prot · GS09130 · 2005-05-31 00:00:00 — Eftersom är så aktuellt just nu på grund av nej-svaret i folkomröstningen vill jag påminna om att det inte var så länge sedan som vi stod med andan i halsen, rädda för att Le Pen skulle bli nästa president i . Det var en hårsmån från att detta hände. Detta bevisar att ett val kan leda till en katastrof. Vi ska aldrig idealisera massorna. När destruktiva krafter inom politiken släpper loss hatet kan massorna förledas i fruktansvärt våldsamma och hatiska riktningar. Den faran är inte över någonstans i världen; den kan explodera närsomhelst varsomhelst. Vad vi som är politiskt aktiva måste göra är att försöka föra diskussionen på en annan nivå än på de destruktiva myternas nivå. Jag ska ta ett exempel. Man talar så mycket från den sida i den svenska debatten som vill ha en folkomröstning om EU-konstitutionen om att EU-konstitutionen är ett dokument om talar om nyliberalism. Då kan jag läsa upp ur artiklar i konstitutionen som klart och tydligt talar om någonting annat. Hur kan det komma sig att detta destruktiva sätt att se på den här texten, fördraget, sprids så lätt? Här står det att unionen ska verka för ett med hållbar utveckling som bygger på en väl avvägd ekonomisk tillväxt, på en social marknadsekonomi med stor konkurrenskraft och full sysselsättning det är nästan som socialdemokratins standardrepliker. Sociala framsteg eftersträvas samt en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö. Unionen ska främja vetenskapliga och tekniska framsteg. Den ska bekämpa social utslagning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnens rättigheter. Det är ord som jag nästan aldrig hör i den svenska debatten om EU. Just det här med barnen skulle jag vilja ta upp. Jag vet vad Europaunionen har gjort för de övergivna barnen i , mitt första hemland. Utan mycket bestämda ingripanden från Europaunionens sida skulle det problemet antagligen inte ha varit löst . Det är det bästa beviset för att unionen inte är en klubb för eliter och liberala tokar som bara vill exploatera och förstöra för de utslagna, fattiga och bortglömda. 70 Vice statsminister (): Europeiska unionens syfte är att försöka hålla samman de europeiska folken för att både kunna bevara freden i och skapa en jämnare välfärd mellan länder och befolkningar. Självfallet har vi anledning att lägga ned stor energi för att från svensk sida försöka medverka med våra förslag till hur vi kan förbättra det europeiska samarbetet. Jag tycker att vi från svensk sida varit mycket framgångsrika som har kunnat lyfta fram frågor om sysselsättning, arbetslöshetsbekämpning och senast utvidgningen för att göra EU till hela angelägenhet och inte bara det gamla angelägenhet. Vi har varit framgångsrika i jämställdhetsfrågor, miljöfrågor och på många andra områden som har agerat för. Vi ska vara medvetna om att EU uppfattas av olika människor på olika sätt. Allt är inte invändningsfritt i Europeiska unionen. Den sociala marknadsekonomin, som är grunden för mycket av EU:s arbete, tar sig många uttryck. På många håll känner man naturligtvis en vrede och kritik mot en del av det som EU gör och står för. Vi ska naturligtvis vara beredda att lyssna till och analysera den kritiken också. Vi får inte måla allt i bara den ena eller den andra färgen. Det är inte vitt eller svart, utan det finns naturligtvis nyanser i hela den politiska diskussionen, som vi måste ta till oss i fortsättningen. Där är det viktigt att vi alla i politiska partier känner respekt för varandras åsikter. Jag har sett tyvärr även på hemmaplan i hur partier och grupperingar, på det sätt som säger, förvanskar EU:s syften och politik på olika områden. Det finns väl förgrovningar också i den svenska inhemska debatten. har inte gått fritt från kritik heller för att ha bidragit till ett mått av populism till exempel i diskussionen om våra invandrare och invandringspolitiken. Sådant kan vi hitta i andra partier också. Vi måste vara beredda att städa framför egen dörr om vi i fortsättningen ska få till stånd den sakliga diskussion som interpellanten och jag eftersträvar. 