prot · GS0987 · 2005-03-09 00:00:00 — När det gäller att du så starkt kritiserar det som regeringen och majoriteten här i arbetar för, frågade jag när vi hade debatten om de kommunstyrelser där den borgerliga maktalliansen har majoritet varför vissa av de kommunstyrelserna hade noll procent kvinnorepresentation. Efter det har det inte hänt någonting. 111 () replik: Ja, majoritetsföreträdare jag ber om ursäkt för detta, ! Det kanske är regeringens snart. Man vet ju aldrig. Det brukar gå väldigt fort i de här sammanhangen. Det är klart att det med motattack på frågor är väldigt enkelt att glida undan. Jag tyckte att jag hade fyra ganska bra exempel som man ändå kan belysa i och med att det finns en hel del stora hål. Och har man haft på sig borde man ha kommit lite längre. Det är klart att om vill fortsätta så här, att vi ska hålla på och hålla på men att vi aldrig blir bättre, så hamnar ändå en fråga i fokus: När är det för att göra avstämningen, om det var bra eller dåligt. När ska vi ändra fokus? När 63 av 78 myndigheter inte har lika lön för lika arbete kan man inte bara säga att arbetet fortgår. Då måste det finnas en bromskloss, någon som säger något. Om ansvarig minister säger en sak utanför salen och en annan sak inne i salen är det någonting som inte stämmer, . Borde man inte ta sig en funderare? Om ni är så kloka, majoriteten i finansutskottet, kanske ni kunde gå över till och prata med vår tidigare ordförande om just de här frågorna. Det är kanske dags att göra någonting helt annat, radikalt, för att man just ska bli ett statligt föredöme, som arbetsgivare, i synnerhet vad gäller . 112 () replik: Jag kan lugna med att den kontakten med regeringen sker , så vi har fokus på frågan. Vi arbetar också för att nå fram till ett resultat. Det är väl i mångt och mycket så att vi vill ha ett snabbt resultat. Men hur får du ett så snabbt resultat med en tillsättning när det gäller anställda som vi måste hitta lösningar för? Det har skett förbättringar, men kan vi inte vinna det här loppet. Det går inte, utan man måste ha på sig för att få det resultat vi vill ha. Vi är nöjda med att vi förbättrar resultatet. Men, , jag ställde faktiskt frågan även när det gäller kvinnorepresentationen i den borgerliga maktalliansen ute i kommunstyrelserna. Varför finns det kommunstyrelser som har noll kvinnorepresentation där de borgerliga har makten? Varför kan du inte svara på det? Och till exempel när det gäller utnämningar ska vi från partiernas sida nominera. Regeringens mål är att det ska finnas en kvinna och en man att välja mellan. Vi har fått ett uppdrag från regeringen, som parti, att utse en kvinna och en man, och vad gör ? De utser inte en kvinna. De nominerar inte en kvinna och en man. Nej, de nominerar bara en person, och det är allra oftast en man. Med det resultatet, som då bidrar till, klarar man kanske inte att uppnå den jämställda styrelserepresentationen som man skulle vilja ha. Och ni bidrar till det. Jag vill ha svar på två frågor. Varför finns det kommunstyrelser som inte har någon kvinnorepresentation där de borgerliga har makten? Varför envisas ni med att nominera bara en person till uppdrag där regeringen vill ha en kvinna och en man? Ni nominerar nästan bara män. 113 () replik: Tack, , för den motattacken! Det är väl svaret, så att säga, vad gäller mina konkreta exempel förut. Det finns egentligen inget svar. Man skäms nog i alla fall lite grann över att det faktiskt inte har gått bättre. Det är 2005 , och det borde ha hänt mer. Regeringen har haft på sig vad gäller de här målen, och man har inte kommit längre. Man tycker att man ska ha mer tid. Du får ge den frihetliga alliansen i borgerligheten ett och halvt år så kommer vi att vinna nästa val och se till att det både finns goda kvinnor och män runtom i landets kommuner och landsting och även i den här salen. Det kan vi nog fixa . Men lyckades ni inte fixa detta, utan ni får nästan stå och skämmas här . Sedan kan jag bara konstatera vad gäller utnämningar att regeringen måhända ibland ringer till ett parti och säger: Ni har att utse. Då har regeringen redan bestämt att de ska utse en man. Det kan ju faktiskt inte vara som så att det är regeringen som utser, i de andra partierna, vilka representanter det är som ska representera. Det torde väl ändå vara den interna partidemokratin som får avgöra detta. Men ge oss ett och halvt år, så vinner vi tillsammans nästa val och ser till att vi både sköter om statens arbetsgivarpolitik på ett bättre sätt och får en än bättre realitet och verklighet bakom alla de här orden. 