prot · GS09141 · 2005-06-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att (-) avsagt sig uppdraget som ledamot i trafikutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i trafikutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till trafikutskottet Talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i trafikutskottet och att de grönas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i trafikutskottet. Talmannen förklarade valda till ledamöter i trafikutskottet () (-) 4 § Meddelande om information från regeringen Talmannen meddelade att , efter voteringen, skulle statsminister lämna information från Europeiska rådets möte i . 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM70 Stöd inför anslutningen till EU KOM(2004)0222 till utrikesutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2004/05:FiU20 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU15 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UU9 i samt vissa frågor rörande mänskliga rättigheter, folkrätt m.m. Punkt 1 (Modernisering och utveckling av FN) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 164 för utskottet 135 för res. 1 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 23 v, 15 mp, 2 - För res. 1: 49 m, 42 fp, 28 kd, 16 c Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 6 c, 2 mp Punkt 2 (sammansättning och vetorätten) 1. utskottet 2. res. 2 (fp) Votering: 256 för utskottet 44 för res. 2 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 47 m, 28 kd, 23 v, 17 c, 15 mp, 2 - För res. 2: 2 m, 42 fp Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 4 (Folkrätt m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (v) 3. res. 5 (mp) Förberedande votering: 27 för res. 4 16 för res. 5 256 avstod 50 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 125 för utskottet 25 för res. 4 150 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 1 fp För res. 4: 23 v, 1 mp, 1 - Avstod: 49 m, 41 fp, 28 kd, 17 c, 14 mp, 1 - Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 5 (Specifika konventioner, ratificeringar etc.) 1. utskottet 2. res. 7 (v) 3. res. 8 (mp) Förberedande votering: 25 för res. 7 16 för res. 8 259 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 200 för utskottet 40 för res. 7 59 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 47 m, 1 fp, 28 kd För res. 7: 23 v, 15 mp, 2 - Avstod: 2 m, 40 fp, 17 c Frånvarande: 20 s, 6 m, 7 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 9 (Hälsofrågor och sociala frågor m.m.) 1. utskottet 2. res. 11 (kd) 3. res. 12 (mp) Förberedande votering: 30 för res. 11 17 för res. 12 251 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 256 för utskottet 28 för res. 11 16 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 49 m, 42 fp, 23 v, 17 c, 1 - För res. 11: 28 kd Avstod: 15 mp, 1 - Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU6 Strategisk exportkontroll 2004 Krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Punkt 3 (Demokrati och de mänskliga rättigheterna) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 40 för res. 3 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:124 s, 49 m, 42 fp, 28 kd, 16 c För res. 3: 23 v, 15 mp, 2 - Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 6 c, 2 mp Punkt 4 (Krigsmaterielexport och övrig politik) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 41 för res. 4 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 48 m, 42 fp, 28 kd, 17 c För res. 4: 1 m, 23 v, 15 mp, 2 - Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 5 (Lätta vapen) 1. utskottet 2. res. 5 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 41 för res. 5 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 48 m, 42 fp, 28 kd, 17 c För res. 5: 1 m, 23 v, 15 mp, 2 - Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 6 (Europeiska exportkontrollregler och internationellt samarbete) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Votering: 260 för utskottet 40 för res. 6 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 49 m, 42 fp, 28 kd, 17 c För res. 6: 23 v, 15 mp, 2 - Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 7 (Bedömning av enskilda länder) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 41 för res. 7 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 49 m, 42 fp, 27 kd, 17 c För res. 7: 1 kd, 23 v, 15 mp, 2 - Frånvarande:20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Punkt 8 (Vapenembargo mot ) 1. utskottet 2. res. 8 (kd, fp, c, mp) Votering: 198 för utskottet 102 för res. 8 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 49 m, 23 v, 1 c, 1 - För res. 8: 42 fp, 28 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 20 s, 6 m, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Tilläggsbudget 1 Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU21 Tilläggsbudget 1 (prop. 2004/05:100 delvis). 