prot · GS0992 · 2005-03-17 00:00:00 — Men det här uppdraget var svårt eftersom till exempel inga ritningar på finns kvar. Vi behöver gå vidare med att göra en huvudstudie av just sjunkförloppet. Hur sjönk Estonia, och varför gick det så fort? Den erfarenheten kan ge ännu mer kunskap som kan utnyttjas för att förbättra sjösäkerheten både i dagens och i morgondagens fartygstrafik. ska man redovisa till vilket eller vilka forskningsinstitut eller konsortier som har fått det här uppdraget. Det här är ännu ett exempel på att det finns ytterligare information att hämta, inte minst med den nya teknik som finns för datasimulering av sjunkförlopp vid katastrofer av den här typen. Där har det hänt väldigt mycket på de som har gått sedan Estonia förliste. Jag vill kommentera en sak som var inne på, nämligen bogvisiret. Han visade upp bilder på det här. Jag har svårt att se hur någon kan hävda annat än att det plockades upp där det faktiskt plockades upp och där det hittades av en finsk isbrytare. Enligt de uppgifter som jag har kunnat få fram är det med stor sannolikhet så att de sonarbilder som visades upp här och som också utskottet har fått kommer från det tillfälle då ett konsortium skulle se om en övertäckning av Estonia var möjlig, alltså månader efter haveriet då bogvisiret bevisligen låg uppe på land. Jag och regeringen ser inte någon anledning att betvivla orsaken till haveriet, alltså det som haveriutredningen har besvarat, men det är viktigt att få mer kunskap om hur sjunkförloppet gick till. Därför är det viktigt för sjösäkerheten att vi, som jag beskrev, med den nya teknik som finns kan förstå och lära mer av detta. Regeringen har hävdat att om nya uppgifter kommer fram ska de tas på allvar, och det tänker vi fortsätta att göra. (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 6 § Statsministerns frågestund 33 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi ska börja med statsministerns frågestund. I samband med detta vill vi särskilt hälsa det norska justitieutskottet, som är på besök i , välkommet. Statsministerns frågestund är . En fråga till statsministern ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag. Frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. Partiföreträdare kan normalt räkna med att få ordet med minst en följdfråga eller kommentar. Normalt får statsministern det sista inlägget i ett replikskifte, men talmannen kan när han finner det befogat ge frågeställaren ordet för ett avslutande inlägg om en halv minut. Övriga frågeställare kan normalt räkna med att få ordet endast en gång. Jag ber statsministern och partiföreträdarna att ta plats. 34 (): skulle alla dessa frågestunder kunna handla om de senaste socialdemokratiska skandalerna, men jag tror att det är bra om också andra frågor får rymmas i samhällsdebatten. Därför vill jag ställa frågor om jobben. Det är många som undrar varför regeringen inte gör mer när det gäller jobben och varför man i grunden accepterar utanförskap. Om alla de människor som står utanför arbetsmarknaden skulle ta varandra i händerna skulle de sträcka sig från Smygehuk i söder ända upp till i norr, så omfattande är detta problem. Det möter regeringen bland annat med en målformulering om att det ska vara öppen arbetslöshet. Jag har två invändningar mot det målet. Den ena är att det bara uppnås valår. Men den viktigare invändningen är ju att det är ett mål som i grunden accepterar stort utanförskap. Vi sätter hela fokus på att man inte ska verka arbetslös, men blir utan politik för att agera mot utanförskap när det gäller alla dem som faktiskt inte får komma till sin rätt. Min fråga blir därför: Varför jobbar regeringen med ett mål som i grunden accepterar ett omfattande utanförskap i ? 