114 (): Jag vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram passusen i majoritetens skrivningar i utskottets överväganden under avsnittet Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken. Jag citerar: Utskottet förutsätter att regeringen i uppföljningen också formulerar tydliga mål för att motverka både s.k. horisontella och vertikala löneskillnader, dvs. skillnader som beror på såväl separering av kön på arbetsmarknaden som att det manliga arbetet är norm för arbetsvärderingen. Jämställdhet handlar både om kvantitet och kvalitet. Kvantitetsbegreppet kan bland annat representationsmålen hänföras till. Det kan handla om könskvotering till olika chefsbefattningar och styrelser. Kvalitet, för , handlar om att göra något åt den så kallade könsmaktsstrukturen, ni vet maktordningen där män som grupp är överordnade kvinnor som grupp. Det är den maktordning som utgår från att mannen är och kvinnan är avvikelsen. Det är den maktordning som synliggörs i löneklyftan mellan män och kvinnor. Det handlar om så kallade osakliga löneskillnader, det vill säga att män tjänar mer än kvinnor i samma yrken. Det som utskottet skriver handlar om, för statens del, en löneskillnad till männens fördel på . Men det har också att göra med att mansdominerade yrken generellt har högre löner än kvinnodominerade. I den politiska debatten tenderar det att i dessa sammanhang fokuseras på de kvantitativa målen. Och i detta betänkande handlar de två reservationer som respektive har lämnat också om detta. De kritiserar den låga kvinnorepresentationen inom staten. Enligt ska kvinnorepresentationen öka genom att riva de olika hinder som finns och inte genom kvotering. Jag får en känsla av att man lite pliktskyldigt tar upp löneskillnaderna. Medlet för att bryta lönediskrimineringen handlar, enligt , om ändamålsenliga metoder såsom statistik och bättre modeller för arbetsvärdering. De finns ju redan, men man kan säkert diskutera dem. Det är mera tekniska lösningar. Jag har noterat att något som driver i debatten om att få bukt med lönediskrimineringen är att man ska privatisera kvinnodominerade offentliga verksamheter. Fler aktörer, säger , skulle öka löneförhandlingsutrymmet. Om jag säger om det skulle bli så i verkligheten, vilket jag starkt betvivlar, återstår frågan: Hur ska finansiera dessa löneökningar? Vad jag har förstått vill att det offentliga ska fortsätta att finansiera verksamheten även om den är i privat regi. Och har inte gjort sig känt för att vilja öka vare sig den statliga eller den kommunala delen av medlen, tvärtom. vill ju minska medlen genom att framstå som det parti som föreslår de största skattesänkningarna i sina budgetar. Att trolla med knäna i finansieringsfrågan ger ingen trovärdighet när man säger sig vilja få bort lönediskrimineringen mellan män och kvinnor. I reservation kritiserar man kvinnorepresentationen på olika nivåer. Man säger: Eftersom inte staten har uppfyllt sina egna mål om kvinnorepresentation är man inte trovärdig när man kritiserar näringslivet. Det tycker jag är en ytterst ologisk slutsats. Staten har, till skillnad från näringslivet, målformuleringar. Det har jag inte förstått att näringslivet har. Jag anser att om staten inte uppfyller sina mål tillfyllest är det inget motiv till att avstå från att kräva att näringslivet åtminstone börjar göra något på allvar när det gäller jämställdhetsfrågorna. 