prot · GS0996 · 2005-03-24 00:00:00 — Men jag upplever snarare att det handlar om att väldigt många länder är oerhört angelägna om att ska få sitt medlemskap och att man i den ansträngningen vill göra allt för att påskynda förhandlingsstarten och tror sig kunna utöva påtryckningar på av det slaget att tribunalen kommer fram till att man har samarbetat på det sätt som man kan kräva av ett medlemsland i EU. Det vore utomordentligt förödande om vi skulle sända signalen att en sådan person som general nu plötsligt skulle behandlas på något annat sätt än vad vi förut har avsett eller att ett land som vi anser skulle kunna göra mer för att gripa honom inte behöver göra det. Det finns fler krigsförbrytare som i så fall kan börja dra en lättnadens suck. Det vore för den här tribunalen och för en internationell rättsordnings skull utomordentligt allvarligt. Jag ser det utifrån utgångspunkten att det handlar om grannländer som oerhört gärna vill ha med i medlemskapet och gemenskapen. Det är länder som i andra sammanhang aldrig har tvekat om att försvara tribunalen och dess funktion. Vi väljer att se det så, men vi ska vara på vår vakt. 59 (): Tack för föredragningen! Någonting som statsministern nämnde väldigt kort under föredragningen var frågan om FN-reformen och frågan om FN. Statsministern sade att vi välkomnar FN-reformen. Det här är inte bara några få frågor. Det är en hel meny som lades fram av högnivåpanelen och som kommenteras av . Jag vill veta hur statsministern ser på möjligheten av en gemensam EU-ståndpunkt i de här frågorna, vad rör hela menyn men också frågan om säkerhetsrådet. Är det risk att vi fastnar i gamla traditionella stormaktsmotsättningar inom EU? Eller kan vi komma tillsammans i frågan? 60 Statsminister (): spårar på en europeisk risk. Jag skulle inte bli förvånad om de europeiska staterna när vi väl kommer till sammansättningen av säkerhetsrådet kan ha en och annan delad uppfattning, både om hur säkerhetsrådet ska reformeras vad gäller sammansättning, röstprocedurer och vetorätt och om vilka det ska vara, om det ska vara fler permanenta medlemmar, vilka som ska sitta kring bordet. Finns det plats för ytterligare europeiska stater och i så fall vilka? Eller ska vi ha en röst, den europeiska unionen? Det har jag i något sammanhang dristat mig att uttrycka, och det tycker jag kanske vore lämpligt. Det kan diskuteras. Därutöver finns en lång rad andra förslag i högnivåpanelens rapport som vi säkert kan ena oss omkring. Men som alltid i sådana här sammanhang blir det lätt att dramatisera och spetsa till säkerhetsrådets sammansättning. Därför blir det mycket uppmärksamhet på detta. Jag är inte säker på att vi lyckas nå en samstämmig uppfattning i om den saken. Jag hoppas det. Om vi skulle göra det blir vi naturligtvis en mycket kraftfull röst när vi kommer till reformeringen av FN. Glöm inte att det är de europeiska staterna tillsammans med och som i huvudsaklig del finansierar FN-systemet och på så sätt också har ett extra starkt engagemang för att FN ska fungera och fungera väl. 61 (): Jag vill ta upp tjänstedirektivets omarbetning vad avser vårdtjänster. Jag blir lite oroad av antydningarna om begränsning när det gäller tjänster som utförs helt eller delvis i den offentliga sektorn. Jag tror att ett friare utbyte av tjänster inom vård och omsorg kan vara utvecklande och väldigt viktigt, inte minst för vårt land. Vi har mycket kunskap och bra sätt att arbeta som vi kan dela med oss till andra länder. Vi har själva sett hur mångfald inom vård och omsorg kan leda till nya och bättre sätt att arbeta. Jag tror mycket på att vi ska utveckla vår tjänstesektor och vår tjänsteexport. Jag vill därför fråga statsministern hur han ser på hur ska agera för att vi ska få till stånd ett utbyte av tjänster mellan länderna även inom detta område. 