prot · GS0961 · 2005-01-20 00:00:00 — har tillsammans med och varit ett parti som arbetat starkt för en svensk kärnkraftsavveckling, en ståndpunkt som grundades för mycket länge sedan och som har gett respekt. Vi har sett som ett parti som har varit trovärdigt i frågan om att avveckla såväl kärnkraft som fossila bränslen och i stället satsa på förnybara energikällor och sparande, och därigenom inte låsa fast oss vid gamla energisystem. Min fråga nu är inte retorisk, men den bygger på att i en debatt med sade att det är mer angeläget att stoppa satsningar på fossilgas än att avveckla kärnkraften. Så har vi och aldrig ställt frågan förut. Att ställa växthuseffekten mot riskerna med kärnkraften ger ju signaler om en begränsad förståelse för hela idén om ett hållbart energisystem. Dessutom kallade i debatten kärnkraftsfrågan för gårdagens stora miljöfråga. Det är ju rent bisarrt! Alla de problem och faror som kärnkraften innebär kvarstår: avfallslagringen, säkerhetsriskerna och uranbrytningens omfattande miljöpåverkan. Vad är det då som motiverar en omsvängning? Är det så att i alliansbyggandets namn är politik försumbar? 56 () replik: Jag tror att om vi tittar lite vidare på den här frågan så kan man se att just omställning av energi- och bränslesystem är en av nycklarna för att få en hållbar värld. Jag tror att ingen tvivlar på engagemang när det gäller denna energiomställning. Sedan kan vi konstatera att vi inte har haft någon politisk majoritet som har gjort att vi har kunnat åstadkomma det. Men jag tror att alla förstår att om vi ska kunna få slut på kärnkraftsanvändningen det kommer vi att behöva så måste vi ersätta den med någonting annat. Min och ambition har varit det är därför vi också har en uppgörelse, och det är därför vi har röstat som vi har gjort i att göra denna omställning så ansvarsfull och klok som bara är möjligt. Jag ser framför mig också att vi i ett europeiskt perspektiv kan göra samma omställning, så att vi får denna hållbara utveckling och så att vi minskar klimatpåverkan. Det är också ett sätt att lösa de globala miljöproblem som vi har runtom i världen. Du kan väl lita till de beslut som vi har fattat här i och till de utfästelser som vi har gjort när det gäller kärnkraftsavvecklingen. I de inriktningar som vi har i våra motioner kan du se var står. Hållbar energiförsörjning är A och O för att vi ska kunna klara miljömålen. Men vi ska göra det lugnt och sansat och i en trygg omställning. Annars blir det väldigt besvärligt för vårt samhälle. 57 () replik: Jag sade från början att min fråga inte var retorisk, utan jag är bekymrad om den hållning som uttrycktes här i kammaren innebär att numera börjar ställa fossila bränslen mot kärnkraftsavveckling och därigenom ändrar uppfattning. kom ett väldigt vältaligt och mångordigt svar, men jag kunde inte riktigt tolka in om vi ska fortsätta det samarbete som vi, Socialdemokraterna och har för att avveckla den svenska kärnkraften och ersätta den med förnybar energi och sparande. Jag hoppas att så är fallet, och jag hoppas verkligen att inte är beredda att sälja ut sin politik för förmånen att få ingå i en fyrpartiregering. 58 () replik: Som jag sade tror jag inte att någon tvivlar på engagemang för en hållbar energiförsörjning. Jag tror att alla förstår att ska vi klara av att avveckla kärnkraften på ett bra och ansvarsfullt sätt måste man också introducera andra energislag. Det trodde jag också att förstod, men så är fallet. Det är också därför som vi har lagt fram förslag i den här för att kunna klara omställningen. Det är också därför som vi vill stimulera andra energislag, som är långsiktigt hållbara. Det är för att vi tror att det är bra för miljön och för människorna om vi klarar den omställningen. Jag vill också tillägga att jag tycker att det är väldigt viktigt att inte bara se energifrågan utan också bränsleförsörjningen och omställningen av bränslesystemen som ett sätt att angripa miljöproblemen. Om vi inte klarar att gå från ett