35 Statsminister (): Av det enkla skälet att det målet kombineras med ytterligare ett, att nå en sysselsättningsgrad på . Vi ligger nu på . De två tillsammans ger en bra bild av arbetsmarknaden. Vi har aldrig nått sysselsättningsgrad. Vi kan nå det, och vi ska nå det. Vi har nått de öppen arbetslöshet, inte bara valår, vi gjorde det . Det här är den viktigaste frågan i inrikespolitiken. Det är den här frågan som valrörelsen kommer att handla om. Jag har ingenting emot utmaning i den här frågan, tvärtom. Låt oss hålla fast vid den här debatten och göra detta till valårets stora inrikespolitiska fråga. På den beror sedan tryggheten för människor i vardagen. Vi kommer aldrig att möta arbetslösheten med försämrade förmåner i arbetslöshetskassa och i sjukförsäkring. Det är inte de fattiga och sjuka som ska betala de nya jobben. Det gör vi tillsammans. 36 (): Som ni märker tar det väldigt kort stund för en socialdemokrat som ska prata jobb att egentligen prata bidrag. Det är så det blir . Det är inte jobb det handlar om längre. Det är vaktslående om stora bidragssystem som är socialdemokratins stora uppgift och som lämnar åt andra att stå för jobbpolitiken, att vi ska få fram fler jobb i . nämnde att man har ett sysselsättningsmål på . Jag tycker att det också är ett problematiskt mål därför att man kvalificerar sig för att ingå i det målet via att vara sjukskriven. Det är inte för mig ett sätt att jobba mot utanförskap. Återigen, om vi inte i politiken styr mot att det ska löna sig bättre att arbeta, att vi ska få företag att växa och vilja nyanställa i , blir det lätt en politik som accepterar utanförskap och arbetslöshet och som döljer arbetslösheten. Det tycker jag att båda de här målen riskerar att leda till. 37 Statsminister (): Så till den grad döljer det dock inte arbetslösheten att inte de europeiska organen, när man nu jämför länder med varandra, återigen konstaterar att det är som ligger främst inom EU-kretsen. Det pressmeddelandet kom alldeles av Lissabonprocessen. Över detta är vi stolta men inte nöjda. Vi ska fortsätta att pressa tillbaka arbetslösheten, men vi skiljer oss från , mot högeralliansen, genom att vi inte accepterar att arbetslöshetsförsäkringen beskrivs som bidrag. De som är med i den konkurrensutsatta sektorn, de som är med om att riskera sina jobb, ska också ha tryggheten i form av en god försäkring som ger försörjning om olyckan är framme. Den tryggheten blir förutsättningen för utveckling, och där finns den ideologiska skillnaden i svensk politik. 38 (): Jag tycker inte att statsministern ska få smita undan. Han sade så här: Vi ska fortsätta att pressa tillbaka arbetslösheten. Men ni pressar ju inte tillbaka arbetslösheten. Det kom siffror från som visar på fortsatt dystert läge på arbetsmarknaden. varslar ytterligare 500 personer till arbetslöshet. Det är ju det som är verkligheten. , inte han som är ansvarig i regeringen utan hans namne som har varit socialdemokratisk EU-parlamentariker och som jobbar på LO, konstaterade i en intervju i går att nu har europeisk arbetslöshet och att den verkliga arbetslösheten är mångdubbelt högre än den officiella statistiken visar. Erkänner statsministern att Socialdemokraterna har misslyckats i kampen mot arbetslösheten? 39 Statsminister (): Vår främsta uppgift är kampen mot arbetslösheten och kommer att så förbli. Trovärdigheten i vem som klarar den uppgiften bäst avgör nästa års val. Jag ser fram emot den valrörelsen. Det vi har gjort som vi har regerat är att vi har knäckt en massarbetslöshet som var med om att skapa. talade förut om att ta varandra i hand och om att de arbetslösa då skulle räcka från till . De räckte inte bara från till när regerade, utan de räckte tillbaka också. Det har vi tagit tag i. Men vi är inte nöjda. Vi måste se till att vi fortsätter att pressa arbetslösheten, men inte till priset av att vi knäcker människor. Det har aldrig förstått. Tryggheten för den som är arbetslös kan inte ersättas av sänkta ersättningar i socialförsäkringarna. Där står vi fast. Där finns högeralliansen på den andra sidan. Om denna trygghet som förutsättning för strukturförändring och förvandling och om kampen mot arbetslösheten blir nästa val en vägdelare, och trovärdigheten i det sammanhanget får väljarna avgöra. Jag tror inte att man vill ha mer orättvisor. Det löser inte problemen. 