1 (): I finansutskottets betänkande 21, som debatten nu ska handla om, behandlas tilläggsbudget 1 . Utskottet tillstyrker regeringens förslag ekonomiska vårproposition om ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . 51 anslag inom 22 utgiftsområden berörs av dessa förändringar. Anslagsförändringarna innebär att anvisade medel ökar med brutto. Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen i statsbudgeten till . Med anledning av en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden, där överprövning ska ske i allmänna förvaltningsdomstolar, höjs vissa anslag, bland annat avseende domstolsväsendet. Vidare tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att vidta förberedande åtgärder och ingå ekonomiska åtaganden för den nya instans- och processordningen. Utskottet förutsätter att de årliga utbetalningarna med anledning av dessa åtaganden kommer att rymmas inom den beräknade totala kostnaden för verksamheten i de nya domstolarna på . Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens förslag om olika åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken. Antalet platser i arbetsmarknadsutbildning ökar med 2 000 platser . Antalet platser i den kvalificerade yrkesutbildningen utökas med ca 1 000 . Som en del i satsningen för att minska arbetslösheten planeras också en ettårig, kompletterande utbildning för invandrade akademiker med start . Utskottet delar också regeringens bedömning att särskilda insatser behövs i de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen, det vill säga , , , och . För att möjliggöra insatser i dessa regioner för ökad konkurrenskraft och hållbar tillväxt och sysselsättning samt för att möjliggöra omlokalisering av statliga arbetstillfällen föreslås ett nytt anslag om . Bland övriga frågor som behandlas i betänkandet kan nämnas att utskottet tillstyrker förslag om ökade medel för stöd till skogsbruket efter stormkatastrofen i . Höjda anslag föranleds också av flodvågskatastrofen i , som inneburit ökade kostnader för att bistå nödställda svenskar. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. Till betänkandet har fogats sju reservationer och fyra särskilda yttranden av företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna och . 2 (): I sedvanlig ordning utmärks regeringens och stödpartiernas tilläggsbudget av ett lappande och ett lagande av en politik i sönderfall. Vi moderater tar inte ställning till tilläggsbudgeten som helhet eftersom vi presenterade ett helt annat budgetalternativ, som då avvisades av . Enligt riksdagsordningen har vi inte heller någon möjlighet att föreslå förändringar av andra anslag än dem som regeringen väljer att aktualisera. Det är därför inte praktiskt möjligt för oss att presentera ett eget förslag till tilläggsbudget. Ansvaret för tilläggsbudgeten vilar därför på Socialdemokraterna och deras stödpartier. Det finns dock ett antal punkter där vi tycker att det är viktigt att markera behovet av en annan politik än den som har lett in i de problem som vi har . För det första föreslår regeringen ändrade regler för den arbetsmarknadspolitiska åtgärden anställningsstöd. Trots att denna stödform har funnits och inte har visat sig leda till att vi har fått fler jobb så anser regeringen att den är värd att fortsätta satsa på. Vi är av en annan uppfattning. Arbetslösheten ökar och sysselsättningen sjunker. Regeringens lösning är att fösa in fler i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller att förtidspensionera bort människor från arbetsmarknaden. står 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden. Det är ett enormt misslyckande för regeringen och stödpartierna som innebär hundratusentals mänskliga tragedier runtom i hela landet. Från borgerligt håll, , så anser vi att lösningen på dagens problem är att vi får fler och växande företag och fler nya riktiga jobb. Vi vill också förbättra möjligheterna för dem som har stått utanför arbetsmarknaden att komma tillbaka till arbete. Vi gör det genom vårt förslag om nystartsjobb. För dem som har varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller har levt på socialbidrag tar vi helt bort arbetsgivaravgiften som personen har varit utanför arbetsmarknaden, upp till . De ungdomar som är i åldern och som har varit utanför arbetsmarknaden ska också omfattas av nystartsjobben. Denna reform ökar dessa