fossildrivet bränslesystem till något annat kommer vi inte att klara miljömålen. Här finns mycket för marknaden att göra. Här finns mycket för att göra. Vi har råvaruresurser. Vi har resurser som vi kan göra väldigt mycket av. Då ska vi använda detta till att skapa jobb och utveckling i , men också ställa om så att vi får ett hållbart bränslesystem både här i och i i övrigt. I båda de här frågorna, omställningen av bränsle och omställningen av energisystem, pågår ett intensivt arbete på europeisk nivå. Vi kommer att stödja den utvecklingen fullt ut. 59 () replik: , jag tycker att det är bra att ni börjar engagera er i efterverkningarna av stormen i och lägga förslag om detta och inte bara ägna er åt att kritisera regeringen för slöhet och långsamhet. När jag var nere efter stormen i möttes jag av mängder av problem, människor som drabbats väldigt hårt av att skogen har fallit. Deras livsverk har förstörts. Men de som var allra mest förtvivlade upplevde jag ändå var dem som såg att de inte skulle få tillbaka strömmen . Tänk om vi får en situation där det blir tio tjugo grader kallt nere i . har vi haft tur, kan man säga. Det har inte blivit så kallt. Det är bara en stor tur det handlar om. Jag har engagerat mig för att se till att den här typen av saker inte ska hända igen. Vi måste få en lagstiftning som faktiskt ställer mycket tuffare krav på elbolagen, både det statliga och de privata bolagen. Men i det som läste upp och talade om var det ingen kritik mot de privata bolagen, och det är faktiskt som har kunder som är utan ström och kommer att vara det till. har, bara på grund av tur, inte drabbats den här gången. Deras kunder har klarat sig. Men jag tycker att jag måste få ett besked från . Ställer och också upp på en ordentligt tuff lagstiftning för att skydda konsumenterna och skärpa kraven så att även privata elbolag ska bli skyldiga att göra vad som står i deras makt, använda modern teknik, för att se till att garantera strömmen ? 60 () replik: är det tråkigt att stå och säga vad var det jag sade, men den här diskussionen har jag varit med om oerhört länge, om sårbarheten. Jag kommer ihåg när vi lade fram förslaget om digital allemansrätt . Då sade vi: Bygg nu bredband i hela . Lägg ned kablar överallt i och gör det som en samhällelig uppgift. När ni lägger ned kablar, lägg ned elkabeln bredvid. Ingen gav oss det stödet då. Men kom ihåg: Hade vi satsat de 6070 miljarder som vi hade budgeterat då, som fanns i beräkningen av den här kostnaden, hade vi inte varit i det läge som vi är i. Men inte heller fanns då för att rösta för det här förslaget. är vi där. ser vi den här sårbarheten. Jag är besviken på regeringen som bara säger: Vi ska åtgärda problemet. Det borde grävas ned lite mer kablar. Vi borde ställa lite mer krav. Om nu är en sådan god vän av regeringen och försvarare av regeringen hoppas jag också att kommer att ha det inflytande på det här som behövs. Kan du inte i så fall se till att regeringen lägger fram sådana förslag som gör att man ökar säkerheten? Jag tror att man måste koppla till koncession och annat, just jobba in de kraven, så att vi kan garantera säkerheten. Det här är inte rimligt. Jag tycker också att vi ska vidga det och se: Vad är mobiltelefontäckningen värd när den slås ut först? Vad är telefontäckningen värd när vi inte ens har SOS Alarm? är vi utan SOS Alarm och vi skriver 2005! I ditt samarbete med regeringen har du en del att göra. Jag tror inte att någon kommer att motsätta sig att vi ökar takten i detta och ställer ökade krav på säkerheten. Men det är förslagen som måste komma fram, och där har vi inte sett något . 