71 (): Hoppsan, nu får jag integrationsdebatten ovanpå diskussionen om EU. Det får jag skriva en ny interpellation om till vice statsministern och ta upp . Vad jag ville säga var att det inte finns en enda EU-anhängare som jag känner som inte erkänner de svårigheter och komplikationer som EU-processen innebär. Det gäller inte att måla i en enda färg, absolut inte. Men jag tycker att vi alla som är aktiva i politiken, har varit och är det, är alldeles för svaga och för bleka när det gäller att försvara det fantastiska som faktiskt äger rum. är och i samma union. Frågor om god grannsämja kunde inte lösas , men sådana konflikter försvinner tack vare möjligheten att komma in i unionen. Sedan måste vi allihop vara medvetna om att vi måste arbeta systematiskt för att få unionen att fungera. Men vi får också berätta för befolkningen om detta. Jag tycker att vi inte har lyckats med det. Jag tycker också att socialdemokratin har misslyckats med denna berättelse. 72 Vice statsminister (): Om det vore så enkelt att man kunde belasta ett parti, en regering och säga att alla bekymmer och misslyckanden utgår från samma källa. är verkligheten också i det avseendet mer nyanserad. Jag tror att det är fler som får ta på sig ansvaret för om man nu känner att vi inte har nått ut med information om Europafrågorna på olika sätt och vis. nämner som exempel länder som har varit i konflikt med varandra. Det klassiska exemplet är ju och som har visat att de har kunnat, inte bara samexistera och samverka utan de har också mycket nära arbetat för gemensamma mål för att på så vis skapa en ny europeisk miljö som gör att våra barn och barnbarn har en tryggare framtid. Men vi får inte väja för att det i en demokratisk utveckling är naturligt att det också finns konflikter, olika uppfattningar och delade meningar, och det måste vi också kunna hantera. Det är intressant att vi kan hantera dem på ett fredligt sätt inom de former och strukturer som det europeiska nätverket och den europeiska unionen utgör för framtiden. Vi bär alla ett ansvar oavsett om vi är i regering eller opposition, oavsett vilket parti vi tillhör för att vi argumenterar, inte bara för det vi tror på i politiken när det gäller utan också att vi är beredda att lyssna till den andra sidan, lyssna till de invändningar och den kritik som många medborgare har. Vi måste också möta den undran som finns i form av en del som jag ändå tycker tillkortakommanden i den europeiska unionen. Det är ett för omfattande jordbruksstöd som ifrågasätts av många människor i för att ta ett enda exempel som gör att det finns skäl att fortsätta att diskutera i den svenska debatten. Men det kanske inte är lika ifrågasatt i , som är det mest aktuella exemplet. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2004/05:610 om situationen på bostadsmarknaden 73 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat mig när jag avser att återkomma med förslag till som ger långsiktiga förutsättningar för bostadsbyggandet. Hon har också frågat vilka konkreta förslag som kommer att landa på bord för behandling avseende att underlätta långsiktigt bostadsbyggande med tydliga spelregler, vilka förslag som kommer att läggas fram för att förstärka bostadskonsumentens valmöjligheter att välja bostad utifrån behov och förutsättningar, vilka förslag som kommer att läggas fram för att förstärka de mest utsatta grupperna på bostadsmarknaden samt vilka förslag som kommer att läggas fram för att inte bostadsbristen ska hämma tillväxten i flera regioner. Låt mig först säga att jag delar engagemang för ett nytt regelverk som ger långsiktiga spelregler för bostadsbyggande, att bostadskonsumenterna ska ha goda möjligheter att välja bostad utifrån behov och förutsättningar och för de mest utsatta grupperna på bostadsmarknaden. Innan jag går in på de frågor som ställs kan jag i likhet med konstatera att bristen på bostäder