62 Statsminister (): Jag är anhängare av ett tjänstedirektiv. Vi ska ha ett sådant. Domstolen ska inte bestämma regelverket på tjänstehandelns område. Det är den enkla utgångspunkten. Tjänstesektorn är en växande del av ekonomin. Den mår väl av konkurrens. Där finns många enkla saker att göra snabbt. Vi har till exempel byggsidan med konsulter och arkitekter som ju ofta har starka protektionistiska regelverk som förhindrar konkurrens. En stor del av tjänstesektorn utför vi, inte utifrån människors förmåga att betala, utan utifrån deras behov. Där är jag väldigt försiktig. Då är man inne på det som tar upp i sin fråga, nämligen vårdsidan. Jag är inte villig att släppa till en tjänstehandel och ge fritt fram för vård och omsorg utifrån utgångspunkten att det skulle betraktas som vilken tjänst eller vara som helst. Där måste vi ha särskilda regelverk som garanterar att behoven tillgodoses. Jag är orolig för en situation då stora producenter med kraftiga kapitalintressen bygger upp en verksamhet som vi kanske inte har någon som helst möjlighet att påverka. Där är vi alltså mycket försiktiga. Jag inser att också den här sektorn kommer att ha en privat del som inte finansieras med offentliga medel. Den kommer naturligtvis att växa. Var gränserna går mellan vad som är hälsovård, friskvård och sjukvård är svårt att säga. Det vi betalar gemensamt ska vi vara rädda om. Det ska styras av behov, inte av förmågan att efterfråga. 63 (): Jag vill också återknyta till frågan om tjänstedirektivet och diskussionen om social dumpning. Statsministern nämnde tidigare hur ett företag i norra genom Metalls ingripande sett till att lettiska industriarbetare hade ökat sin lön enligt gällande kollektivavtal. Det var väl ett viktigt ingripande. Från kan jag rapportera en motsvarande incident . I efterdyningarna av stormen hade man lettiska skogsarbetare som för skickades ut i skogen med undermålig utrustning för att röja. Tack och lov upptäckte skogs- och träfacken även där situationen. Om jag har förstått saken rätt är det hela nu utagerat. Det visar att det är uppenbart att det utnyttjande som några av oss har varit oroliga för skulle kunna ske på arbetsmarknaden också förekommer. Det visar också vikten av att vi har ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Det visar på vikten av att vi också har bevakande organisationer och myndigheter som ser till att man följer de skyddslagar som ska finnas. I det perspektivet är det glädjande att tjänstedirektivet nu omarbetas. Inte minst glädjande är det att samtliga stats- och regeringschefer uttalar sig om vikten av att undvika social dumpning. I är det väl snart bara några nyliberaler i och som står kvar vid ursprungsförslaget. Låt dem vara isolerade. Övriga arbetar för att få ett mer fungerande tjänstedirektiv. Min fråga till statsministern är: Vilken bedömning gör du av tiden? Vi är väl alla ändå angelägna om att vi får ett tjänstedirektiv så att inte domstolar går in och dömer. Kommer den att ta något initiativ för att få till stånd en politisk process som gör att vi kan få ett nytt förslag till tjänstedirektiv från andra utgångspunkter än de ursprungliga? 64 Statsminister (): Jag tror att de allra flesta begriper vikten av ett tjänstedirektiv. Jag är därmed inte så orolig för att man kommer att töva i den meningen att man skulle lägga det i en byrålåda och låta det bero. Den nya kommissionen kommer att arbeta om förslaget, och man kommer att göra det så fort man över huvud taget klarar det med hänsyn tagen till den politiska förankringen. Det kommer nog att ta tid. Jag tar hellre extra på mig med ett nytt tjänstedirektiv som vi kan bli överens om än får en ny konflikt av det slag som vi har haft. sätt att hantera detta var förkastligt. Därmed har vi fått ett exempel på hur man inte ska gå till väga. Om det går bra kan jag tänka mig att vi har ett tjänstedirektiv . Det är min bedömning. Det kan gå något fortare, och jag blir inte heller överraskad om det tar några månader ytterligare. Men ungefär , skulle jag tro. 65 (): Jag kommer tillbaka till tjänstedirektivet och