61 () replik: Det var inte ett riktigt bra svar. Tyvärr är det så att i huvudanförande ställde hon krav på , men inte något i övrigt. var det också en otydlighet kvar. Jag tror att jag kan garantera att så länge vi har ett samarbete med Socialdemokraterna kommer vi att kunna se till att vi får fram en lagstiftning som gör att vi skärper den här frågan betydligt. Vi ställer det som ett absolut hårt krav . Det här får inte upprepas igen. Den här gången är det , och det finns andra stora privata elbolag som måste få de här tuffa och tydliga kraven på sig. Jag skulle faktiskt vilja att också tydligt sade ifrån att hon vill ha en bra, tuff lagstiftning som ser till att konsumenterna får ett starkare skydd och som gör att både privata och statliga bolag måste göra vad de kan och använda modern teknik. Det kan väl inte vara så svårt att säga det tydligt. Eller är det så att de privata bolagen ska få hålla på och satsa sina pengar på att i första hand prioritera aktieägarna och strunta i sina konsumenter, strunta i företagen som inte kan fungera ? 62 () replik: Jag är ledsen om jag är så hemskt otydlig att det här inte framgår. Jag nämnde just att jag tycker att vi ska använda koncessionen som ett sätt att ställa krav på elbolagen. Då ingår naturligtvis alla elbolag. Vad jag ville vidga frågan till att gälla är att det både är elförsörjning och telefon, så att vi kan klara alarmeringen, SOS-alarmeringen. Jag nämnde mobiltelefonin och att också kunna klara den säkerheten. Jag hörde från när jag var därnere att man nu köper telefonkort i , för om man köper dem i kan man använda alla mobiltelefonbolag, vilket man inte kan göra om man köper här i . Det hade man räknat ut på räddningstjänsten. Det finns alltså många bitar i det här där vi behöver lägga fram förslag för att öka säkerheten och minska sårbarheten. Det visade väldigt tydligt i sin sårbarhets- och säkerhetsutredning. Vi har till fullo ställt upp på den utredningen. väntar jag med spänning på de förslag som regeringen ska komma med. De facto är det ju så att regeringen inte har kommit med några förslag trots att och har varit där. Kom med förslagen så ska vi diskutera. Vi har väntat på dem. 63 (): Vi har varit med om en period i och i stora delar av övriga världen som vi hoppas att vi inte ska behöva uppleva på mycket länge igen. Det har varit stora katastrofer, enorma tal av döda och skadade, miljökatastrofer och naturkatastrofer av ovanliga dimensioner. I detta läge är det viktigaste av allt att de som drabbas kan känna att samhället är något vi har tillsammans. De som överlevde flodvågen, de som överlevde stormen men ruinerades och de som ännu inte har fått ström till hus och företag måste kunna känna att de inte är helt lämnade i sticket. Vi andra måste åtminstone vara beredda att hjälpa till. Det katastrofarbete som har varit uppvisar både brister och positiva sidor. Vi har dock inte när det gäller stormen haft resurser för att klara elbristen. De företag som har fått ansvar för elförsörjningen har prioriterat helt andra saker än sina kunder och en bra garanti för att de ska kunna leverera den ström de är satta att leverera. Denna känsla gäller på samma sätt det globala samhället. Människor och länder runt som har drabbats oerhört hårt måste också kunna känna att den övriga världen ser och är beredd att göra stora insatser för att hjälpa. Jag vill därför att de beslut som har tagits och de insatser som har gjorts av bland annat regeringen rörande bistånd till den regionen också följs upp ordentligt med garantier om att vi kommer att fortsätta också 2006 och 2007 för att kontinuerligt och långsiktigt göra insatser i regionen för att återuppbygga det som för oss som ser det på bild, på håll, ibland ser ut som atombombsnedslag eller effekter av ett krig. Jag tänker på bilder man har sett från . Den andra stora frågan är klimatfrågan. Det är för sent att diskutera huruvida växthuseffekten kommer och om vi människor kan påverka klimatet. är vi där. 1998 var det varmaste året på åtminstone 1 . Enligt det välrenommerade klimatforskningsinstitutet i är fakta bedövande entydiga. De tio varmaste åren vi känner till sedan mätningarna startade har alla inträffat efter 1991. Faktum är att nio av de tio varmaste åren på jorden har inträffat under de tio allra . är varningar meningslösa. måste diskussionen handla om hur samhället ska