt att påtala att det är landets kommuner som enligt , PBL, har ansvaret för den fysiska planeringen. Det är kommunen som genom sin översiktliga planering och sina detaljplaner prövar användningen av olika markområden och hur den byggda miljön ska utvecklas och bevaras. Kommunen har då att beakta olika såväl allmänna intressen som enskilda. Eftersom kommunerna med stöd av PBL kan pröva och fatta beslut i markanvändningsfrågor har de ett mycket kraftfullt verktyg till sitt förfogande. PBL ställer dock vissa krav när det gäller formerna för och innehållet i den kommunala planeringen. Kraven förändras i takt med samhällsutvecklingen. Således trädde nya bestämmelser i kraft som bland annat innebär att en plan ska miljöbedömas om genomförandet kan medföra en betydande miljöpåverkan. Planernas miljöpåverkan kommer därmed att redovisas tydligare och mer utförligt. Bestämmelserna innebär också ökade möjligheter att i ett tidigt skede uppmärksamma de miljöproblem som exempelvis en detaljplan kan medföra. Mera specifikt när det gäller planläggning för bland annat köpcentrum ändrades PBL så sent som . Genom den ändringen tydliggörs att en miljökonsekvensbeskrivning enligt ska utföras om verksamheten kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Om en detaljplan medför betydande påverkan på miljön ska alltså konsekvenserna redovisas. För det andra vill jag framhålla att syftet med PBL bland annat är att främja en samhällsutveckling med jämlika och goda levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö. De miljökvalitetsmål som ställt sig bakom ska tillämpas så att de är vägledande för kommunernas fysiska planering. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innehåller ett delmål som bland annat innebär att fysisk planering och samhällsbyggande ska grundas på program och strategier för hur man kan få ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur så att bilanvändningen kan minska. Just när det gäller frågan om handelsetableringar innehåller PBL en mer konkret formulerad bestämmelse som anger att det inom eller i nära anslutning till sammanhållen bebyggelse ska finnas lämpliga platser för att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiell service. Denna bestämmelse sätter därmed vissa ramar för den kommunala planeringen för handelsändamål. Regeringen har prövat ett antal överklaganden över detaljplaner för större handelsetableringar. Regeringen har i några av dessa fall underkänt planerna eftersom planeringen inte vilat på ett tillräckligt bra underlag och eftersom planernas konsekvenser i olika avseenden inte varit tillräckligt belysta. Regeringen har i flera beslut framhållit att planering av större handelsanläggningar bör ske genom översiktlig planering och sättas in i ett regionalt perspektiv. Ju större anläggning och ju mer omfattade effekter i olika avseenden en etablering kan förväntas medföra, desto större blir kraven på konsekvensbeskrivningar och beslutsunderlag. Den parlamentariska kommitté som arbetar med en översyn av plan- och bygglagstiftningen har till uppgift att stärka lagstiftningens roll som ett instrument för hållbar utveckling och att utveckla PBL så att den skapar bättre förutsättningar för en god miljö, byggande av bostäder, etablering av handel och annat samhällsbyggande. I uppgiften ligger också att utveckla lagstiftningen så att den blir effektivare som kraven på rättssäkerhet och medborgerligt inflytande kan säkerställas och utvecklas. Närvaron av konkurrerande butiker har positiva effekter för kommuninvånarna, bland annat genom att det ger förutsättningar för ett ökat utbud i form av flera typer av butiker och nya kedjor och därigenom också till lägre priser. Konkurrensen inom detaljhandeln i är förhållandevis svag, och prisskillnaderna mellan olika regioner stora. I kommitténs direktiv ligger därför också att analysera hur konkurrensaspekter på ett bättre sätt än ska kunna vägas in vid bedömningar enligt PBL. Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande nu . Svaret på sista fråga är att jag inte avser att föreslå några ekonomiska styrmedel för att styra handelns nyinvesteringar till centrum eller bostadsområden. 44 (): Först vill jag tacka samhällsbyggnadsministern för ett intressant svar på min interpellation. Som ministern påpekade är svaret kortfattat, och jag hade ställt många frågor. Även om jag i min interpellation utgår från ett aktuellt exempel på en externetablering utanför , där man har mycket stora externa etableringar, ett inflöde av handel och ett handelsindex som ligger långt , var det inte enda skälet. Det här är en aktuell fråga på många sätt. Dels pågår det en hel del sådana här nya externetableringar runtom i landet, och många av de befintliga byggs ut och blir ändå större. Dels kommer att presentera en utredning på som heter Bilen, biffen, bostaden, som jag såg en liten glimt om på nyheterna i går. Han tar där upp den här frågan som en del av problematiken. Eftersom jag