människors konkurrenskraft på arbetsmarknaden högst väsentligt och skapar mycket goda möjligheter för att få fler tillbaka till arbete. En annan åtgärd som regeringen använder sig av inom arbetsmarknadspolitiken är att flytta runt jobb till olika delar av landet. Jag tänker då på omflyttningen av statliga myndigheter. Detta är någonting som leder till att familjer tvingas flytta eller splittras. Det kan till och med tvinga ut personer i arbetslöshet. Det innebär också att myndigheterna tappar viktig kompetens. Denna åtgärd har regeringen och stödpartierna vidtagit utan att någon som helst konsekvensutredning är gjord. Inte heller har vi fått någon redovisning av vilka kostnader den här omflyttningen av statliga myndigheter medför. Vi anser att regeringen måste återkomma med en redovisning av kostnaderna till budgetproposition. Ytterligare en fråga som berörs i tilläggsbudgeten är den förtida kärnkraftsavvecklingen stängningen av . Regeringen och stödpartierna vill använda ytterligare medel för att betala stängningen av . Vi anser att den förtida kärnkraftsavvecklingen är helt feltänkt. Den försämrar företagarklimatet i , den innebär en omfattande kapitalförstöring och den leder till ökade koldioxidutsläpp som ökar påverkan på växthuseffekten. För att ersätta krävs det exempelvis att man eldar ytterligare kol i de danska kolkraftverken. Detta är några exempel på den huvudlösa politik som regeringen och stödpartierna driver . Det är en politik som har skapat omfattande problem för och för oss som lever här. har behov av en helt annan politik en politik som gör att det lönar sig att arbeta, att fler ska kunna anställas och att det ska bli lättare att vara företagare. Vi har från borgerligt håll i betänkandet även redovisat ytterligare ett antal åtgärder för att underlätta för de skogsbrukare som drabbades hårt av stormen , men till dessa förslag återkommer senare i debatten. Vi moderater står bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande ber jag att få yrka bifall endast till reservation 1. 3 (): Det är inte någon stor skara som är församlad här. Ändå är ju tilläggsbudgeten det stora huvudnumret i regeringens och dess stödpartiers ekonomiska politik. Vi hörde särskilt om detta när resultatet av de storslagna förhandlingarna om den så kallade vårbudgeten tillkännagavs. Det var ett antal punkter i tilläggsbudgeten som den överenskommelsen gällde, och inte alls riktlinjerna för den ekonomiska politiken, det vill säga den egentliga vårpropositionen. Därför vore det egentligen mycket mer rimligt att debatten verkligen handlade om tilläggsbudgetens mer övergripande förutsättningar och inte så mycket om de enskilda ställningstagandena. Jag kanske ska inflika här att tilläggsbudgeten är förslaget om förändringar i innevarande års budget. Det här är tilläggsbudget 1, och det kommer att komma fler. Redan när vi fattade beslutet om budgeten var det i praktiken överspelat. Regeringen hade då redan bestämt sig för att man i regleringsbreven för de var framskrivna då skulle ge myndigheterna helt andra besked än dem som fattade beslut om. Man skulle fatta beslut om att ett antal områden skulle beläggas med mycket kraftiga begränsningsbelopp. Samtliga myndigheter skulle få av det av beslutade anslaget beslagtaget. Drygt ½ % av beslut var helt enkelt inte giltigt längre. Sedan kom det en tilläggsbudget , och den ska vi fatta beslut om . fick vi och i går höra av statsministern att även den är överspelad. Det ska vara andra som ska komma på de här områdena. Man tog upp det som nästan var det största numret, det förbättrade lönebidraget. Det är en fråga som vi i tycker är mycket bra och som vi har drivit . Man ska förbättra lönebidragen. , och även i går, fick vi höra av statsministern att även den är överspelad. Det ska komma andra på de här områdena. Det största numret, det förbättrade lönebidraget, är en sak som vi tycker är mycket bra. Vi har länge drivit att man ska förbättra lönebidraget. Men fick vi höra att det som vi fattade beslut om här redan är överspelat. Det ska komma andra förändringar där. Det sägs att det finns utrymme under utgiftstaket för nya utgifter, och att nya rapport visar detta. Det är inte alls sant. Det utrymme som har skapats under utgiftstaket har till allra största delen tillkommit beroende på just de här begränsningsbeloppen. Det är inte utgifter som man har avstått ifrån, utan det utgifter som man i hög grad bestämmer sig för att vänta med att betala räkningen för. Det aviseras redan att det utrymmet nu ska fyllas med andra riktiga utgifter. säger att det här lilla, lilla utrymmet som har skapats