prot · GS0994 · 2005-03-22 00:00:00 — Statsrådet säger i slutet av sitt svar: Mot den bakgrunden finns det heller inga skäl att nu göra någon annan bedömning när det gäller frågan om ägarlägenheter. regeringskamrat gav uttryck för ett erkännande om att man hade misslyckats med skärgårdsfrågorna när hon besökte . Den interpellation som jag har ställt är med anledning av en konferens om boendefrågor i skärgården som hölls i Grönsön i början av . Där rådde en stor frustration över bristen på förståelse och ageranden från regeringens sida. Min tolkning av svar är följande: Tack för möjligheten att ventilera en fråga. Vi arbetar på flera fronter. På grund av ett riksdagsbeslut finns det ingen möjlighet att gå vidare i frågan, punkt slut. Det är vad jag hör. hänvisar också till de utredningar som pågår. Det är bra att det pågår utredningar. Men det är också bra om man som regering tillvaratar de slutsatser som kommer från olika utredningar. Jag kan ta ett exempel. Kravet på en samlad skärgårdspolitik har bollats mellan olika utredningar och hanterats av och regeringen utan att leda till några konkreta förslag. Bristen på ett samlat grepp med tydliga aktörer och brist på samordning leder till stora bekymmer i skärgårdsområdena, bland annat i form av förlorade arbetstillfällen. Tydliga exempel på detta är fastighetsskattens många tilläggslösningar, ökade transportkostnader etcetera. I Skärgårdarnas säger man att det största hotet mot en levande skärgård är bostadsbrist. Jag tycker faktiskt att regeringen vägrar att lyssna på dem som bor på de små öarna. De har trots allt kunskapen om möjligheterna och svårigheterna. Det räcker att lyfter telefonluren och ringer till kommunalrådet på . Där är i majoritet tillsammans med Socialdemokraterna. Det går också bra att ringa till kommunalråden i , på och i . Det är partikamrater till allihop. Då kan hon få en beskrivning av hur möjligheterna är att utveckla boendet. Frågan kvarstår, . Vad avser regeringen att göra för att underlätta boendet i skärgårdssamhällena? 51 (): Jag ska försöka att fatta mig kort. Som gammal före detta skärgårdsbo kan jag väl säga att jag är väl förtrogen med den problematik som uppstår med stora villor och kvarlevande äldre ensamstående och också hur barnfamiljer och ungdomar har problem att skaffa sig en bostad, inte minst mot bakgrund av de priser som man har i skärgården. har på ett väldigt bra sätt tagit fram det här med tredimensionell fastighetsindelning och hur man skulle kunna göra för att underlätta för äldre, kanske kvinnor, att bo kvar i sitt hus genom att sälja övervåningen eller undervåning i sitt hus. Men då har vi ett regelsystem som jag har väldigt svårt att förstå. Det säger att regeringen kan godta om ett hus delas upp på ledden så att säga. Det går jättebra att dela upp det i radhus eller, om det är två, parhus. Men så fort man det handlar om höjden kan man inte dela av det och säga att det är två ägare, en ägare för övre delen och en för den undre delen. Då måste det helt plötsligt vara fem bostäder. Jag skulle vilja veta om är beredd att titta över detta. har ju visat en djärvhet när det har gällt andra frågor. Jag tycker att det skulle vara oerhört intressant att se om skulle våga peta lite grann i det här och se det egentligen orealistiska i resonemanget, som jag ser det. Det andra som jag skulle önska att ville titta på har vi tagit upp i en debatt tidigare. säger i svaret att det finns lagstiftning som tillåter att man hyr ut en lägenhet eller del av bostad. Det ska inte vara några problem. Men har vi ju ett skattesystem som gör det mer eller mindre omöjligt att hyra ut. Det är ingen som vill göra det. Skulle våga vara så djärv som man är i ? Där kan man hyra ut av bostadsytan utan att behöva betala skatt. Där säger man att staten inte på något sätt har lidit några förluster av detta. Det har tvärtom tillfört både människor och staten goda och positiva saker. Det är mina två frågor. 