möta effekterna av ett förändrat klimat och hur vi ska agera för att denna långsiktiga katastrof ska begränsas så mycket som möjligt för våra barn, våra barnbarn och för våra barnbarnsbarn. Hur ska vi kunna förebygga? Hur ska vi kunna göra insatser för att minska effekterna? Livet efter vågen och stormen är annorlunda. Fler vet, inser och känner att vi, trots all vår mänskliga kultur och civilisation, ändå inte står över naturen. Vi är i grund och botten lika beroende av moder jord och naturens godhet som vi alltid har varit. Effekterna både av jordbävningen under och av stormen i blev betydligt värre än vad som hade varit nödvändigt. Vi människor har genom våra ingrepp i naturen gjort dessa katastrofer värre. Det gäller både i och i . Det kortsiktiga arbetet kommer att handla om att här hemma ta hand om de fallna skogarna. Vi måste hantera situationen att vattenavrinningen kommer att öka. Översvämningskatastroferna kommer att vara värre i de här områdena. Vi måste försöka få mer stormsäkra skogar. Vi måste plantera mindre gran och se till att vi planterar nya skogar som har förutsättningar att leva tills träden blir vuxna. Vi måste också satsa stora resurser på att minska sårbarheten i samhället och föra över resurser från de gamla militära delarna som inte längre behövs för att vi inte har några militära hot längre. Vi måste också satsa på att få ett säkrare och mindre sårbart samhälle när det gäller el och tele. Det finns också en rad andra problem, till exempel järnvägen, som inte heller har fungerat i rimlig omfattning efter att det har blåst. Detta borde vi klara av. Det finns en annan sak som jag är mer orolig för. Jag känner en växande oro för om våra politiska system världen över klarar av de stora och svåra omställningar som krävs för att hantera miljö- och klimatfrågorna. Klarar vi politiker att fatta långsiktigt nödvändiga beslut? Detta är antagligen demokratins stora utmaning . Den är större och mer avgörande än kampen mot terrorismen eller de militära hot och krig som har dominerat i mänsklighetens historia. Många människor vill dock inte förstå. Det kortsiktiga och det nära känns mycket viktigare och vi beslutsfattare hukar och väljer att smeka medhårs, låter bli att fatta besluten eller till och med agerar tvärtom för att tillfredsställa opinioner och medier. I installeras som världens mäktigaste man en andra gång. Men vägrar att skriva på Kyotoprotokollet, som ändå bara är en tunn kompromiss och ett första steg av många nödvändiga. Men även här i riksdag finns tyvärr gott om förtroendevalda som ägnar sin tid åt att motarbeta små steg i rätt riktning. Alldeles för många lägger sin tid på att bromsa och stoppa nödvändiga beslut i stället för att vara en del av lösningen för framtiden. För mig utgör demokratin vårt stora hopp. Men tiden går, och ännu är det ytterst lite som har gjorts för att verkligen nå en förändring. Vi behöver en förändring. Vi måste vara beredda att ställa om energisystemen till förnybara och långsiktigt uthålliga energislag. Vi måste sluta förbränna olja och kol. Vi måste vara beredda att acceptera att omställningen också innebär en del uppoffringar. Vi måste ställa om kommunikationerna så att vi minskar utsläppen drastiskt de kommande decennierna. Vi måste bygga ett robustare och mindre sårbart samhälle. Vi måste orka med att lämna ett hyggligt liv till dem som kommer efter. Vi måste ta ett gemensamt ansvar, och vi måste bli fler som tar ställning, också i den här kammaren, och arbeta inte bara för de akuta problemen efter natur- och miljökatastrofer utan också långsiktigt för att begränsa katastroferna . Med denna uppmaning avslutar jag mitt anförande, och jag riktar min uppmaning inte bara till er som sitter här i kammaren utan också till alla er som tittar och lyssnar på debatten hemma. Partiledardebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till ca då statsrådet skulle lämna information om läget med anledning av stormen i . 