genom att man skjuter fakturorna framför sig i högre grad är det minsta vingelutrymme man behöver med tanke på osäkerheten både på arbetsmarknaden och när det gäller sjukskrivningarna. Det finns absolut inget utrymme för ofinansierade utgiftsökningar. Det är vad som står i senaste prognos. Vi fick reda på att förutom att lönebidragen återigen ska förbättras, vilket jag tror är bra, ska också unga akademiker få jobb i statsförvaltningen. Det är en ganska fascinerande historia med tanke på att regeringen just har fattat beslut om att dra in pengar från samma myndigheter och beslagta de av beslutade anslagen. Detta innebär naturligtvis att de måste försöka spara in dessa pengar bland annat genom att inte anställa akademiker, och de ska nu delas ut som arbetsmarknadsåtgärd. Det är ett lysande exempel på att regeringen, Socialdemokraterna och deras stödpartier, totalt har tappat greppet om själva ekonomin och att det nu bara handlar om små vänsterkryss och om att få bli inklippt i Aktuellt med en bra replik. Att ekonomin och förvaltningen ska fungera är helt bortspolat. Det är helt ointressant. har de ofinansierade utgifterna och inkomstminskningarna lett till att budgetsaldot har försämrats med . Budgetunderskottet har alltså ökat med beroende på ofinansierade utgiftsökningar och inkomstminskningar. Det sker bland annat genom att man skjuter betalningarna framför sig, man betalar inte sina räkningar. Sedan fyller man i stället det utrymmet med riktiga utgifter, och vips så har man skapat sig ett lite större budgetunderskott. Hur klarar man då utgiftstaket för den där utgiften som man ändå måste betala räkningen för? Jo, då tar man en annan utgift och kallar den för minskad inkomst. Så har vi skapat oss ett rejält strukturellt budgetunderskott. Förutom själva huvudfrågan, att tilläggsbudgeten är ett exempel på att Socialdemokraterna och deras stödpartier totalt har tappat greppet om hur man sköter ekonomin, tillåter inte riksdagsordning oss att öppna andra anslag än de som är öppnade i propositionen. Vi har inte någon som helst anledning att nu i opposition ta ansvar för vad man ställer till med, men om det skulle vara så att vi skulle ta över ansvaret, vilket vi är fullt beredda att göra, skulle vi här i inte ha möjlighet att göra en vettig tilläggsbudget. Däremot är det inga problem att göra det i . Där får man nämligen öppna vilka anslag man vill. Vi står givetvis bakom det förslag till statsbudget som vi lade fram och kommer därför inte att delta i beslutet om själva tilläggsbudgeten och anslagen. Men det finns vissa mer långsiktigt verkande förändringar som vi ändå har velat lägga in en rejäl brasklapp emot. Det gäller när besluten får verkan . Det som jag tänkte nämna här gäller utlokaliseringen av statliga verksamheter. Genom regementsnedläggningen blir det större arbetslöshet på vissa orter. Det försöker man lösa genom utlokalisering av statliga myndigheter. När mäns jobb försvinner i , och på andra ställen ska kvinnor i bli arbetslösa. Det är en väldigt stor övervikt kvinnor som kommer att förlora sina jobb, bland annat här i . Man kan undra om det över huvud taget kommer att fungera och om verksamheterna kommer att kunna sköta sin uppgift på ett vettigt sätt. Dessutom skriver man i betänkandet och i propositionen att man inte kan redovisa kostnaden för detta förrän efteråt. Men så är det väl i alla frågor. Det är inte förrän efteråt, när det är gjort, som man kan veta exakt vad saker och ting har kostat. Man måste ändå kunna ha en rejält genomarbetad kalkyl som man sedan också försöker hålla sig till. Det är bara så man kan få någon kostnadsstyrning. Samma sak gäller den ändring som innebär att man ska få använda anslaget att kompensera för stängningen av även för stängningen av . Eftersom vi inte vill att ska stängas vill vi inte heller ha det ändrade användningsområdet. Sedan vill jag upp ytterligare en principiell punkt. Det gäller detta att man väldigt ofta använder utgiftsbegränsningar för att försöka styra ekonomin. Men det är ju inte utgiftsbegränsningar i ordets rätta bemärkelse, utan det är ju utbetalningsbegränsningar. I grundkursen i företagsekonomin och i det som gäller i resten av samhället, utanför staten, är det ju så att man har en utgift även om man struntar i att betala räkningen. Har man väl beställt varan och fått hem fakturan har man haft utgiften även om den inte är betald. Och det verkligt intressanta är ju bemyndigandena. Här finns det ett exempel på ett sådant, nämligen ett utökat bemyndigande när det gäller anslaget för energiforskning. Det innebär att när man väl har godkänt bemyndigandet och fått göra åtaganden, har man också i praktiken haft kostnaden. Även staten måste alltid i slutändan betala sina räkningar. Därför yrkar vi avslag på bemyndigandet om att utöka anslaget 35:5 om energiforskning. Vi står givetvis bakom våra reservationer i betänkandet, men jag nöjer mig med att tillstyrka bifallsyrkandet till reservation nr 1. 