40 (): Jag hoppas att ni alla lyssnar väldigt noga på vad statsministern säger. Han säger så här: Kampen mot arbetslösheten kommer främst. Men sedan säger han inte vad som ska göras utan han säger vad som inte ska göras. Det är någon bidragsförändring som han inte accepterar. Det kanske är motiverat. Men vad ska han göra? Just har kollega bjudit in den borgerliga oppositionen i för att höra vad de har att säga för att minska den tyska arbetslösheten. Är Socialdemokraterna beredda att lyssna på några andra förslag än fler friår och mer pengar till Ams, som kommer från deras stödpartier? Är ni beredda att överväga billigare hushållstjänster och avreglering av vårdsektorn eller att ta tillbaka det vettlösa att lägga sjukkostnaderna på arbetsgivarna? Är ni bereda att sträcka ut en hand till den borgerliga oppositionen och gemensamt försöka lösa detta jätteproblem? 41 Statsminister (): Jag kan konstatera att innan träffade den borgerliga oppositionen har han också samtalat med mig vid en större seminarieövning med hela den tyska ((): Det räckte tydligen inte.) Det visar att vad har åstadkommit är något som man i i övrigt noterar och som bekräftas när EU går igenom hela uppläggningen. Det är rätt typiskt. Det har att komma med är privata vinstintressen i vården. Det är pigjobben, eller som det numera heter: hushållssektorns tjänstejobb. För vår del handlar de nya jobben om att klara en bra makroekonomi, att klara vettiga ekonomiska förhållanden i kommuner och landsting och att se till att vi också klarar utbildning och forskning på en nivå som placerar oss i framkant. Sedan ska marknadsekonomin också fungera. De nya jobben skapas av initiativ som tas inom marknadsekonomins ram. Att tro att man kan centraldirigera detta från politiskt håll är ett misstag och föga liberalt, . 42 (): svar på frågorna om jobben säger att det här är vad valrörelsen kommer att handla om nästa gång. Det är säkert bra. Men jag tror att de människor som har fått besked i , i , i och i om att verksamheten där läggs ned inom väntar sig några andra besked från statsminister än att det här är vad valrörelsen ska handla om. Vi har en utveckling där de svenska stora företagen har expanderat rejält under de år har varit statsminister. Men expansionen har skett utomlands. När de har anställt ytterligare 300 000 personer har det varit utomlands. I har sysselsättningen i de här företagen minskat. Statsministern kan väl inte mena att det här enbart sker utan hänsynstagande till företagsklimatet i , eller gör det det? presenterade en enkätundersökning som visar att över en halv miljon jobb kan komma att flyttas ut från vårt land . Vad gör regeringen för att hindra en sådan utveckling? 43 Statsminister (): Denna diskussion har vi haft . Vi har skrämts från den borgerliga kanten med att jobben lämnar . Vi har sett att när vi har misskött våra offentliga finanser, när vi inte har klarat inflation och ränteläge, då har det varit sant. Då har jobben försvunnit och inga nya har kommit i stället. Vi kan se att den privata sysselsättningen har ökat i . Det är den offentliga sysselsättningen som har stått still. Det är kommuner och landsting som inte har haft den tillväxt de borde ha haft. Hela ökningen har kommit i den privata sektorn, i små och medelstora företag, i produktion och i tjänster. Så ser det ut. Svaret från de borgerligas sida är att den utvecklingen ska fortas på genom att man ytterligare försämrar i de sociala försäkringarna och ökar otryggheten. Vad svarar dem som finns i , i och runtomkring som förlorar jobben och som om det hade varit en borgerlig regering också hade förlorat sina inkomster eller fått dem halverade? 