115 () replik: företräder här i ett parti som under de senaste drygt tio åren har stött en regering som när det gäller den statliga arbetsmarknadspolitiken inte har lyckats komma till rätta med det som vi tagit upp här. Det gäller till exempel att vi fortfarande har alltför stora löneskillnader mellan kvinnor och män. Jag noterade särskilt att tog upp det som var osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Det stora och avgörande problemet är ju de så kallade sakliga löneskillnaderna, nämligen att kvinnliga arbeten avlönas mindre än manliga, att färre kvinnor släpps upp på chefsposter och så vidare. Det är det som är det stora problemet, och det är det som förklarar den stora löneskillnaden mellan kvinnor och män. sade att i vissa sammanhang när det gäller offentliga arbeten det gäller i första hand kommunala och landstingsarbeten vill privatisera eller konkurrensutsätta. Kvinnor betalas de facto bättre när det gäller den här typen av arbete. har sagt att vi nu får reflektera över ett så kallat skattestopp, eller i varje fall hålla tillbaka alltför kraftiga skattesänkningar för att se till att vi finansierar välfärden. Jag trodde att det var känt. 116 () replik: När det gäller skattesänkning har gått ut med skattestopp. Jag har läst era motioner om budgeten. Där har det tydligt och klart framkommit att man vill sänka skatten. Om ni ändrar er är det bra. För att återgå till de synpunkter som har vill jag säga att vi har stött den regering vi nu har, och vi har inte lyckats. Det har gjorts en del framsteg. Jag kan också medge att jag är frustrerad över att vi inte har kommit längre, men jag tror inte att en borgerlig maktallians skulle ha kommit mycket längre. Ni har felaktig politik framför allt när det gäller synen på de kvinnodominerade verksamheterna och yrkena. Jag har inte sett någonting som har redovisat att de borgerliga partiföreträdarna har lyckats bättre i de här frågorna. Det är snarare tvärtom när det gäller att jämställa löner. För redovisade en enkät där kommun låg i topp när det gäller kvinnolönerna. kommun låg tvåa. Det finns ingen borgerlig majoritet i de kommunerna. Det är en väldigt liten minoritet av borgerliga där. Det kanske är därför som man har lyckats så bra. 117 () replik: Vad det gäller staten och denna kammare är det , och , en ganska solid majoritet åt andra hållet. Där talar resultatet sitt tydliga språk. Man har inte lyckats. När det gäller statligt anställda akademiker får männen i genomsnitt mer i löneförhöjning än vad kvinnorna får. Är det acceptabelt när det gäller föräldraledigheten? Då springer männen ifrån kvinnorna. När det gäller statliga anställningar hinner kvinnorna aldrig någonsin i fatt. Gapet fortsätter att öka . Är det att ha lyckats? 118 () replik: Jag slår mig inte för bröstet och säger att vi har lyckats uppnå jämställdhet. Det gör, såvitt jag vet, inte heller någon annan inom majoriteten. Förra gången vi debatterade detta hade en rapport om en överenskommelse mellan arbetsmarknadens parter om att föräldraledighet inte skulle få försämra löneutvecklingsmöjligheterna. Det var inte speciellt många fackföreningar som hade tagit upp det. Jag tror att det var Handels, men det är jag inte säker på. Det vore en viktig sak för arbetsmarknadens parter, det vill säga staten och de fackliga organisationerna, att komma överens om en sådan fråga. Jag tror inte att ni borgerliga partier som vill vinna valet har medvetenhet om könsmaktsstrukturen. Vi har i dagens debatt sett att det finns två partier som talar om attityder. Jag ger en eloge. Ni talar om att det finns en könsmaktsstruktur. Det måste man vara medveten om för att kunna göra något åt det. Attityder är lätt att säga, men det blir mycket snack och lite verkstad. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 20 §.) 18 § Sjö- och kustövervakningsfrågor Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU6 Sjö- och kustövervakningsfrågor. 