52 (): Jag har också en viss skärgårdsbakgrund och är därför intresserad av frågan. Jag kommer från en plats som på kartan heter Saltön. Det är inte något Saltön på tv utan ett riktigt Saltön. Skärgårdsproblematiken har naturligtvis många sidor. tog upp skattefrågorna. Sedan finns även fiskeförvaltningen och infrastrukturen. Det är många frågor som anknyter till detta, men jag ska hålla mig till detta med tredimensionell fastighetsbildning. Vi har ju diskuterat detta tidigare i bostadssammanhang. Det var aldrig någon här som över huvud taget tänkte på något skärgårdsperspektiv. Vi höll oss gärna till förorter och tak. Jag tycker att den grupp som har arbetat med detta har varit oerhört kreativ. Jag skulle vilja passa på att rekommendera läsning av den här skriften som heter i skärgården. Den har ett underifrånperspektiv där kommunerna har haft arbetsgrupper och kommit fram till olika saker. Där finns bland annat den här lösningen presenterad under rubriken som man trodde fanns. Man hade hört talas om att vi diskuterade detta med tredimensionell fastighetsbildning. I den diskussion om tredimensionell fastighetsbildning som vi har fört i har det funnits någon typ av ideologisk målsättning. Jag upplever att regeringen inte har velat hitta lösningar. Man har utformat reglerna så att man kommer så långt ifrån ägarlägenheter som möjligt. Det blir svårt. Syftet är att man ska ha stora anläggningar. Sedan skriver man att det ska vara restriktivt. Man ska utvärdera och så vidare. Man skapar ett regelverk för att göra det så svårt som möjligt att inför ägarlägenheter. Jag tycker inte att det kan vara rimligt att man inte ska kunna ha ägarlägenheter just i . Det finns ju i så oerhört många andra länder på vår jord och framför allt. Det här är en synpunkt som och övriga borgerliga partier har haft. Jag hade en debatt med den förra bostadsministern . Då påpekade han att ägarlägenheter bara skulle bli en marginell företeelse på marknaden. Det kan aldrig vara ett argument för att man inte låter den företeelsen finnas. Man kan ju faktiskt överlåta detta åt bostadskonsumenten för att se hur stor den företeelsen blir. Jag hoppas mycket på de två propositioner som har kommit här . Den ena handlar om tredimensionell fastighetsbildning och är /03. Den andra handlar om fortsättningen efter det att man tagit ställning för att vi inte ska ha ägarlägenheter. Där står det mycket om att man ska utvärdera och se hur detta fungerar. Man syftar tillbaka i den frågeställningen och säger att man inte tar ställning till ägarlägenheter , utan man vill se hur det fungerar. Jag har upplevt tidigare att man har sagt att det är under beredning, men jag har aldrig upplevt att det har funnits någon riktig vilja att titta på detta på ett positivt sätt. 53 (): Jag bor i en skärgårdskommun, söder som . En levande skärgård året runt kräver mer än fina ord på torgmöten och i högtidstal. Det kräver faktiskt att folk har möjlighet att bo i skärgården året runt. Jag tycker att det är väldigt bra att skrev den här interpellationen. Den är visserligen skriven från ett Göteborgsperspektiv, men vi kanske se det från ett Stockholmsperspektiv också. Vi har en skärgård här i också. Tredimensionell fastighetsbildning togs upp i interpellationen. Alla från den borgerliga sidan som har pratat har ju pratat om att vi egentligen inte förstår varför den här begränsningen infördes. Någonstans kan vi misstänka att man inte vill öppna för ägarlägenheter. Detta ligger ju väldigt nära ett införande av sådana. Det är väl därför man gjorde den här begränsningen med fem. Vi moderater pläderade alltid för att det inte skulle finnas någon begränsning. Det skulle räcka med en lägenhet. Är vi beredda att se till att det finns möjlighet att dela fastigheter skulle det ju kunna räcka med en, men där blev det nej. Vill vi ha en levande skärgård måste man nog vara ganska uppfinningsrik. Jag tycker att detta var ett bra exempel på att vara uppfinningsrik. Men då sätter den befintliga lagstiftningen