44 (): Jag tror att alla hör att här är det undanflykter som gäller. Den här mannen är statsminister och han har ansvaret för utvecklingen i vårt land. Jag som oppositionspolitiker är den som förväntas svara på frågorna som kommer från förtvivlade människor i , , och . Det är svagt. Vad som händer just nu är att vi inte bara är framstående när det gäller att exportera varor och tjänster. Just nu exporterar vi jobb och företag från vårt land. De som förlorar sitt arbete frågar sig vad den yttersta makten i vill göra för att motverka en sådan utveckling. Jag tror att de vill ha svar på den frågan. 45 Statsminister (): Svaret på den frågan är följande: Vi fortsätter en politik för låg inflation, låga räntor och stora satsningar på forskning, utbildning och regionalpolitik, på infrastruktur och på allt det som skapar förutsättningar för en dynamisk marknadsekonomi att fungera. I fungerar den uppenbarligen bättre än i många andra länder. Tro inte , och andra borgerliga företrädare, att ni ska slippa undan att redovisa vilken politik ni vill driva. Så här långt har det bara handlat om ett enda konkret besked: om att sänka arbetslöshetsförsäkringen, attackera kollektivavtalen och ge sig på sjukersättningarna. Där finns ni. Den hårda högerpolitiken kommer vi att fortsätta att bekämpa. 46 (): Kampen för jobben har högsta prioritet. Men det handlar inte om jobb på vilka villkor som helst. Det visade LO-facken när de demonstrerade utanför för kollektivavtalen. Kollektivavtalen hotas , inte bara av borgerliga förslag utan också av EU-regler om fri rörlighet, av ett tjänstedirektiv som riskerar att urholka kollektivavtalen, av nya anställningsformer som omöjliggör för människor att ställa krav på sina arbetsplatser, av att seriösa företag utsätts för konkurrens av oseriösa företag utan kollektivavtal och av en del politiska förslag. Jag har tidigare ställt frågan till statsministern: du beredd att medverka till att förstärka arbetsrätten, att förstärka lagen om anställningsskydd, att återställa turordningsreglerna i små företag, att ställa krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling och att utkräva ansvar av företag som lägger ned lönsam verksamhet? 47 Statsminister (): Jag har aldrig tvekat att försvara kollektivavtal och arbetsrätt. Det är viktigt att vi får en debatt om detta. har det hävdats att svenska löntagare skulle tjäna för mycket. Det har hävdats att tryggheten skulle vara för stark på arbetsmarknaden. Så är det inte. Vi kan mycket väl behöva förstärka arbetsrätten. Ett område som har pekat på är att hantera föräldrar som ska ha barn och deras anställningsskydd. Det finns flera. Vi är öppna för en sådan diskussion. Vi för samtal med de fackliga organisationerna i den trygga förvissningen att vi är konkurrenskraftiga i . Vi håller ihop vårt samhälle i bara om det också finns trygghet för vanliga människor både i anställningen och i samhällslivet i övrigt. Sedan vet vi att framtiden bjuder på mer av omställningar, mer av utmaningar. Svaret på detta är inte att göra sig av med det som skapar tryggheten för vanliga löntagare, det vill säga kollektivavtalen. 48 (): Kampen mot arbetslösheten är viktig av tre skäl. Det första är vi alla överens om, nämligen den tragik som drabbar den som blir arbetslös och som ofta leder till depressioner, självmordstankar och oerhörda sociala problem. Det andra är de flesta överens om, nämligen att arbetslösheten kostar ekonomiskt. Det blir sämre inkomster till statskassan, och det blir mer utgifter eftersom åtminstone hälften av oss i den här salen är överens om att man inte ska försämra ersättningsnivåerna. Det tredje skälet skiljer oss åt. Det borde vi ha gemensamt, nämligen att arbetslösheten är en fiende till oss som vill ha rättvisa villkor. Den förstärker makten hos arbetsgivarna. Därför måste vi också såväl i tider av hög som i tider av låg arbetslöshet se till att förstärka arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden. Därför tar jag det som åtminstone ett halvt löfte att vi nu ska diskutera att förstärka löntagarnas möjligheter att påverka sin arbetssituation på arbetsplatsen, att vi ska få möjligheter att utkräva ansvar av företag som inte tar något socialt ansvar och att vi ska få möjligheter att förstärka lagen om anställningsskydd så att orättvisa villkor upphävs. Jag vill att statsministern nu ger ett besked om att vi tillsammans kommer att stå emot de attacker som finns mot kollektivavtalen från EU liksom från borgerliga partier. 