prot · GT0941 · 2005-11-30 00:00:00 — Tvärtom skulle vi ganska snabbt skapa ett antal lokala tidningsmonopol. Det tror inte jag vore bra för den offentliga debatten och för demokratin. Presstödet behöver säkert reformeras visst. kommer det ett förslag från som vi ska titta närmare på. Jag är helt övertygad om att det krävs en reformering av presstödet, en omformning av det på olika sätt. Jag är dock inte helt övertygad om att det kommer att innebära att vi kan anslå lägre summor till presstödet i fortsättningen. Frågan om insyn i hovet är en favorit. Jag tror att det var vi i som först tog upp frågan om behovet av att ha normal revisionell insyn även i hovets affärer. fick vi genomslag för detta. uttalade sig i denna riktning. har regeringen träffat ett nytt avtal, en överenskommelse, med hovet om en bättre insyn i hovets affärer. lämnade ju häromsistens en oren revisionsberättelse på grund av detta. Det här är bra. väntar vi på den första mer öppna redovisningen från hovet. Det finns en motion på området från och som redan nu föreslår ytterligare en utvidgning så att revisionen får samma möjligheter att kontrollera saker och ting som man har i övrig statsförvaltning. Jag har all sympati för den den är fullt motiverad men det finns ändå skäl att avvakta vad som sker utifrån nämnda överenskommelse. Som utskottet skriver får vi eventuellt återkomma till frågan om vi finner att inte allt är tillfyllest. Slutligen helt kort några ord om de särskilda yttranden som jag har lagt fram. Det finns ju jag tror att det var som också noterade detta motioner om inrättande av ett jämställdhetsdepartement till exempel och om att det ska finnas en särskild minister för minoritetsfrågor. Jag har all sympati för dessa motioner som jag tycker är kloka och riktiga. Men jag vill också hålla på KU:s princip, att inte fattar beslut om organisation, utan det ligger på statsministern och regeringen. Vi uttrycker ändå vår vilja, vilket det är fullt rimligt att göra för oss som riksdagsledamöter, och vår åsikt som ett gott råd i denna fråga till och hans regering. 5 () replik: pratade en hel del om vikten av att det finns ett regeringskansli som bereder ärenden och om ett regeringskansli som är effektivt och som håller hög kvalitet. På den punkten är vi naturligtvis helt överens. Den intressanta frågan är hur utvecklingstrenderna sett ut i . Antalet regeringsärenden sjunker, och antalet utredningar i departementsserien sjunker. Antalet diarieförda ärenden i sjunker också. Inom ett antal olika ärendekategorier som regeringen själv redovisar ligger arbetsbelastningen i stort sett på samma nivå och har gjort det som regeringen nu redovisar. Men också har det i stort sett legat stilla. Min fråga till blir: Är det mot den bakgrunden verkligen motiverat att har ökat med 200 anställda? 6 () replik: Det är naturligtvis inte möjligt för vare sig eller mig att säga exakt hur många anställda som är det optimala. Däremot tror jag att man kan säga att det inte finns något belägg för att arbetsbelastningen i eller kraven på , bland annat från kammaren, har minskat . Det gjordes en utredning som jag tror hade rubriken det att regera? Där gick man in på just de här frågorna för att se hur det såg ut. Slutsatsen, som jag kommer ihåg den, var i alla fall inte att man kan göra mer substantiella minskningar av resurserna till , snarare tvärtom. Detta är en fråga som vi i löpande följer på olika sätt. Den slutsats man kan dra är att av de nyckeltal som är inne på följer inte med nödvändighet att kraven på resurser till minskar. Varför kan jag säga det? Ja, om det vore så borde vi inte ha några som helst problem att av regeringen få i varje fall hela det beredningsunderlag som vi vill ha och dessutom snabbt. Till och från brister det där. Då säger kammaren till. Inte heller kan vi, såvitt jag vet, se att man i någon större utsträckning slår dank på . Personalen är detta visar alla rapporter ganska hårt belastad. Därför kan man inte bara utifrån enkla sifferserier om antalet ärenden dra slutsatsen att nu kan vi göra kraftiga inskränkningar. Det tror jag ganska allvarligt skulle gå ut över väsentliga funktioner. 