krokben för detta. Vi skulle kunna diskutera fastighetsskatten, för det är egentligen den stora frågan för dem ute i skärgården. Vi har det som själv tar upp: att skattefritt hyra ut en del. Ja, men precis som har sagt gör man inte det, för det är inte speciellt förmånligt utan ganska krångligt. Så gör man inte. Vi skulle kunna diskutera strandskyddet som gör att många inte kan bygga i skärgården. Jag förstår att vi inte kommer att göra det , men jag tar ändå upp det som en bit. Och sedan har vi ägarlägenheter. Frågan är vad säger ja till i de här frågorna. Hon säger ju egentligen nej till alla de frågor jag har tagit upp: Det ska inte vara ägarlägenheter, strandskyddet ska vara som det är, någon skattefrihet när det gäller att hyra ut del av bostad sägs det nej till, och fastighetsskatten är säkert på den nivå där den ska vara om får säga sitt. Vi ska inte heller ändra på den tredimensionella fastighetsbildningen. Då är jag tillbaka till var jag var tidigare i debatten. Vi vill tillåta, riva hinder och göra möjligt det här blir väldigt tydligt i den här debatten medan Socialdemokraterna och vill förbjuda, förhindra och stoppa. Det är vad man kan läsa in i det här svaret. Som sagt: Möjligtvis kan vidare i debatten säga ja till några av de saker vi har tagit upp här för att göra det möjligt för fler att kunna bo i skärgården, och talet om en levande skärgård året runt blir då inte bara ett högtidstal, utan det blir verklighet också. 54 Samhällsbyggnadsminister (): Jag är ju inte ansvarig för alla delar av skärgårdspolitiken och heller inte alla delar av skattepolitiken. Därför är det många delar av det som har tagits upp som kanske förtjänar ett större utrymme för diskussion än vad jag har möjlighet att avsätta här . Mitt svar handlade ju väldigt mycket just om den tredimensionella fastighetsbildningen, eftersom jag har det ansvaret. Det är en spännande form, vill jag understryka, något som jag, de , säger ja till. Det är en spännande form för att förvalta på ett annorlunda sätt som verkligen behövs. Vi kan också påminna oss om diskussionen handlade mycket om det hur man skulle kunna bygga på anläggningar. Den konkreta frågan gällde om det skulle gå från fem till två lägenheter, och där sade ju nej så sent som . Jag har ingen anledning att ta upp någon annan diskussion. Jag får väl, som också sade, öppet hänvisa till den utvärdering som ska göras efterhand. Låt oss vara överens om så mycket som att ta in också skärgårdsboendets särskilda villkor i den översynen när vi gör utvärderingen. Det tycker jag är väldigt rimligt. Jag vill ändå påminna om att det tredimensionella handlade mycket om att till exempel bygga på ett garage eller på affärslokaler, ha lägenheter i själva huset eller kanske ha radhus på taket, som det ju finns exempel på här i . Det var ju det som var utgångspunkten för mycket av diskussionen. Men låt oss återkomma till det övriga, åtminstone när det handlar om utvärderingen, . 55 (): Det var just det att var utgångspunkten. Om man ser på detta med kapitalkrävande utifrån ägarnas sätt att se så kan man utgå från vilka kostnader ett hus medför ute i skärgården. Det är också kapitalkrävande för till exempel en ensamstående änka. Små kustsamhällen är också tätboende. Bebyggelsen är koncentrerad, och det är svårt att bygga. Man kanske behöver bygga ovanpå någonting även när det gäller kontor. Jag tycker att det är bra att statsrådet tar upp att man kan ta upp det här i och betydelsen när man gör den här utvärderingen. Det är oerhört viktigt. Det pågår mycket utredningar, och det kan vara bra, men det pågår också samråd bland många länder i . är det så att de små kustsamhällena i olika länder i har mera gemensamt än vad kustsamhällen och samhällen på fastlandssidan har, och det gäller att kunna ta till vara även den kunskap som kommer fram från de olika utredningarna. Jag fick höra att det planeras en konferens på som skulle handla om boendefrågor. Det är sex länder som deltar i den. Så varför inte ta kontakt med dem? Jag kan be dem att de skickar en inbjudan till . Att komma ut på , det smäller högt, och att dessutom se problematiken på nära håll, det smäller ännu högre. Jag är uppväxt på en liten skärgårdsö, och när jag var barn så bodde man ovanpå varandra i husen. Det är många som vill bo kvar i sina skärgårdar , och man vill utnyttja alla möjligheter. 