119 (): gäller det sjö- och kustövervakningsfrågor. Den första punkten i handlingarna gäller bortforsling av båtvrak. Visst är det genant att denna fråga ska dyka upp år . Den återkommer i motionsform. Det är egentligen en enkel fråga att lösa. Men den är nog så besvärlig för de berörda hamnarna. Jag konstaterar att Socialdemokraterna inte heller vill ha någon lösning på problemet. Man hänvisar till en konferens som ska äga rum ute i . Detta gör man trots att det av utskottets svar framgår hur obegripligt krångligt det är att hantera frågan om skeppsvrak. är det sjöfyndslagen som är tillämplig, ibland är det naturvårdslagen, ibland är det renhållningslagen. Inblandade myndigheter är polisen, , kronofogden, , kommunen, och hamnkaptenen. Man kan fråga sig vilken hamnkapten som vågar ta tag i en sådan här fråga och ge sig in i detta getingbo. Man kan ju faktiskt bli skadeståndsskyldig om man gör det minsta lilla fel. Är det då konstigt att båtvraken blir liggande till men för sjöfarare, för hamnarna och för miljön? Båtvraken utgör en deprimerande syn där de ligger och förfular omgivningen. I lilla kommun, alldeles norr om , har man byggt ett underbart bostadsområde nere i hamnen med utsikt över sundet och naturligtvis över hamn. Där måste tusentals människor sitta och titta på en massa båtvrak som ligger och faller sönder. Man behöver inte gå runt särskilt mycket i vackra omgivningar innan man hittar samma syn: en massa båtvrak som förfular och förstör. Vi hade aldrig accepterat ett sådant förhållande om det gällde bilvrak. Där finns en annan lagstiftning. Vi hade då snabbt och elegant flyttat undan bilarna. När det gäller båtvrak är det totalt omöjligt. Man skyller nu på att man ska avvakta en konferens någonstans i . Regeringen gör sannerligen sitt bästa för att göra EU så impopulärt hos svenska folket som det bara är möjligt. När man tar ett impopulärt beslut är det vanligt att man säger: Det har EU beslutat. Det har vi hört . När EU har beslutat något är det absolut första land som implementerar allting. Det gör vi med en irriterande noggrannhet in i minsta detalj. När det är ett beslut som svenska folket upplever som nödvändigt säger man ofta från Socialdemokraternas håll: Vi måste vänta på EU. Så gör man för att göra EU riktigt impopulärt, fru talman. När det gäller och organisation har vi samma uppfattning som : Slå ihop och Försvarsmakten, det vill säga låt bli en del av marinen. På så sätt kan man spara pengar, och man kan samordna. Man får ut oändligt mycket mer effektivitet av de krympande resurserna. Vi har på tok för många myndigheter i . Många av dem är små. är en sådan. Alla våra myndigheter använder en del av sin tid till att slå vakt om sina revir. Vi har sett massor med exempel på hur svårt de har att samarbeta. Inte minst har vi vid våra resor runtom i fått se och höra hur dåligt samarbetet är mellan och marinen. Det viktiga är att Sveriges kuster skyddas, bevakas och övervakas mot anfall, terrorism, miljöförstöring, smuggling, trafficking och vad ni vill. Svenska folket, de som betalar notan, bryr sig inte ett dugg om den organisatoriska bakgrunden, utan de vill ha bästa möjliga skydd med största möjliga effektivitet, det vill säga till låga kostnader. Om detta sedan utförs av polisen, försvaret, eller tullen bryr sig svenska folket inte om. Därför, fru talman, som ett första led i att banta antalet myndigheter: Låt undersöka möjligheten att slå ihop och marinen! I handlingarna hänvisar man till att det är nödvändigt och måste vara en civil övervakning, och jag förstår över huvud taget inte varför. Jag tillbringar mesta delen av min fritid i båt ute på . Där möter jag ofta den danska motsvarigheten till vår kustbevakning, och den tillhör den danska marinen. Jag vågar påstå att det inte finns en båtägare i som en sekund funderar på vilken organisatorisk tillhörighet den eller de andra båtarna har. Man är nöjd när man ser dem agera. Man känner en trygghet och ser den effektivitet som de uppvisar. Alla vi som är politiker har lärt oss att det här med organisationsfrågor inte är någon kioskvältare i valrörelser och liknande. Folk bryr sig inte om organisatorisk tillhörighet. Man vill ha effektivitet. Därför, fru talman, vill vi att man ska låta undersöka möjligheten att låta ingå som en del i Försvarsmakten. Vi brukar för att vinna tid yrka bifall till endast en reservation. I mitt fall gör jag det till reservation 1, Vrak och ägarlösa båtar. 