är stor på många håll i landet. Bostadsbyggandet har dock ökat . I budgetpropositionen 2003 ställde regeringen upp det då mycket ambitiösa målet att 120 000 nya bostäder skulle påbörjas . kan vi börja skönja resultatet. Enligt senaste bedömningar kommer det att ha påbörjats mer än 120 000 lägenheter, varav ca 15 000 genom ombyggnad av lokaler och inredning av vindar, övriga genom nyproduktion. är detta preliminära siffror, men det ger anledning till försiktig optimism. Däremot är det inget skäl till att lägga armarna i kors. återstår mycket innan många lokala och regionala bostadsmarknader närmar sig något som ens liknar balans. När det sedan gäller den tidsplan som lagts fast gäller följande. beslutade regeringen att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att genomföra en genomlysning av det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning. Arbetsgruppen ska också analysera vilken framtida roll staten bör ha i detta system. Därutöver gav regeringen ett särskilt uppdrag till att se över vad som kan göras för att underlätta ungdomars etablering och situation på bostadsmarknaden. BKN:s rapport överlämnades till regeringen och kommer att behandlas inom den ovannämnda arbetsgruppen om en ny bostadsfinansiering. Denna arbetsgrupp skulle ha redovisats . Regeringen har dock beslutat att förlänga uppdraget, som i stället ska redovisas . Därefter ska arbetsgruppens förslag remissbehandlas. En proposition kommer att lämnas till . Avsikten är att kan behandla propositionen under vårriksdagen och ett nytt regelverk gälla . Alla de frågor som ställer faller inom arbetsgruppens uppdrag. Att redan nu besvara alla dessa frågor vore att föregripa inte bara arbetsgruppens fortsatta arbete utan också den kommande remissbehandlingen. Regeringens ställningstaganden kommer att redovisas i den proposition som lämnas till . 74 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Skälet till interpellationen är att detta är just nu den absolut vanligaste frågan som jag som bostadspolitiker får från olika aktörer på marknaden, det vill säga: Vilka förslag kan inväntas och när kan de inväntas? De prognoser som finns angivna i min interpellation och som visar på behovet tyder på att det är av befolkningen i som bor i kommuner där det råder bostadsbrist. Jag kan också konstatera att samhällsbyggnadsministern i sitt svar instämmer i min bedömning att det måste till fler bostäder. Vi har inte fått till stånd någon balans på de olika delmarknader som finns i . hade en debatt här i kammaren där samhällsbyggnadsministern inte deltog. Den handlade om bostadsförsörjningsfrågor. Där gavs det en annan beskrivning, men den diskussion som vi för här är väldigt viktig att föra, inte minst med tanke på den sammanställning av bostadsenkäterna som har kommit och som är väldigt viktig att ta del av. Sedan kan man alltid diskutera vad en påbörjad lägenhet och påbörjad produktion innebär kontra vad som kommer att färdigställas. Där vet vi att många på marknaden räknar ned prognoserna . De känner kanske en något mindre optimism än många andra av oss som hoppas att det här ska lösa sig. Men aktörerna på marknaden känner oro för att de inte vet vad som komma skall. Om det dröjer väldigt länge innan det kommer ett förslag hamnar marknaden igen i ett stand-byläge. Det finns högt uppskruvade förväntningar från aktörerna på marknaden. De vill både bygga bostäder och förvalta bostäder. Men i och med att de inte vet vad som kommer att gälla har jag fått signaler om att det blir ett stand-byläge och sedan blir det ett omtag 2007. Det tycker jag vore oerhört olyckligt med tanke på alla ungdomar, alla barnfamiljer och inte minst alla äldre som söker en annan typ av boende. Jag har gjort ett antal resor ute i landet för att titta på hur prognoserna som presenteras i skriftligt material stämmer överens med den kommunala politiken. Jag kan konstatera att det åtminstone i , och finns en entydig bild. Man får inte sätta sig med armarna i kors såsom