7 () replik: Jag tycker med förlov sagt att det är ett lite egendomligt resonemang. När vi som lagstiftare och som fördelare av anslag på olika anslagsposter i budgeten ska fatta dessa viktiga beslut på medborgarnas vägnar måste vi ju ha ett beslutsunderlag att utgå från. Regeringen ger oss ett sådant beslutsunderlag, och regeringen har själv satt upp ett antal kriterier för hur arbetsbelastningen ser ut på och för hur arbetar. Ett antal punkter har satts upp jag redogjorde tidigare för några av de punkterna. På flera av de här punkterna kan man väldigt tydligt se hur det är. Regeringen säger själv att arbetsbelastningen inte har ökat. För ett antal andra kategorier har arbetsbelastningen i stort sett legat stilla. Vilken slutsats ska vi då dra av detta? Ja, det är naturligtvis så som säger, nämligen att det inte finns någon optimal storlek på och att det är svårt att säga det. Men vi måste väl ändå kunna ta ställning till om rörelseriktningen är riktig eller inte. säger nu att vi inte ska bry oss om nyckeltalen. Men vad ska vi då bry oss om? Vi kan väl inte fatta beslut i blindo. Någonting måste vi väl utgå från när vi fattar beslut. Vad är det som säger att de dolda kriterier som hänvisar till skulle vara bättre när det gäller att utvärdera om rörelseriktningen är riktig eller inte? Jag tror att vi måste hålla oss till de kriterier som regeringen själv har satt upp och som regeringen faktiskt redovisar i den budgetproposition som läggs på bord. På ett antal punkter har arbetsbelastningen inte ökat. Snarare har den i så fall minskat . Så har det varit under en följd av år. Är det inte rimligt att utgå från regeringens egen redovisning till när vi bedömer om expansion är riktig eller inte, eller har några andra kriterier som han tycker att borde utgå från när vi fattar beslut om storlek? 8 () replik: Jo, det är just det som är poängen i det jag säger. Vi har inte direkt något annat val än att utgå från det beredningsunderlag och den redovisning som regeringen själv ger. Helheten av denna redovisning landar i en bedömning av vilket anslag man behöver, vilka arbetskraftsresurser man behöver. Det finns nyckeltal för antalet ärenden och sådant, men det finns också många andra bedömningar som leder fram till den här slutsatsen. Det är möjligt att den är fel. Det är möjligt att regeringen drar på sig resurser för att kunna ha anställda som man inte behöver. Men jag tror inte att det är så; det finns inget skäl för mig att tro att det är på det sättet, och det finns inga tecken som, som jag tidigare uttryckte det, tyder på att man i någon större utsträckning slår dank på eller gör sådant man inte ska göra. Kan vi påvisa detta så blir det en fråga för ändringar i budgeten, men finns inte underlag för att säga det. 9 (): Om detta har vi hört tidigare i debatten. Men vi som folkets direktvalda ombud har uppgiften att säkra medborgarnas möjligheter att delta och att utöva kontroll och säkra insyn. Det är därför vi från lyfter fram frågor om hur ska styras. Från ovan, tycker vissa. Från ovan det är långt borta. Eller underifrån och nära, som vi från sida ser det. Vi vill att underifrånperspektivet ska prägla styrning och även vår budget och vår politik. Det är därför vi under punkt 2 har en reservation, nr 1, som handlar om just möjligheter och mål för politikområdet. Det gäller att öka medborgarnas möjligheter att delta och att öka de direktdemokratiska inslagen. Jag yrkar bifall till den reservationen, fru talman. innebär ett växande centralstyre och ett växande regeringskansli. Om detta har vi som sagt var hört. Vi kunde se att i samband med EU-ordförandeskapet tyckte kammaren att det var viktigt att öka anslagen till med över 800 miljoner för att man skulle få möjlighet att utföra sitt ordförandeskap på ett bra sätt. Det var informationssatsningar och det var