120 (): Jag vill inleda med att i likhet med yrka bifall till reservation nr 1. hade jag förmånen att besöka landet i sydöstra . I detta outsägligt fattiga och av kommunister hårt prövade land kunde man just utmed kusterna räkna ett stort antal skeppsvrak som hade sjunkit på ett sådant sätt att merdelen av fartygen låg ovanför ytan. Precis som har framhållit kan man faktiskt skåda samma syner också runt Sveriges kuster. De fartyg som sjunker i våra sjöleder eller utanför våra stränder representerar allvarliga hot mot vår miljö, mot sjösäkerheten och också mot säkerheten för människor som rör sig i kustområdena av rekreationsskäl eller andra skäl. Utskottets majoritet har valt att avvakta händelseutvecklingen, enligt betänkandet. Och jag, fru talman, har noterat att reste centerpartisten frågan om skeppsvraken och deras hot mot miljön. Min fråga till den socialdemokratiska majoriteten i utskottet blir följaktligen om man inte anser att frågan har mognat så till den grad att regeringen nu bör ta ett initiativ på det här området. Utskottet har också hänvisat till ett arbete som pågår inom och som ska reglera just den här typen av frågeställningar. Men hänvisningen till IMO är irrelevant, egentligen på två grunder. För det första reglerar det arbetet enbart de förhållanden som råder till havs, inte de som råder i stora insjöar eller för den delen mindre insjöar. För det andra står inte de förslag som ska tas upp till diskussion på konferensen, som jag för övrigt tror ska hållas i , på något sätt i motsättning till ambitionen att reda ut de juridiska reglerna på det här området och se till att någon faktiskt blir ansvarig för att ta omhand de vrak som just nu misspryder våra vatten. Politiska beslut innebär ofta svåra avvägningar. I den här frågan har jag letat efter beaktansvärda motstående intressen mot förslagen att klargöra den juridiska situationen och se till att peka ut ansvarig organisation för bärgningen av dessa miljöfaror. Jag har inte kunnat finna några sådana motstående intressen. Av det skälet vill jag som sagt yrka bifall till reservation nr 1. 121 (): Först vill också jag yrka bifall till reservation 1 under punkt 1. När det gäller ägarlösa båtar och vrak i vår svenska skärgård är det fullständigt häpnadsväckande att övergivna båtar som påträffas någonstans i skärgården inte kan flyttas utan att det riskerar att betraktas som egenmäktigt förfarande. går det inte att flytta båtarna ens av polis, kustbevakning eller kronofogde utan en stor portion av byråkrati, och det visar sig att det finns otroligt oklara ansvarsförhållanden. Regeringen håller med om att det behövs en tydligare rättslig reglering för att få bukt med de problem som uppstår när det gäller ägarlösa båtar, men vill ändå avvakta en konvention på internationell basis och en konferens som ska anordnas 2006. Varför ska man alltid vänta och avvakta? frågar jag mig. Vi hör det alltför ofta från regeringens sida. Måste det hända en olycka innan regeringen reagerar? menar att det måste skapas möjligheter via lagstiftning att komma till rätta med detta, inte mist ur en miljöaspekt och säkerhetsaspekt. Det måste finnas ett klart och tydligt regelverk som beskriver vem som ska och får göra vad. Detta bör inte vara så svårt att lagreglera. Jag vill här också uppehålla mig något vid och det organisatoriska ansvaret. Alla talar så vackert om samverkan och att vi ska få bort det så kallade stuprörstänkandet, och det är bra. Men det är långt från ord till handling i många fall. Det finns till exempel över 600 myndigheter och verk i , alla med en egen chef eller i