är ny i och fortfarande känner mig som kommunalpolitiker vill jag koppla tillbaka till praktiken, även om jag förstår att det är svårt i det enskilda fallet. Jag kommer från , grannkommunen till den kommun där det här sker. Det är inte bara den externetableringen, utan vi har mängder av sådana runtom. Det är naturligtvis olika i storstadsregionerna , och och i , Bergslagen eller någon annan del av landet där man bor lite mera glest, har mindre tätorter och så vidare. Vi har i min kommun mindre orter, med 1 000, 2 000 eller 3 000 invånare. Det är inte så många som bor i centralorten, utan nästan hälften av befolkningen bor i mindre orter utspritt över kommunens yta. Vi märker när de här större etableringarna kommer till stånd att det påverkar kommunen och samhällsekonomin väldigt kraftigt. Vi ser hur kostnaderna för framför allt äldreomsorgen ökar. Därför blev jag lite ledsen när jag fick ett nej på min sista fråga. Jag kan förstå det som sägs om ekonomiska styrmedel, att det kanske är avfärdat ur ett visst perspektiv. Men om man ser det i ett större perspektiv kommer samhällskostnaderna att bli omöjliga när vi har den väntade tillkomsten av kostnader för äldreomsorgen. Om vi som äldre dessutom inte kommer att ha möjligheter att klara oss på egen hand därför att infrastrukturen tas bort i vår närmiljö, innebär det att äldre människor snabbare kommer till insikt om att man inte kan klara sig på egen hand. Det är ju driften att jag kan klara mig på egen hand som gör att man håller i gång längre. Det var därför jag särskilt tog upp frågan om god bebyggd miljö. Jag tycker att miljömålet där är väldigt bra formulerat. Det ger ett stöd. Jag tycker också mycket om det här med ett samhällsbyggnadsdepartement. Vi måste bygga ett samhälle där man kan känna att jag klarar mig på egen hand. Vi kommer att bli äldre, och vi som är aktiva nu kommer kanske att bli äldre än vad medelåldern är . Det kanske kommer att bli en medelålder på uppåt om någon generation. Om vi då inte ser att det samhälle vi lever i ger oss förutsättningar att klara oss på egen hand måste vi ge oss ut och köpa tjänster från samhället i form av ökad hjälp med subventionerade transporter hem vare sig det är de befintliga butikernas stormarknader som får en skyldighet att leverera, eller det är som ska leverera det. Man kan säkert hitta på många olika lösningar. Jag tror att det är oerhört viktigt att man lägger in det här i bilden när man överväger om samhället har anledning att se på ekonomin i det här sammanhanget. Jag skulle gärna vilja få det lite mer utvecklat. 45 (): Också jag tycker att det här är en intressant debatt. Jag kan berätta för att hans nyblivna partikamrat ställde exakt samma fråga, och vi hade en diskussion, dock då med . Jag är väldigt ense med om problemet. Man är väldigt beroende av bilen, särskilt barnfamiljer, för att komma till dessa köpcentrum. Detta är ett mycket stort problem för dem som inte har bil. Däremot är vi djupt oeniga om vad man ska göra för att klara detta. Jag tror också att vi över huvud taget måste se till att inte få döda stadskärnor, typ , för att nu ta extremexemplet. Men vi har också sådana tendenser i . Så sent som i går, på nationaldagen, råkade jag träffa en företagare som är i vitvarubranschen, verksam i . Han hade varit i som ligger en bit från men i den här regionen. Han övervägde att flytta sin verksamhet till , för där finns kunderna. Det är det som är avgörande, var kunderna finns. Vi håller på att runtom i få väldiga köpcentrum, som är totalt beroende av biltillförsel. Då är frågan: Vad ska man göra? Ska man försöka förbjuda dessa köpcentrum? Jag anser att det är helt omöjligt. De lockar så mycket, inte minst med gratis parkering. Gratis parkering är en stor lockelse för många människor, att det är lätt att ställa ifrån sig bilen. och jag diskuterade situationen i , vilket är någonting annat, där man också har denna typ av etableringar. Jag menar att för att vi ska underlätta för människor som inte har bil måste vi se till att kommunikationerna in till städernas centrum fungerar. Det är nyckelfrågan, för att vi ska kunna ha levande centrum och man ska kunna ta med sig varor från centrum. ska vi inte diskutera , men det är klart att en sådan sak som trängselavgifterna kommer att försvåra detta. Det kommer inte att vara trängselavgifter just i , och det kommer att driva ytterligare handel dit ut. Vi ska inte diskutera det , utan den här frågan, som går lite utöver PBL och så vidare: Hur planerar vi samhället? Jag menar att om vi inte får fungerande stadskärnor, med goda kommunikationer för många människor även för dem som inte har bil kommer vi att få alltfler döda stadskärnor, och alltfler människor kommer att känna sig tvingade att söka sig till olika köpcentrum utanför stadskärnorna. Jag tycker inte att det är någon attraktiv utveckling över huvud taget. Jag är alltså ense med om vad problemet är, men vi är oeniga om var själva lösningen ligger.