konferenser och en lång rad andra saker som låg inom den ramen. Vi har också fått en sammanläggning av till en myndighet. Vi har kunnat se att nivåerna har legat kvar. De har rört sig lite grann ned och lite grann upp, men i stort sett har de alltså legat kvar. Vi har också kunnat se, fru talman, att anslagssparandet är ganska stort på . Vi har sett överskott i tidigare bokslut, och vi har sett att anslagssparandet nu ligger en bra bit över 500 miljoner. Mot den bakgrunden har vi nu försökt minska ramarna för . Vi väljer metoden att tillsammans med övriga partier i minska på anslagssparandet. Måhända är det där som regeringen också får ett utrymme att själv formera en rörelseriktning. Därför tycker vi att det finns alla skäl, även om regeringens ram avgjordes i kammarens ställningstagande då, att rösta för reservation 5 under punkt 7. Det har ju tidigare yrkats bifall till den. Det innebär alltså att man drar in regeringens anslagssparande, som är tydligt stort och skapar ett utrymme som vi inte anser är rimligt. Från sida har vi också tittat på möjligheter att effektivisera. Även om jag kan ha sympati för att man måste, som bland andra har varit inne på, skapa förutsättningar för demokratin att fungera och säkerställa att det finns resurser för demokratin att fungera på ett effektivt och bra sätt så måste också se över sitt hus. Det handlar om att vi ser möjligheter att göra justeringar i utskottsindelning, och annat, och att vi på det sättet skulle kunna klara en viss effektivisering. Men även den frågan har som sagt var avgjorts. En annan direktvald nivå som vi har lyft fram från sida är . Det är en liten struktur och ett litet organ, inte minst när man talar om ekonomi. Det har helt andra förutsättningar än den här kammaren och helt andra förutsättningar än kommuner, regioner och landsting. Men det är ändå ett direktvalt organ, som har oerhört små marginaler. Vi anser att det måste få ett ökat anslag för att också kunna ta ett utökat mandat. ska kunna fullgöra uppgifter som vi ser är viktiga inom samesamhället. Därför har vi lyft fram detta i årets motion. Vi får säkert anledning att återkomma till de frågorna, fru talman, åtminstone om regeringens aviserade proposition på området kommer till kammaren. är det novembers sista dag, och ännu har jag inte sett den. Den skulle komma . En annan fråga som jag bara vill beröra helt kort är HBT-kompetens inom utrikesförvaltningen. Inte minst , när vi hör om hatbrotten som växer och när vi hör diskussionen ute i världen om synen på homosexuella är det viktigt att röst i världen på området är klar och tydlig. Därför är det viktigt att vi har en väl uppbyggd kompetens på HBT-området inom utrikesförvaltningen så att vi inte bara kan bidra till att förändra opinioner och attityder här hemma i utan också vara en aktiv röst för lika mänskliga värden och rättigheter i hela världen. Man skulle kunna ha en lång utläggning om , fru talman. För oss som lyssnade på EU-debatten är det betecknande och lite slående att vi har en Europaminister som ser ut att sakna visioner men en som har fått uppdraget att genomföra tänkandet under den tankepaus som har uppkommit. Vi tycker att man borde arrangera detta på ett bättre sätt och tydligt ta ansvar i , men också ute på andra områden, och inte lägga det på en myndighet. Budgeten är som sagt var en helhet. Även om jag står bakom flera av de reservationer som jag har berört så kommer jag för tids vinnande att yrka bifall bara till reservation 1 under punkt 2. 10 () replik: Jag tänkte bara passa på tillfället att få byta några ord med om presstödet. Det har varit anhängare av; det tillkom väl till och med efter en överenskommelse mellan . Det finns inget yrkande från om neddragningar på presstödet. Skälet till att jag ändå tar upp det är att ni i de här fyra partierna pratar så mycket om att ni ska komma överens efter valet, när ni har vunnit det och ska bilda regering. Min enkla fråga är: Är presstödet en av de frågor där tänker kompromissa med och ? 