vissa fall generaldirektör och givetvis med en stor egen administration. Många av dessa har överlappande uppgifter. Vi är också överens, nästan, om att vi ska kunna använda Försvarsmakten även för civila ändamål utifrån ett vidgat säkerhetsbegrepp. Därför känns tanken spännande med ett mer organisatoriskt samarbete mellan Försvarsmakten och , och det vore värt att prövas utifrån ett kostnadseffektivt och ändamålsenligt synsätt. Om ett allvarligt terrorhot skulle inträffa vet vi att samordning måste ske. Då är det värt mycket att ha tränat och övat tillsammans. ställer sig därför bakom tanken på förslag till samarbete, inte minst när det gäller utrustning och materiel, till exempel flygplan. Men vi vill poängtera och framhålla att det först måste göras noggranna överväganden vad avser organisation, befogenheter och uppgifter. Syftet måste vara att få kostnadseffektivitet utan att för den skull göra avkall på en god kvalitet. 122 (): Samhällets, och därmed skattebetalarnas, pengar ska ju användas på bästa sätt. Det tror jag att vi alla är överens om. Därför är det ju vettigt att man, när det finns kompetens och när det är rationellt, ser över möjligheten att samarbeta. Vissa uppgifter kan tas över av en myndighet för att avlasta en annan. Det är precis vad den motion som vi har lagt fram handlar om. finns ju till havs i skärgårdar och i kustområden. De utför många olika uppgifter och kontroller och har ett brett spektrum av uppgifter under sitt fögderi. Man har polisiära befogenheter. De anges i lag. Det är det så kallade rättskedjeperspektivet som här avses. har en unik kompetens till sjöss som skulle kunna utnyttjas mycket bättre än . Det avlastar också åklagare och polis, och vi vet alla att det inte är yrkesgrupper som sitter med armarna i kors. har föreslagit att de polisiära befogenheterna utökas så att de också ska kunna användas för ordningsbot och för att ta rutinmässiga alkoholutandningsprov i sjötrafiken. De här båda förslagen har ju funnits . Förslagen har kommit genom utredningar, men sedan har det inte blivit något av dem. är också beredd att ta på sig de här uppgifterna. Man behöver en viss utbildning naturligtvis, men man är beredd att ta på sig uppgifterna. Det ska vi naturligtvis se till att det kan genomföras. Det är väldigt positivt när det gäller de här båda frågorna, för regeringen planerar att lägga fram en proposition där man ska föreslå att ska få lov att utfärda ordningsbot. Jag ser fram emot det förslaget. En utredning pågår också som kommer att ta upp det här med utandningsprovet. De ska lägga fram sitt förslag . får vi verkligen hoppas att den här utredningen inte läggs på en hylla och samlar damm utan att den också resulterar i en proposition från regeringen så att vi kan lösa den här frågan också. Eftersom båda dessa frågor så att säga ligger i pipeline har jag inte reserverat mig i det här fallet. Jag har i stället lagt fram ett särskilt yttrande. Jag kommer naturligtvis att följa upp de här frågorna. Jag kommer också att återkomma, framför allt om det inte kommer något realt ut ur den här utredningen. Det finns ett förslag bland dem som vi har lagt fram i en fråga som dock inte ser ut att lösas . Det är att ska få rätt att göra kontroll av ålder, fart och nykterhet för snöskoter och terrängfordon som framförs när vattnet är fruset. är ju den enda myndighet som övervakar sjötrafiken i kust- och skärgårdsområdet och till havs . Man har rätt att göra fartkontroller och rapportera sjöfylleri på vanligt, öppet vatten. Jag kan inte se något hinder mot att samma regelverk kan tillämpas i fråga om trafik på fruset vatten. Vi vet att det är mycket stora problem med att speciellt ungdomar kör snöskoter på isen. Det har också varit en hel del bekymmer med olyckor och annat. När isarna ligger, det är den regel som finns , betraktas inte den trafik som sker på isen som sjötrafik. Därmed kan den inte läggas under den lagstiftningen. Det fordras en lagändring för att få till stånd det här.