56 (): Jag vill bara skicka med detta: Det här är en otroligt spännande möjlighet vi har att kanske kunna införa möjlighet till ägarlägenhet i ett tvåfamiljshus för att underlätta för skärgårdsmänniskor att kunna bo kvar i sina fastigheter. När säger att har beslutat om att vi inte ska ha några ägarlägenheter ska vi komma ihåg att när majoriteten i beslutar om någonting så är det ju just Socialdemokraterna tillsammans med och , där merparten faktiskt är emot ägande, som utgör majoriteten, och det sörjer jag över. 57 (): Jag tyckte att det var väldigt bra att den här diskussionen kom upp . Jag tycker framför allt att det är att visa respekt för det arbete som förs i ett underifrånperspektiv. Jag vet inte om statsrådet har tillgång till den skrift jag har med mig här. Om inte så ska jag se till att du får det. 58 (): Jag är medveten om att en del av de frågor jag tog upp inte är frågor, men sitter ändå i regeringen och kan ta med sig dem. Någon måste ju ändå se helheten när det gäller skärgårdsproblematiken. Om vi som sagt ska ha en levande skärgård så måste man nog hitta en del kreativa lösningar, och här kom det då exempel på en mycket kreativ lösning. Om tog beslutet att det måste vara fem lägenheter för att man ska kunna ha tredimensionell fastighetsbildning och man sedan upptäckt att det kanske var väldigt feltänkt och att man hade just ett Stockholmsperspektiv så tycker jag att man ganska snabbt skulle kunna komma tillbaka till med ett förslag som ändrar på detta. går det väldigt fort när man vill något. Då kan man lägga fram förslag väldigt fort. Det skulle man faktiskt kunna göra här också. Jag upplever ändå av debatten att det finns en öppning och att tar med sig det här. Kanske behöver man inte avvakta den här utvärderingen utan kan öppna upp för detta just ute i skärgården. Det kan ju också vara ett sätt att utvärdera hur det gick. Jag upplever ändå den här debatten som mer positiv än den förra jag deltog i! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § Svar på interpellation 2004/05:441 om placeringen av Lv 6 och FMTS i 59 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Lv 6 och FMTS verkligen placeras i enligt riksdagsbeslutet. Jag skulle först vilja understryka att Försvarsmaktens ekonomiska situation är betydligt bättre än vad som hävdas av . Myndigheten har hållit sig inom de ekonomiska ramarna, och man har ett gott grepp om den ekonomiska planeringen och uppföljningen av verksamheten. svarade jag på en skriftlig fråga från , som liknar den jag nu fått. Av det svaret framgår att regeringen i proposition 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation föreslagit att Försvarsmaktens tekniska skola, FMTS, skulle inrättas och att den skulle lokaliseras till . fattade beslut om att bifalla regeringens förslag. Inrättandet av FMTS stadgas i Försvarsmaktens regleringsbrev . Det har inte varit aktuellt att förändra lokaliseringen av Lv 6 i vare sig propositionen eller riksdagsbeslutet. Jag kan återigen konstatera att beslutet att förlägga FMTS verksamhet till redan är fattat. Försvarsmakten har fått i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att en ny, mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation ska uppnås i enlighet med beslut. Jag ser därför ingen anledning att vidta några ytterligare åtgärder. 