11 () replik: Tack för frågan! Presstödet var en av de punkter som jag hade tänkt beröra avslutningsvis, men eftersom tiden led avslutade jag utan att hinna beröra frågan. Presstödet är föremål för en särskild utredning, vilket också har kommenterats från och sida. Från vår horisont har vi inget säryrkande på det här området, för vi ser att presstödet är ett viktigt inslag i möjligheterna att ha en mångfald av pressröster. Det har jag också sagt i tidigare debatter här i kammaren. Det ska vara en mångfald och finnas möjligheter för pressen att utvecklas i hela landet. Däremot är det självklart att varje stödstruktur måste formeras utifrån nya verkligheter. Det är av det skälet som vi har bejakat tillkomsten av en utredning av presstödet för att se på formerna . Precis som kommenterade är vi också beredda att diskutera utformningen och naturligtvis också nivåer. Men vi är övertygade om att ett presstöd även spelar en viktig roll för våra fria medier. 12 () replik: Jag betvivlar inte att är för presstödet. Det är inte det frågan gäller. Jag har inte heller ifrågasatt det förhållandet att man diskuterar förändringar i presstödets utformning. Jag har sagt att man självfallet måste göra det. Det finns inga heliga nivåer, de kan säkert justeras både uppåt och nedåt. Det får man se. Men det är inte det frågan handlar om utan om presstödets vara eller icke-vara. Min fråga gäller alltså inte om har ändrat sig och tycker att presstödet är dåligt. Frågan var: Är ni beredda att frångå er uppfattning och i en eventuell borgerlig majoritetsallians i stället biträda och linje om ett avskaffande eller åtminstone kraftiga nedskärningar av presstödet? Det kan vara så att en och annan väljare lägger sin röst på bland annat på grund av er kloka ståndpunkt i presstödsfrågan och därmed bidrar till en majoritet som avskaffar presstödet. Det vore bra om man fick ett klart besked från på den punkten . 13 () replik: Jag tycker att vi har alla skäl att avvakta den utredning som jag inte finns med i och där jag inte har koll på hur diskussionerna går. Den utredningen och remissbehandlingen av utredningen kommer naturligtvis att vara avgörande för de ställningstaganden som kommer att göras av en regering, oavsett vilken färg den har, och av den här kammaren. Det är min enkla slutsats i den här diskussionen. Självklart är vi beredda att diskutera alla punkter. Men grunderna måste vara formerade på ett gott underlag. Och detta underlag har fått i uppgift att ta fram. 14 (): Det betänkande vi diskuterar är en del av en större helhet. Det är en del av en budget som har många väldigt bra inslag, där arbetslösheten pressas ned, där fler, också de som kallas arbetarklassen, får möjlighet att studera på högre utbildningar och där satsningar görs både på miljöområdet och för att människor som lever som gömda flyktingar i ska få en plats i samhället. Det är en budget som man i många delar har anledning att vara stolt över. Men, fru talman, det är självklart inte en helt grön budget. Budgeten är tillkommen genom ett samarbete mellan , den socialdemokratiska regeringen och . Där finns gröna inslag, jag nämnde några av dem, men där finns också sådant som givetvis skulle kunna utvecklas och bli bättre. Jag har stor sympati för den syn på en decentraliserad demokratipolitik och fler direktdemokratiska instrument som till exempel har redovisat här. När man lyssnar på vissa av debattörerna i debatten, kanske mest på och , får man intrycket att det finns en ofantlig offentlig sektor som bara växer och tar åt sig mer och mer av det allmänna och av pengarna i samhället. Riktigt så där är det inte, fru talman. Den offentliga sektorns andel av bruttonationalprodukten har stadigt minskat . Den offentliga sektorn i krymper. När man lyssnar på får man intrycket att det ser ut på ett annat sätt. Jag håller med på en punkt. Man måste hålla efter det som kallas för byråkratin och se till att man inte har onödiga myndigheter förstås, se till att förklarar varför