4 (): Den här ur-hand-i-mun-politiken som vi ska ställning till bottnar ju ytterst i det faktum att regeringen och dess allt märkligare stödpartier saknar en övergripande tanke, en övergripande strategi, för den ekonomiska politiken vid sidan av detta att sitta och vänta på att den internationella konjunkturen ska ta fart så att också dras med. har just den strategin misslyckats. Det kommer att bli lite kärvt här inte bara för den stackars som har utsetts till att försvara den här politiken utan för regeringen över huvud taget. Vi kristdemokrater har, liksom övriga oppositionspartier, lagt fram en helt annan politik med en helt annan inriktning för den ekonomiska politiken, men den föll ju här i kammaren när en mindre vetande majoritet röstade ned det förslaget, och alla de förslagen för övrigt. Därför känner vi egentligen inte så stort ansvar för den tilläggsbudget som läggs fram . Men liksom de tidigare talarna har vi kristdemokrater ett antal principiella frågor som vi har yrkat avslag på, och jag tänkte beröra dem något här. Som flera har varit inne på innebär den här tilläggsbudgeten ett antal kortsiktiga, ad hoc-mässiga, dåligt förberedda och ej kostnadsberäknade förslag som nu förväntas ta ställning till. Det strider mot alla principer som man kan tänka sig. Jag ska inte ta upp kammarens tid med att utveckla vår syn på det akrobatiska budgettricksandet under utgiftstaket, utan det kommer i nästa punkt på dagordningen när vi ska tala om årsredovisning för staten. Vi ser nu dag för dag hur arbetslösheten fortsätter att växa. Budgetunderskottet är ett allvarligt problem. Arbetslösheten ligger någonstans på . Vi saknar generella åtgärder för bättre förutsättningar för företagande och företag som egentligen är den enda möjligheten att få fler människor i arbete och därmed lösa den finansiella kris som vi faktiskt har inte bara i staten utan också i kommunerna. har vi visserligen av allt att döma överskott i kommunsektorn , men det beror ju på att staten lånar pengar och skickar till kommunerna. Men det är ju väldigt många behov som inte tillgodoses inom vård, inom skola, inom omsorg och på många andra områden, så vi har inte pengar. Jag instämmer med som i går frågade: Vart tar alla pengar vägen? Det är ju det som folk frågar sig , när man ser de mycket stora skatteinbetalningar som svenska folket bistår med. Det behövs i stället en politik som sätter fokus på fler arbetade timmar, en ökad sysselsättningsgrad och så vidare. Allt detta lyser med sin frånvaro i vårpropositionens riktlinjeavsnitt liksom i tilläggsbudgeten här . Också arbetsmarknadspolitiken måste göras mer offensiv. Det har här talats om alliansens gemensamma förslag om nystartsjobb. Jag ska inte upprepa det. Vi står bakom den möjligheten, alltså en generell rättighet för alla som har stått utanför arbetsmarknaden . Oavsett om man har varit långtidsarbetslös, långtidssjukskriven eller om man har kommit hit som invandrare och inte fått fotfäste på arbetsmarknaden, ska man få arbeta hos vilken arbetsgivare som helst utan att arbetsgivaren ska behöva betala arbetsgivaravgift som man har varit borta från arbetsmarknaden. Det är något helt annat än det anställningsstöd som regeringen nu bättrar på, som ju är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd där man centralt dirigeras till något företag. Här har man som individ rätt att välja, och det är en väldigt stor principiell skillnad. Vår andra reservation handlar om utlokalisering av statliga verk. Här har man inte utrett kostnaden. Man har inte utrett hur utlokaliseringen påverkar verksamheten i de berörda statliga verken. Jag funderar på hur många generaldirektörer vi egentligen har hört som har vågat träda fram trots risken för repressalier från han som brukar bestämma och säga att det här kommer att kosta 90 miljoner mer än vad någon har trott. Det är alltså massvis med mera pengar än vad man räknat med, förutom andra problem som inte är utredda . Vare sig regeringen eller har alltså en aning om vad det här kommer att kosta skattebetalarna. Så kan det inte gå till. Vi förutsätter att regeringen återkommer till i budgetpropositionen och visar på den verkliga totala kostnaden för den här flyttkarusellen som har drabbat viktig statlig verksamhet.