49 Statsminister (): Jag ser framför mig en bred allians av progressiva krafter som står upp för den samhällsmodell vi har i med bra kollektivavtal, en stor gemensam sektor som vi betalar tillsammans via skatten, ett modernt utbildningsväsende, bra infrastruktur och en ambition att ställa om till ett grönt folkhem. Omkring detta kommer det att gå att samla en mycket stor och bred majoritet. Mot den majoriteten finns en annan gruppering som växer fram. Det är det som valrörelsen kommer att handla om. kommer att ingå i en stor progressiv allians. Det finns många fler som kommer att vara med där, också bland dem som traditionellt räknas till borgerliga kretsar. Den svenska modellen har ett fast och stort folkligt stöd. Nya arbetstillfällen i den privata sektorn 50 (): Jag tror att de allra flesta människor vill ha jobb. Bidragen ska finnas där när jag blir sjuk eller när jag blir arbetslös. Men de allra flesta vill kunna försörja sig själva. Det är då så oerhört tragiskt när man hör ett gammalt arbetarparti prata mer om bidrag än om hur jobb ska skapas. När pratade om regeringens planer för att skapa jobb och utveckling hörde inte jag att han sade ordet företag vid ett enda tillfälle. Han skulle satsa 1 miljard på att få 10 000 i sysselsättning, och det var Ams och det var offentlig sektor. 1 miljard för 10 000! Det är över en halv miljon som är arbetslösa och som står utanför. Med samma logik som att man satsar 1 miljard för att få 10 000 i sysselsättning, skulle vi med 50 miljarder kunna göra kraftfulla insatser för att minska kostnaden för att anställa människor inom företagen i och behålla jobben i . Min fråga till statsministern är: Varför är det så orimligt, när det är rimligt för er att satsa på Ams och den typen av åtgärder? 51 Statsminister (): Den budget som började gälla var en budget som innehöll stora satsningar, inte minst på kommuner och landsting, för att de ska klara att inte bara behålla sin sysselsättning utan också öka den. Den budgeten beskrevs av oppositionen, med i spetsen, som en ansvarslös budget för överhettning. ser vi att det var en riktigt avvägd budget. Vi behöver troligen göra mer, och vi kommer att göra mer. tror vi att det vi har åstadkommit i form av goda ekonomiska förutsättningar i också gör att marknadsekonomin fungerar på ett sådant sätt att nya arbetstillfällen också växer fram i den privata sektorn. De här sakerna tillsammans gör att jag känner optimism och tror mer på Ams långsiktiga bedömning att det är arbetskraftsbrist som är problem och inte arbetslöshet. 52 (): Vi vet att om vi ska ha en väl fungerande välfärd måste vi ha en stark produktion i . Vi måste ha privata företag som kan sälja varor och tjänster, så att vi kan få anställa människor, så att vi kan få skattepengar till välfärden. Det är så vi bygger välfärden. Det Socialdemokraterna och regeringen gör är att med konstgjord andning och bidragsförsörjning förpassa människor till passivitet. Jag tycker att det är en oerhört hård politik, därför att alla dessa människor vill på ett eller annat sätt bidra. Och ni fortsätter att styra in människor i bidragsförsörjning i stället för att ställa frågan: Vad kan du bidra med? Hur kan vi förenkla så att fler företag kan anställa dig så att vi också kan få pengar till välfärden? Jag är mycket överraskad över att en socialdemokratisk regering, en gammal arbetarregering, inte ser jobb som det som både stärker självkänslan hos individen och stärker möjligheterna att klara finansieringen av den gemensamma välfärden. Det är oerhört överraskande. Jag skulle bara i slutklämmen vilja fråga: Vad tänker ni göra för att skapa jobb i den privata sektorn? 