det har vuxit så att vi får en fullgod förklaring i riskdagen och kanske till och med kan titta på hur vi kan minska anslaget där i något skede. Man måste granska hovet. Äntligen får vi en insyn i hovet så att också det kan få en offentlig insyn och möjligen minskat anslag. Men detta är bara en del, och detta bör göras för att få över pengar till resten av den offentliga sektorn, till den offentliga sektorns kärnverksamheter sjukvård, skola och omsorg. En rättvisepolitik handlar inte bara om att fördela inom den offentliga sektorn, utan den handlar också om att den offentliga sektorn troligen måste växa och att den offentliga sektorns andel av bnp bör öka. Att i det läge som vi nu har, när det finns en översyn av myndighetsstrukturen i landet, tala om tak för myndigheter kan låta bra. Det är kanske lite populistiskt, men det är inte speciellt realistiskt. Även utredningar är myndigheter. Om vi behöver tillsätta en utredning för att få till en ny lag ska den då vara stoppad därför att drivit igenom ett stopp och ett tak för nya myndigheter? Det verkar lite märkligt. En annan sak som har kommit upp i diskussionen är frågan om presstödet. berättar att ribban nu har sänkts och möjligheten att få ut sitt budskap är revolutionerande stor för alltfler. Men vill vi verkligen ha en situation som i vissa länder där de alternativa rösterna, de nya rösterna, bara finns i undergroundmedier, lästa av några få och där de stora kapitalintressena är de som driver alla andra medier? Är det möjligheten att få in annonsörspengar från de stora bolagen som fullt får avgöra om man kan komma ut med sitt budskap? Jag vill inte det. Jag värnar ett presstöd. Det behöver ses över, och det behöver också gå ut till nya medier och medier som riktar sig till minoritetsgrupper. Det är det bland annat tittar på. Vi måste ha ett presstöd. Det måste finnas en offentlig finansiering så att alla kan få ut sitt budskap. Att göra en hemsida är enkelt, att sprida den är svårare. Jag vill ta upp några andra frågor i betänkandet. I reservation 8 talas det om HBT-kompetensen inom utrikesförvaltningen. Det finns en oroväckande utveckling i många länder, också i , till och med inom EU. I har det största partiet drivit en starkt homofobisk kampanj inför valrörelsen. Vid ett Pridefirande blev paraden attackerad. De som gick i paraden riskerar långa fängelsestraff för sin manifestation, men de som attackerade, de som skrek att de homosexuella ska till gaskamrarna, är inte ens åtalade. I har den svenska ambassaden gjort gärningar. Man har finansierat Pridefirandet och spridandet av en HBT-kompetens. Så borde de svenska ambassaderna och beskickningarna göra på fler platser. Det är sådan kompetens vi efterlyser i reservation 8. I reservation 9 efterlyser ett par andra partier en avveckling av . Jag tror att det behövs en diskussion om EU:s framtidsfrågor. Ju mer de frågorna kommer ut, desto troligare är det att en ny konstitution förkastas. Det är när saker och ting görs i skymundan, utanför en offentlig debatt, som det kan vara lätt att flytta makt till andra nivåer. Vi har sagt att det är okej att kommittén får ett förlängt uppdrag, men då måste den bredda sitt arbete och släppa in organisationer som , som representerar starka åsikter i . I reservation 10, som jag härmed yrkar bifall till, diskuteras statsrådens inkomstgaranti. För mig är det fullständigt självklart att den som får ett politiskt uppdrag ska leva under villkor som i stora delar liknar de villkor som finns i resten av samhället. Jag tycker inte att det är rimligt med alltför höga riksdagsarvoden. Jag tycker att det är märkligt att riksdagsledamöter som precis bestämt att de ska få en egen sekreterare eller bidrag till en sekreterartjänst per person sedan pratar om att borde minska i omfattning. Jag tycker att det politiska livet mer och mer bör likna den värld som finns utanför de politiska husen. Just därför finns det anledning att se över statsrådens inkomstgaranti, som det här pekas på, och