samhällsbyggnadsministern uttryckte det för det finns oerhört mycket mer att göra. Samhällsbyggnadsministern säger i svaret att hon i avvaktan på resultat från arbetsgrupperna inte kan ge svar på de frågor som jag ställer. Men jag tycker ändå att det är viktigt att få höra från samhällsbyggnadsministern: det något förslag som kommer att förflytta sig under det här året? Ett sådant exempel är reformeringen av hyressättningen. Jag har ställt frågan förut, och jag återkommer ständigt till den. Men det har kommit nya bud, och jag kan konstatera att det finns en omfattande osäkerhet. I min nästa replik kommer jag att skicka en hälsning från de förtroendevalda i som jag träffade . De hade en lång önskelista. Men jag skulle vilja ha reda på: Vad kan aktörerna på marknaden få för svar ? 75 (): Jag hämtade interpellationssvaret , och när jag läste det kände jag att jag ville delta i debatten. Jag tycker nog att samhällsbyggnadsministern har en mer ödmjuk inställning än den socialdemokratiske företrädare som vi hade debatt med när det gällde bostadsförsörjningsfrågor. Jag tycker att det är bra att man har en mer ödmjuk inställning till detta, för han hade mycket av självberömmelse över vad som har åstadkommits på bostadsbyggnadsområdet. Jag tror att vi alla är överens om att det behövs långsiktighet för att någon ska våga bygga i över huvud taget, eftersom bostäder står väldigt . Vi minns alla efter valet, när Socialdemokraterna pratade om att det skulle byggas 120 000 nya lägenheter. sade att det skulle komma något, och alla gick och väntade. Det låg alltså en död hand över allt bostadsbyggande fram till ungefär slutet av 2003, för ingen visste vad som skulle komma. Det finns en risk att vi hamnar där igen, att den döda handen lägger sig över bostadsbyggandet och det blir en enorm osäkerhet. Det är den första biten. ser vi att det drar ut ytterligare med de här utredningarna och att det inte kan komma något förslag . Jag vet inte om vi ens en gång hinner behandla detta före valet. Därför är en fråga till samhällsbyggnadsministern när det gäller så här väldigt långsiktiga frågor: Vore det inte bra om man försökte diskutera det bredare, och inte bara Socialdemokraterna, , så att det blir verkligt långsiktigt? Jag tycker att det skulle vara väldigt bra. Vi må ha väldigt olika uppfattningar i grunden om vissa saker, och vi har sagt vad vi tycker, men jag känner att alla skulle vinna på det. Alla politiska partier och faktiskt främst de som står i bostadskö liksom de som ska bygga skulle vinna på att vi kunde vara överens om vissa grundläggande saker. Jag förstår att vi kanske inte kan komma överens , men det är ändå en idé som jag tänder här. Det pratas om att man ska ha valmöjligheter. var med på frågestunden och pratade om att det ska finnas mångfald på bostadsmarknaden. Då kommer frågan om ägarlägenheter upp igen. Det skulle vara jättekul. Precis fick jag reklam för kooperativ hyresrätt gjord av , statens verk. Tänk om vi kunde stå här med en broschyr som handlade om ägarlägenheter, att man gjorde reklam för det och hur bra det var! Jag tycker att allt ska finnas så att folk får välja precis det som de ska ha. Det säger ju samhällsbyggnadsministern också emellanåt, men gränsen går just vid att man ska kunna äga sin lägenhet. Jag har också frågor när det gäller . Jag har också hört, men vet inte om det stämmer, att den inte kommer eller att om den kommer är det så små bitar att det inte blir mycket kvar av det hela. Det vore väldigt olyckligt, för det hindrar trots allt en del av utbyggnaden av hyresrätter. Sedan är det frågan om infrastruktursatsningar. Jag vet att det inte är område, men det är regeringens område. Det hindrar också bostadsbyggandet, och främst här i är det ett stort hinder som gör att vi inte får det bostadsbyggande vi vill ha. Vi har en väldigt haltande bostadsmarknad. Jag har precis försökt ta reda på hur mycket man har rivit. har man gett statliga pengar till att riva 14 000 lägenheter. Det är ganska mycket. Alla har inte rivits , men det har man gett pengar till. Det har kanske inte byggts exakt så mycket som samhällsbyggnadsministern säger, men det är ju det här med statistik och hur man använder statistik. Om man tittar på siffror över vad som är färdigställt 2005 ser man att det är 65 900 bostäder. Vi får se om allt kommer för att man ska komma upp i de 120 000. 