2 § Information från regeringen om läget med anledning av stormen i 64 Statsrådet (): Allas vår uppmärksamhet har riktats mot den ohyggliga katastrof som inträffat i . De vittnesbörd som nått oss berättar om en fasansfull naturkatastrof med ofattbart lidande. Vi är alla djupt berörda och djupt skakade av det som hänt. Hela svenska folket har visat att vi hyser stor medkänsla med dem bland oss som drabbats och förlorat sina anhöriga. Vi visar vår solidaritet och är generösare än någonsin mot de thailändare, lankeser, indier och indonesier som förlorat sina anhöriga, sina hem och sin försörjning. Men, herr talman, efter katastrofen i , natten mellan den 8 och , inträffade en stor storm i . Värst drabbade är , och , men även andra län är hårt drabbade. Även stormen här i har inneburit tragedier. Många människor är drabbade av stormens skadeverkningar. I skuggan av naturkatastrofen i känner, vet jag, många människor som är hårt drabbade av stormen en kluvenhet en kluvenhet inför hur stormen här i kan jämföras med det som hänt i . Just därför är det viktigt att framhålla att med svenska mått mätt är stormen i en naturkatastrof. Det är den största naturkatastrof som drabbat vårt land i modern tid. Också stormen i har inneburit ett stort lidande. Över tio människor har omkommit. Regeringen bedömer stormskadorna som mycket omfattande på såväl skog, elförsörjning och telekommunikationer som väg- och spårframkomlighet. finns det hushåll som inte fått tillbaka sin ström eller har en fungerande telefon. Förutom att vardagslivet försvåras skapar givetvis en situation utan ström och telefon också en oro och isolering. Jag känner starkt med dem privatpersoner, företagare och lantbrukare som fortfarande tålmodigt väntar på en fungerande strömförsörjning eller på en kopplingston i telefonen. Stormens åverkan på skogen innebär också att många skogsägare fått se sina livsverk och utkomstmöjligheter gå om intet. Det är både en personlig tragedi och ett hårt slag mot en av viktigaste näringar. Det är nu allas vårt ansvar att göra vad vi kan för att mildra de skadeverkningar som följer i stormens spår. Jag vill därför informera om vilka åtgärder som vidtagits och vilka åtgärder som regeringen ser ett behov av att vidta. Jag har, herr talman, respekt för att jag egentligen ska hålla mig . Men jag hoppas att ni som ledamöter i denna kammare har överseende om jag överskrider tiden något lite. Jag ska noga koncentrera mig. Det är nämligen min intention att framför allt uppehålla min information kring vårt arbete med att ta hand om det virke som blivit skadat av stormen. Men först vill jag säga några ord om läget vad gäller infrastrukturen och telekommunikationerna. När det gäller stormens påverkan på framkomligheten på vägar och järnvägar kan regeringen konstatera att och började sitt arbete med att göra vägar och banor farbara. Stora delar av trafiksystemet, både för bil och för tåg, kunde relativt snart tas i bruk, om än med reducerad trafik. Riksvägar och Europavägar var öppna för trafik , efter stormen. Men givetvis återstår fortfarande problem på mindre vägar och framför allt på enskilda vägar. Mest kännbar är svårigheten med att få i gång Kust-till-kust-banan och . öppnar , men sträckan HässleholmAlvesta kommer ännu att köras med enkelspårsdrift. bedömer att trafiken på Kust-till-kust-banans sträckning GöteborgVärnamo kan öppnas , fredag, och att hela sträckan successivt kommer att öppnas . Givetvis återstår mycket annat arbete. Skadade viltstängsel och vägmärken utmed vägarna liksom skadade stängsel och träd utmed banvallarna kommer att kräva insatser. Arbetet med detta fortsätter nu kontinuerligt. Jag vill avslutningsvis när det gäller infrastrukturen nämna att inte bara har kraftsamlat för att göra vägar framkomliga igen utan också har lånat ut sina mobila reservaggregat till och till andra offentliga lokaler. Jag vill även kommentera det aktuella läget för telefonförsörjningen. saknar 29 000 hushåll fortfarande fast telefonförbindelse. Den största anledningen