en viss potentat målad på väggen. Det var inte jag som började med det. I många diskussioner presenterar man ursprungslandsprincipen som den nämnda potentaten och värdlandsprincipen som en liten vacker ängel som räddar alla människor. Jag vill diskutera den här frågan i samband med den växande arbetslösheten bland högutbildade unga människor i . De skulle kunna ha väldigt mycket att göra i fattiga EU-medlemsländer som behöver bygga upp kunskapstjänster. De skulle aldrig, med värdlandsprincipen, kunna försörja sig och betala sina studieskulder i . Är värdlandsprincipen alltid den lilla vackra skimrande ängeln som räddar oss? 66 Statsminister (): Jag ska ärligt säga att jag inte följer resonemang fullt ut. Vad får henne att tro att en svensk akademiker med studieskulder skulle, med en lönesättning som är svensk, få ett jobb i exempelvis eller någon annanstans på de nivåerna? Så fungerar det inte. Vi kommer att se att vi har ett läge då vi naturligtvis har olika förmåga att betala löner i olika delar av . I vår del av säger vi att vi tycker att det är rimligt att ha visionen att andra delar av successivt ska komma i fatt oss i lönesättning. Vi ska avstå från att importera deras lönenivå till oss eftersom det inte är vårt behov. Ursprungsland och värdland i all ära det här handlar ytterst om olika levnadsstandard och hur vi har valt att fördela vår produktions tillgångar så rättvist som möjligt. Det är det striden gäller. Jag vill inte ha fler lettiska arbetare i som jobbar för . Jag vill inte heller ha andra som jobbar för i . Det är inte rätt. Vi har råd med mer, och vi ska betala mer. Andra länder har andra förutsättningar, men för den sakens skull ska ju inte vi ändra vår situation. 67 (): har länge varit kritiskt till stabilitetspaktens regelsystem, nämligen ända sedan det infördes. Vi tycker att det är fyrkantigt och oflexibelt och inte tar hänsyn till viktiga samhällsfaktorer. Vi tyckte också att det blev väldigt uppenbart när fick skarp kritik från EU för att man i stället för att klara regelsystemet tillfälligt valde att satsa på offentlig sektor därför att man behövde barnomsorg och många offentliga tjänster. När sedan , och inte klarar systemet har kritiken varit väldigt mild. Den har också lett fram till de förändringar som skett av stabilitetspaktens regelsystem. Om dessa är bra eller dåliga vill jag inte uttala mig om . Vi får väl se hur man ska utvärdera dem. Det handlar om pensioner; det handlar om bistånd. Jag menar att det finns 19 miljoner andra skäl att fundera över hur stabilitetspaktens regler ska se ut, nämligen de 19 miljoner människor som är arbetslösa i systemet. Då är frågan till statsministern: När blir arbetslösheten en viktig faktor, någonting man ska till sig? Vilken nivå på arbetslösheten ska utlösa att stabilitetspaktens regelsystem ses över utifrån en sysselsättningssynpunkt? 68 Statsminister (): Jag tycker att har fel analys. Sysselsättningen hjälps inte av att vi släpper upp inflationen. Sysselsättningen hjälps inte av att vi höjer räntorna. Sysselsättningen hjälps inte av att vi missköter våra offentliga finanser. Sysselsättningen hjälps inte av att vi skuldsätter oss upp över öronen. Man kan få en tillfällig lättnad, men sedan blir det etter värre efteråt. har fungerat som bäst ekonomiskt när vi har klarat att leva upp till det som är sund hushållning att se till att inkomsterna överstiger utgifterna så att vi inte kör den offentliga sektorn med underskott, att se till att den lön människor får i plånboken räcker att handla för och att de pensioner man betalar ut är prissäkrade, att se till att vi har låga räntor. Hela vår stora framgångsperiod hade ekonomin i ett läge då vi levde upp till konvergenskraven i stabilitetspakten. På samma sätt är vi nu i ett läge där vi presterar bäst eller bland de bästa i . Vi lever upp till stabilitetspaktens krav. Jag som företräder och har ett mandat från vanliga löntagare och pensionärer kommer aldrig