60 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. För den som varit med om ett antal försvarsbeslut och noterat det faktiska utfallet är försvarsministerns svar dock föga övertygande. Beslut som varit axiom har bara varit obsoleta. Försvarsanställda har genom återkommande politiska lappkast hanterats på ett sätt som hade rönt omfattande kritik om motsvarande tillvägagångssätt skett i ett privat företag med motsvarande budgetomslutning. En officer uttryckte det på följande sätt: Vid föregående försvarsbeslut och 2000 fick man på sig innan nya förändringar skulle genomföras, men den här gången hinner inte bläcket torka på papperet förrän nya förutsättningar presenteras. beslöts exempelvis att Jasverksamheten skulle byggas upp vid i , och investeringar på ca gjordes. Närheten till flygskolan i ansågs vara en tillgång. Man hann inte ens färdigställa byggnaderna förrän ett nytt försvarsbeslut innebar att verksamheten skulle flyttas till . Nuvarande försvarsbeslut medför nästan en kopiering av Ängelholmsexemplet när det gäller Jasverksamheten i . framförs seriösa förslag från om att man inte bör avveckla hela verksamheten där i syfte att spara pengar. I tre efterföljande beslut har försvarets verksamhet i varit under omprövning. infanteriverksamhet har avvecklats medan luftvärnet byggts upp. Detsamma gäller utvecklingen vid FMHS. Försvarsministerns tolkning av försvarets ekonomiska situation måste vara en annan än överbefälhavarens, i alla fall om man läser hans budgetförslag . Han klarar där inte ens av att presentera budgetplaner utan begär uppskov. I budgetförslaget påtalar ÖB mycket tydligt vilka svårigheter han ser i att genomföra majoritetsbeslut. Kraftigt minskade budgetramar skapar åtskillig problematik. ÖB föreslår bland annat permittering av ett stort antal officerare och kraftigt minskad värnpliktsutbildning inom luftförsvaret. Om elevantalet och därmed utbildningen vid FMTS skärs ned kommer vinsterna med samlokaliseringen med övningsmöjligheterna att undergrävas. Detta hotar självfallet den planerade utvecklingen vid FMTS i . När det gäller Lv 6 hotas givetvis dess existens i när värnpliktsutbildningen inom luftvärnet ska minska kraftigt. Den hemligstämplade föreslog ett stort antal demostratorprojekt. Denna utredning genomgick senare ett namnbyte, jag tror det var till Strid mot luftmål, vilken också hemligstämplades. En neddragning av demostratorprojekten hotar naturligtvis även verksamheten i . Därmed genomförs i praktiken inte Ag gros förslag såsom det presenterades. försvarsbeslut har presenterats som stora resursöverföringar till andra samhällssektorer. Det skedde exempelvis och skulle resultera i en satsning på från försvaret till sjukvården. Kostnaderna för avvecklingen av försvarsdelarna kostade totalt nettomässigt , alltså med ett minus på 3 miljarder. framförs förslag om att försvarsmiljarder ska gå till rättsväsendet. Tydligen finns samma opportunistiska förhoppningar även . Man räknar uppenbart inte med de stora investeringsförluster, kompetensförluster och verksamhetsförluster som beslutet med nuvarande ekonomiska ramar de facto innebär. Man borde från tidigare glädjekalkyler ha lärt sig att det vid omställning av en så stor verksamhet, med tusentals anställda, tar betydligt innan man kan räkna hem nettoeffekter. En ytterligare oroande faktor är att regeringen släppt in i Försvarsdepartementet, något som hade varit otänkbart under den förre försvarsministerns tid. 61 Försvarsminister (): Jag lyssnar noga på inlägget från sida, och jag förstår att han är mycket missnöjd med försvarsbeslutet. Därför ska nu ett antal påståenden som är osanna upprepas från den debatten och från tidigare interpellationsdebatter som jag haft i kammaren. När jag säger att det är ordning på ekonomin, att årsredovisningen visar ett gott resultat och att Försvarsmakten i det budgetunderlag som lämnats har levererat ett förslag som håller ramarna och som innehåller den verksamhet som beslutat om baserar jag detta på ÖB:s formuleringar. Däremot är det fullständigt klart att den planering som man arbetat med i Försvarsmakten utgått från det budgetunderlag som man levererade och där sedan fattade helt andra beslut baserade bland annat på Försvarsberedningen, där