till detta är avsaknaden av elförsörjning, som påverkar kommunikationssystemen vid telestationer och basstationer. Det gäller både fast telefoni och mobilnäten. Generellt fungerar mobiltelefonin bättre än den fasta i de berörda länen. Reparationerna, särskilt för det fasta nätet, blir nu alltmer orienterade mot enskilda kunder. Det gör att återstående reparationsarbeten tar och att enskilda hushåll kommer att få vänta än för att få tillbaka sin telefon. Operatörerna, som tillhandahåller en allmänt tillgänglig fast telefonitjänst, ska enligt dagens lagstiftning uppfylla rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samt på uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid. PTS utövar tillsyn över detta. Den ska nu utvärdera huruvida operatörerna kan sägas svara upp mot lagen. ställer dessutom krav på att alla operatörer för allmänt tillgängliga telefonitjänster, även för mobiltelefoni, ska försäkra oavbruten tillgång till larmtjänster. PTS kommer att rapportera till regeringen om operatörernas förmåga att svara upp mot dagens lagstiftning. Det är oacceptabelt att 112-numret slogs ut under delar av natten mellan den 8 och . Regeringen kommer att ställa hårdare krav på operatörerna. Skadorna i skogen är omfattande. bedömer att skog har fallit för stormen. Det motsvarar en hel svensk årsavverkning. Som jämförelse kan nämnas att stormen 1969 fällde . Det stod tidigt klart för regeringen att skadorna skulle vara omfattande och kräva omfattande åtgärder. informerade jag mig om läget, både genom information från generaldirektör som själv reste runt i de berörda orterna och genom information från och . formades en särskild statssekreterargrupp för att diskutera departementsövergripande frågor med anledning av stormen. Gruppen har haft kontinuerliga möten. träffade jag företrädare för skogsindustrierna, skogsägarna, skogs- och träfacken. Vi gjorde då en första genomgång av de skador som då blivit kända med anledning av stormen. publicerades även aktuell information om läget på regeringens webbplats. Frågor och svar uppdateras ständigt. besökte finansmarknads- och kommunminister för att informera sig om läget. Jag gjorde en liknande resa till och tillsammans med företrädare för skogsägare, skogsindustrierna och de fackliga organisationerna för att träffa ansvariga myndigheter och berörda skogsägare och för att på plats se konsekvenserna av stormen. tog jag en första kontakt med min finska kollega för att informera honom om det akuta läget och vädja om att inte tillåta finsk lagstiftning uppmuntra till större avverkningar i finsk skog än . och påbörjades de satellitfotograferingar, som sedan ständigt uppdaterade mig om för att ge en tydligare bild av hur mycket skog som fallit i stormen. , , samlade jag företrädare för skogs- och transportnäringen samt två transportfack för att gemensamt identifiera frågeställningar och problem vad gäller möjligheterna att så snabbt och så effektivt som möjligt ta hand om det skadade virke som ligger i skogen. informerade jag miljö- och jordbruksutskott om det arbete som pågår med anledning av stormen. Under hela den tid som gått efter stormen har jag haft flera kontakter med landshövdingar i flera av de berörda länen för att hålla mig informerad om utvecklingen. Kommuner och länsstyrelser har gemensamt gjort ett viktigt och tidigt arbete. Givetvis har departementen också haft dagliga kontakter med berörda myndigheter och andra aktörer. Självklart står regeringen och också fortsättningsvis i nära kontakt med ansvariga myndigheter och berörda aktörer för att informera sig om behovet av olika åtgärder. Våra åtgärder på kort sikt kommer att handla om att snabbt ta hand om det omkullfallna virket och skydda det mot skadeangrepp. Vi måste hjälpas åt för att få så mycket virke som möjligt ut ur skogen . Det stora behovet av att avverka och ta hand om nedfallet virke kommer att kräva både stora personella resurser och ökad tillgång till skogsmaskiner. måste vi inta försiktighet.