53 Statsminister (): Det är detta som är de borgerligas problem: Man ser bara den privata sektorn. Den privata sektorn i utvecklas starkt . Det har blivit hundratusentals nya arbetstillfällen sedan vi kom i regeringsställning och 35 00040 000 nya företag . Antalet konkurser viker. Vi har problem med en del av arbetsmarknaden, och det är den offentliga sektorn. Det är kommuner, och det är landsting. Det är inte konstgjord andning, , att bygga ut de resurser vi ska använda för vård och omsorg av äldre. Det är inte konstgjord andning att se till att vi har fler lärare i klassrummen. Det är inte konstgjord andning att se till att sjukhusens operationsköer kortas. Det är tvärtom: meningsfulla arbeten som skapar högre välfärd och stärker konkurrenskraft. Där skiljer vi oss åt. Vi tror inte bara på den privata sektorn. Vi tror också att det behövs en stark offentlig sektor. För det behöver vi en gemensam finansiering i form av skatter. Blandekonomi är bättre än den ensidiga privatkapitalistiska modell som och de borgerliga står för. 54 (): Det är alldeles för många som finns i ett utanförskap . Det är ingen tvekan om det. En sådan grupp är alla de människor som är födda utomlands och bor i och som har en betydligt högre arbetslöshet. Vi har lagt en rad förslag inför budgetförhandlingarna i vår om hur man ska kunna komma till rätta med den diskriminering som finns på arbetsmarknaden. Det ska bli intressant att höra vad regeringen säger om det, och också borgarna. Jag tänkte dock ta upp en annan fråga, och det är en fråga som det har pågått en liten folkrörelse kring i . Just har vi samlat över 100 000 namn som ska lämnas in till regeringen om en folkomröstning när det gäller . Det pågår folkomröstningar, och det kommer att göra det och runtom i i den frågan. Det verkar vara så att somliga ministrar är på semester och andra inte vill ta emot namnen av andra skäl. Har och regeringen någon minister som orkar ta emot de 100 000 namnen , när alla namnlistor ska lämnas in? Finns det någon som vågar och orkar ta emot dem? 55 Statsminister (): Det var en av dagens svårare frågor. Kraften finns nog där, men om sedan tiden finns där återstår att se. Jag ska själv ta mig an frågan och se om vi inte kan hitta ett lämpligt statsråd som möter alla de goda krafter som har samlat namn runtomkring i . Men att ett statsråd tar emot uppvaktningen betyder inte att vi skulle ha bytt uppfattning i sak. Vi tror inte på den där folkomröstningen, av det enkla skälet att vi tror att det är som ska ta ställning till frågan och som efter en diskussion här i kammaren och i i övrigt ska ta ställning till om vi ska godkänna eller förkasta fördraget. Vi vill inte avhända det inflytandet och den makten. Det finns en principiell skiljelinje, och den går där . Det innebär inte att jag inte uppskattar de demokratiska insatser som görs i en folkomröstningskampanj och en namninsamlingskampanj. Tvärtom de är välkomna. Men det innebär inte att jag delar deras uppfattning. 56 (): Det vore intressant om till och med själv kunde ta emot de 100 000 namnen. Det skulle vara ett sätt att visa respekt för att det finns ett demokratiskt engagemang bland många människor att vara med och påverka. Det är lite synd att de här herrarna och damerna, både borgare och socialdemokrater, inte vill låta svenska folket påverka. Jag trodde att det var det som var skälet till att vi skulle bli medlemmar i . Men när vi nu väl är där är det tydligt att man inte har förtroende för svenska folket i den utsträckningen, utan man måste hålla det inom för att det ska bli ett riktigt beslut. Jag tycker att det är tråkigt. Det hade varit mycket mer intressant att försöka få i gång en ordentlig debatt om EU-medlemskapet, våga ha lite tilltro till att svenska folket är vuxna människor som kan ta det här beslutet. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Och så frågan!) Frågan är: Kommer till och med själv att orka ta emot de här listorna? 57 Statsminister (): Jag tycker att det är synd att befriar den församling som sitter framför mig från den arbetsuppgiften och den trovärdighet som består i att ni representerar svenska folket.