76 Samhällsbyggnadsminister (): Först och främst är det viktigt att fortsätta att resonera om hur målbeskrivningarna ser ut. Det vill jag i alla fall fortsätta att göra. indikationer, som de har kommit med , visar en hel del intressanta saker. Det är dels att man tycker att vi nu närmar oss långsiktig balans när det gäller nybyggnationen, dels att man visar att det är alltfler regioner och delar av bostadsmarknaden som har kommit längre från balans än vad de var . När de slutliga prognoserna kommer tycker jag därför att vi ska ta en diskussion, gärna en öppen och bred sådan som de efterlyste, om hur man definierar målsättningarna och hur man ser på de olika bostadsmarknaderna. Självklart är det många delar i samhällsutvecklingen som påverkar: Varifrån flyttar människor? Hur många flyttar hit? Hur ser den industriella utvecklingen ut? Hur ser infrastrukturbyggnaderna ut? Hur ser regionutvecklingen ut? Vi talar oftare om regioner när det gäller arbetsmarknaden men inte lika ofta när det gäller bostadsplaneringen. Jag tror att vi för framtiden kan hitta fler både mer intelligenta och mer verklighetstrogna sätt att beskriva situationen men också hur vi riktar in målbeskrivningarna i fortsättningen. Jag tror inte att vi står inför risken för det som beskrev som ett stand-byläge. Så ser inte de bedömningar, kontakter och beskrivningar ut som jag tar del av. Men jag är mycket medveten om att det är ett antal besked som behöver komma löpande. De stora och viktiga delarna formas slutligt i den proposition som lämnas till . Jag vill betona och ser det som väldigt viktigt att när arbetsgruppens förslag har kommit , och det mycket breda remissarbete som då måste ske, ska det också ges en del av de svar som många av aktörerna söker efter. Jag vill för en gångs skull, höll jag på att säga, chocka kammarens ledamöter och säga att jag verkligen delar åsikt på en punkt, nämligen att vi måste hitta sätt att ha en bredare diskussion om bostadspolitiken. Låt oss återkomma till hur man kan använda remissomgången kanske på ett delvis annorlunda sätt. Däremot vill jag verkligen återigen betona att utredningen om hyressättningssystemet, som jag tycker i stora delar var bra, kommer att komma i form av en proposition på bord under tidig höst. Jag kan inte säga exakt hur propositionen kommer att se ut, men det är verkligen min ambition att det inte ska vara någon halvmesyr eller någon pytteliten del. Jag hoppas att det blir en viktig pusselbit i de besked som behövs. Därtill jobbar vi också, vilket delvis har med detta att göra, med energieffektivitetsfrågorna när det gäller bostäder och byggnader. Det är självfallet också mycket viktigt för marknadens aktörer att kunna se löpande hur vi när det gäller inte bara nybyggnation utan också ombyggnation av våra bostadsområden kan använda statens instrument på ett annat sätt. Ja, gärna en mycket bredare debatt! Jag hoppas, som sagt, att regeringen kan använda höstens olika remissarbeten som en del i att bredda diskussionen om den riktigt långsiktiga bostadspolitiken, inte bara om de besked som krävs när det gäller finansieringsfrågorna, utan kanske en ännu bredare debatt. Jag tror att vi tre kvinnor här kan vara överens om att bostadspolitiken förtjänar en mycket större plats i den offentliga debatten. Jag tror att det gäller samtliga partier här i . 