göra det så att man får en inkomstgaranti när man får avsäga sig sitt uppdrag och att man får ett, två eller på sig för att hitta ett nytt arbete eller en ny plats att verka ifrån men att man efter detta inte är försörjd på grund av sitt tidigare uppdrag som statsråd. Min talartid har runnit ut, men låt mig säga kort något om de särskilda yttrandena, speciellt yttrande nr 5 där vi säger att det behövs ett jämställdhetsdepartement. Kompetensen att säga vilka departement som ska finnas och vilka ministrar som ska utses ligger inte hos oss utan hos regeringen, och bör så göra. Men vi kan i särskilda yttranden lämna vissa råd, och det vore vettigt, såsom debatten har utvecklat sig och som verkligheten ser ut, att inrätta ett jämställdhetsdepartement. 15 () replik: använde en hel del av sin talartid till att rikta ett angrepp mot och syn på den statliga förvaltningen och den statliga byråkratin. Problemet med attack är att han blandar samman synen på den offentliga sektorn och synen på den statliga förvaltningen. Det är just därför att vi vill värna den offentliga sektorns kärnverksamheter skola, vård och omsorg som vi tycker att det är viktigt att vi har ordning och reda och har en effektiv statlig förvaltning och ett effektivt regeringskansli. Om vi kan minska expansion och minska och rensa upp i den statliga myndighetsdjungeln kan vi få mer pengar till skola, vård och omsorg. Problemet med dagens utveckling är att vi ser stora brister inom skola, vård och omsorg, bland annat därför att den statliga byråkratin på höga nivåer tar för mycket pengar. Det är en utveckling som genom sitt deltagande i regeringssamarbetet faktiskt är ansvarig för. Under tid, och , har det skett en ökning med ett 30-tal nya statliga myndigheter. Vi har en ökning av antalet anställda i den statliga förvaltningen. Vi har sett en expansion av som är väldigt kraftig. Då låter det sig sägas att man är missnöjd med regeringens budget på vissa punkter och att man skulle vilja ha en mer effektiv förvaltning, mer insyn och demokrati och sådana saker, men fakta talar ett annat språk, . Jag förstår att på något sätt vill försöka sitta på två olika stolar här. Han vill å ena sidan ta åt sig äran av de framgångar som har nåtts i regeringssamarbetet och å andra sidan ha något slags oppositionsroll. Jag skulle vilja påpeka att om man försöker sitta på två stolar kan det bli så att man hamnar precis mittemellan. Jag skulle vilja uppmana till att försöka undvika det. 16 () replik: Jag tror nog att många andra också inom mitt parti skulle uppfatta det inlägg jag höll som ett starkt försvar av den budget som Socialdemokraterna, gemensamt har presenterat. Jag tror att man skulle uppfatta det som ett starkt försvar av en politik som äntligen börjar idka humanism mot människor som sökt sig hit flyendes från förföljelse i andra länder, ett försvar för en politik som ska pressa tillbaka arbetslösheten och låta fler få gå en högre utbildning och ett försvar för den politik som finns i huvuddelen av budgeten. Men det vore förstås att ljuga om jag skulle säga att varenda siffra och varenda bokstav i budgeten är precis så som den skulle ha varit om hade fått egen majoritet. Ni förstår, ni i den borgerliga alliansen, att vi som har ett regeringssamarbete kommer från tre olika partier, och vi står för den politik vi har gått till val på och försöker genomföra den politiken i samarbete med varandra. Vi tänker fortsätta att stå för den politiken, utveckla den enskilt, värna våra ideologier och försöka vinna valet. Ni på er sida har valt en helt annan strategi. Ni byter politik lite med varandra. tycker det ena partiet en sak, och tycker det andra partiet en annan sak. Sedan svänger man om lite. skriver man debattartiklar om att man har haft fel , och har man helt plötsligt rätt, och då tar någon annan över den politiken. Så kan man ju också driva ett samarbete och försöka vinna förtroende. Det är helt okej. Vi har valt lite olika strategier för att vinna förtroende.