att medverka till en politik där åter blir en ekonomi som utmärks av hög inflation. Inflationen ska hållas i schack och därmed räntorna låga. Inflationen fördelar nämligen från dem som bara lever på pension och lön över till dem som har stora fasta tillgångar i aktier, fastigheter och mark. Så ser den klassiska analysen ut, och den gäller fortsatt. Däremot ska vi bekämpa arbetslösheten på annat sätt. Det kan göras exempelvis genom att man i de länder som inte har särskilt hög skuldsättning kan diskutera att tidigarelägga investeringar, förbättra utbildningssystemen och sådana saker, se hur man använder de stora resurser man har. I de länder som inte har orkat ta ut skatter kan man i det politiska systemet faktiskt tilltro sig omdömet att man kan ta ut skatter och använda dem för att på så sätt exempelvis förbättra utbildningsväsendet eller höja investeringsnivån. Det har vi gjort i , och det har varit en framgångsrik politik. För detta, fru talman, fick vi av väldigt många i beröm och uppskattning. Disciplin, men också djärvhet och framtidstro, utmärker den politik vi står för, som ytterst syftar till full sysselsättning och rättvis fördelning. 69 TREDJE VICE TALMANNEN: Talarlistan är tom. Informationen från regeringen och den åtföljande diskussionen är därmed avslutad. Jag vill tacka statsministern och kammarens ledamöter samt passa på att önska en glad påsk. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . 4 § Anmälan om ersättare för statsråd Tredje vice talmannen anmälde att () skulle ersätta finansminister () , varigenom uppdraget som ersättare för finansministern skulle upphöra för . 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM50 Förslag till rådets direktiv om avtalet om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobil personal i gränsöverskridande driftskompatibel trafik KOM(2005)32 till trafikutskottet 6 § Beslut om förlängd motionstid Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för prop. 2004/05:85 Ny aktiebolagslag och för prop. 2004/05:110 Upphovsrätten i informationssamhället genomförande av direktiv /29/EG, m.m. skulle förlängas till . 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:105 till /05:118 till socialutskottet /05:131 till justitieutskottet /05:133 till finansutskottet /05:135 och 143 till justitieutskottet Skrivelse 2004/05:114 till utrikesutskottet Anmäldes och bordlades Proposition 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd 9 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:489 av ()till samhällsbyggnadsminister för bostadsbyggande /05:490 av ()till statsrådet samordning för sjukvård och rehabilitering 2004/05:491 av ()till utrikesminister utveckling i 2004/05:492 av ()till jordbruksminister inom veterinärväsendet 2004/05:493 av ()till jordbruksminister sockerreform 2004/05:494 av ()till jordbruksminister av djursjukdatasystemet 2004/05:495 av ()till jordbruksminister i samband med tävling med djur 2004/05:496 av ()till statsrådet barn Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1315 av ()till vice statsminister nyval 2004/05:1316 av ()till statsrådet avsaknad av medborgerliga rättigheter 2004/05:1317 av ()till statsrådet av flyktingar 2004/05:1318 av ()till utrikesminister i Somaliland /05:1319 av ()till socialminister 2004/05:1320 av ()till statsrådet rättspsykiatriska omhändertagandet 2004/05:1321 av ()till statsrådet till mobiltelefon för psykdömda 2004/05:1322 av ()till statsrådet för arbetsförmedlingarna 2004/05:1323 av ()till justitieminister mot handel med kvinnor 2004/05:1324 av ()till justitieminister i utländska civilprocesser om patentintrång 2004/05:1325 av ()till statsrådet diskriminering av arbetssökande 2004/05:1326 av ()till jordbruksminister av giftiga ormar i bostäder Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2004/05:1255 av ()till utbildnings- och kulturminister från Radiotjänst till de stormdrabbade Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.