77 (): Den som jag deltog på hade representanter från olika bolagsstyrelser. Jag kan säga att det var representanter, så en viss vinkling kan det finnas på de här frågorna. Jag ska ändå vidarebefordra de önskemål som kom. Framför allt är de verksamma utifrån bolagens bästa, oavsett partipolitik. Den önskelista som var väldigt tydlig var att man förväntar sig att det händer någonting vad gäller nyproduktionshyrorna, det vill säga specifikt för nyproduktionen att man vet vilket regelverk som kommer att gälla framöver. Det handlar då om reformering av hyressättningssystemet. Man anser också att det finns mer att göra i övrigt vad gäller att återupprätta bruksvärdessystemets grundprinciper. Man anför naturligtvis behovet av att i snabbt behandla en reformering av överklagandeprocessen, det vill säga att PBL-frågorna är väldigt centrala. Sedan kom också frågan om buller upp. Man kan konstatera att specifikt inte bara de största städerna utan många fler städer upplever att det finns tolkningar som gör det väldigt svårt, inte minst nya riktlinjer. Sedan betonade man också att det inte bara handlar om nyproduktion utan att det också handlar om flyttkedjor. Hur kan man se till att det befintliga beståndet också nyttjas på ett bättre sätt? Detta var hälsningen som jag nu har vidarebefordrat från Sabos styrelseledamöter, alltså bolagens styrelseledamöter. Jag vill också påpeka att bostadsutskottet, precis som de var inne på, har gjort studieresor. Vi har varit i . Jag kan konstatera att många av de debatter som handlar om utmaningar inom bostadspolitiken har funnits på flera ställen. Man har kommit olika långt i olika länder. Men jag kan konstatera att bostadsutskottets ledamöter, även de socialdemokratiska, verkade ta situationen med god fattning när de promenerade runt i en ägarlägenhet. Det skakade inte om någon. Det är samma bolag som bygger i både och . Och jag tycker, precis som de , att det vore intressant att göra någonting åt det. Men jag tror att stand-byläget är väldigt överhängande. Det var en av byggarna som sade att man sitter och räknar på vad man kan producera . Men man vet inte just nu vilket regelverk som gäller. Och man kommer att gå på försiktighetsprincipen. Detta tror jag är en väldigt viktig signal att fånga upp. av kommunerna säger i bostadsmarknadsenkäterna att bostadsbristen har ökat och att den är större än året innan. Men jag hoppas att den här hyressättningsutredningen kommer. Jag kan konstatera att kommer att hantera ett antal bostadsmotioner. Jag tror att det är 49. Det har naturligtvis också väckts frågor om det i sig kommer att sinka tidtabellen i . Jag hoppas inte det. Reformeringen av hyressättningssystemet och överklagandeprocessen borde rimligen hanteras ganska fort. Om man löser bara dessa frågor kommer det att underlätta för nyproduktionen. Sedan har vi i en mycket lång lista på övriga frågor. Jag är fullt medveten om att vi, trots att vi gör en liknande problembeskrivning av den bostadsbrist som råder, har olika lösningar från sida kontra samhällsbyggnadsministern. Men de tål också att diskuteras. Det hänger bland annat ihop med lagen om allmännyttiga bostadsföretag och många andra regelverk. Jag vore tacksam att få höra mer exakt hur tidtabellen ser ut. Och återigen: Finns det en risk för att stand-byläget uppkommer? Jag var lite osäker på hur jag skulle tolka samhällsbyggnadsministern i fråga om det. I så fall: Vilka åtgärder avser ministern att vidta om det skulle visa sig bli så? 78 (): Det låter bra att vi kanske kan komma överens om vissa saker. ska jag vänta med att prata tills lyssnar. Det är bra om vi kan komma överens om vissa saker när det gäller bostadsbyggandet, som jag var inne på, eftersom det är så långsiktigt. har vi säkert väldigt många olika lösningar för att nå målet att människor ska kunna få en bostad. De ska kunna ha valfrihet, och det ska finnas en mångfald. Det är bara att inse att vi är en bit ifrån varandra. Jag tycker att det är lite tråkigt att de utredningar som är tillsatta är tillsatta internt på departementet. Det hade kanske varit läge om man ganska tidigt hade tillsatt en offentlig utredning där alla partier hade kunnat vara med. Det hinner man inte göra. Men då kanske vi redan från början hade varit inne i arbetet.