ju kd var en av dem som tyckte att man kunde plocka bort 3 miljarder i en takt som ÖB inte hade planerat. Då är frågan om egentligen är intresserad av verksamheten i , för den följer det beslut som är fattat. Det kommer att ske justeringar av verksamheterna på alla garnisonsorter, vilket när det gäller och skolorna också sägs i det beslut som fattat. I propositionen sägs att Försvarsmakten ska göra det. Jag kan inte stå i kammaren och diskutera alla de underlag som Försvarsmakten använder i sin beredning av ärendena, men jag kan konstatera att man är i full gång med att genomföra de beslut som fattat. Man gör det i god ordning, och man klarar ekonomin. 62 (): Detta är inte i första hand kritik mot försvarsministern utan detta är oro över vad som verkligen kan hända när försvaret genomför saker och ting, som ju försvarsministern kommer att få tillställt sig för bedömning. Jag vill bara påminna om att försvarsministern begärde i propositionen att själv få styra över vilken organisation som skulle beslutas. Det sade blankt nej till och skickade tillbaka frågan. Då tvingades regeringen att dra tillbaka den delen i propositionen så att fattade beslutet. Jag vill också påtala att i samma vecka, , när vi fattade beslutet meddelade ÖB att han hade hittat underskott i sin verksamhet som han inte kände till redan innan. Det är inte jag som kommer med påståendet utan det är överbefälhavaren. Jag ger mig inte in på enskilda detaljer i utredningen, och dessutom vill jag påtala att vi från vår sida ansåg att det behövdes ytterligare pengar och lite för ÖB att kunna genomföra detta. Då vill jag läsa ur budgetförslaget från överbefälhavaren, som dock är den offentliga handling som gäller: tillkommer besparingar genom uppsägning av civila och officerare. Nyrekrytering av officerare kan därmed ej genomföras vilket försvårar möjligheterna att personalförsörja våra internationella insatser . är i stort sett alla möjligheter till kortsiktiga besparingar utnyttjade vilket påverkar möjligheterna att uppnå ställda förmågekrav och att genomföra försvarsreformen. Det är klart att jag är orolig. Det tror jag att försvarsministern kan förstå. Sammantaget innebär de förändrade planeringsförutsättningarna ett omfattande kortsiktigt omplaneringsproblem, där konsekvenserna av besparingarna leder till slutsatsen att den långsiktiga planeringen kräver strukturella åtgärder. Det innebär i så fall neddragningar inom försvaret som kan drabba . Det är klart att jag är orolig. Det riktar sig inte mot försvarsministern. Jag vill påverka försvarsministern att när förslaget kommer från ÖB ska försvarsministern stå emot och försöka följa beslut. Det är det som gäller. Vidare står där: De planerade uppsägningarna av officerare löser inte det långsiktigt strukturella problemet i personalförsörjningen utan ett reformerat personalförsöjningssystem behöver medge rekrytering av officerare som den totala officersvolymen minskar. Detta är väl inga hugskott. Jag har också läst om de så kallade projekten som gäller Jas 39-divisionen. Han skriver där att man inte kan ta in några nya värnpliktiga och genomföra någon utbildning. Det är klart att jag är orolig med tanke på att har en ganska välutvecklad och väl fungerande organisation. Jag arbetar i preventivt syfte för att i så fall biträda försvarsministern om ett förslag skulle komma som innebär att beslut inte genomförs. Det har tyvärr funnits saker och ting inom organisationen tidigare, det vill säga att försvaret inte har genomfört besluten riktigt. Då vill jag också påtala för försvarsministern att det är en ekonomisk fråga där ÖB ska få både ekonomin och verksamheten att gå ihop. Det är klart att det går att hålla budgetramar i en skola om man inte har några elever. Det är klart att det går att ha en militär verksamhet om man inte kan genomföra de övningar som verksamheten egentligen kräver. har vi svårt att klara våra internationella åtaganden med tanke på att vi har en viss brist.