prot · GS09136 · 2005-06-09 00:00:00 — Ja, jag menar att kan vi inte föreställa oss i vilket sammanhang, på vilket sätt, för vilka uppgifter som vi ska använda den materiel som vi anskaffar eller som vi nu utvecklar, då finns inte det näraliggande operativa behov som gör att vi i en trång ekonomi ska satsa stora pengar på detta. Försvarsministern talar om arvet, att vi ska lämna efter oss ett arv. En stor del av bekymret i svensk försvarspolitik är just arvet. Vi har beställt 202 eller 203 , fru talman. gör Försvarsmakten själv bedömningen att 60 eller 80 av dessa behövs. Jag kan inte för mitt partis räkning frånta mig ansvaret för den här stora beställningen på Jas för vi har varit delaktiga i denna. Men man kommer inte ifrån att en stor del av problematiken i svenskt försvar just är arvet. Saker och ting som folk beställde eller utvecklade kostar pengar och begränsar vår handlingsfrihet framåt i tiden. Försvarsministern citerade inte visionen och handlingsplanen riktigt korrekt. Hon säger att om det är lika billigt ska vi välja det alternativ som medför störst positiv betydelse för den i verksamma industrins kompetens och utvecklingsförmåga. Men hon glömmer tillägget: när det är godtagbart ur kostnadseffektivitetsperspektiv och andra perspektiv. Med den formuleringen gör man klart att om det svenska alternativet till äventyrs i ett enskilt fall skulle vara lite dyrare kan det ändå komma att väljas därför att det är godtagbart ur effektivitetssynpunkt. Det är viktigt att det blir tydligt när man citerar ur skriften. Jag är också glad över att försvarsministern upprepade gånger säger att detta dokument inte är styrande. Det är uppenbart att viktiga delar av svensk försvarsindustri uppfattat att det just är det. 35 Försvarsminister (): Jag citerade den redovisning som regeringen har gjort inför när det gäller materielförsörjningsstrategin för det militära försvaret. Jag citerade inte den här skriften. I det som vi har redovisat för , vilket är vägledande för mig, handlar det om att man i fråga om direktanskaffning och utveckling i internationell samverkan måste välja från fall till fall och analysera vilket alternativ som är mest kostnadseffektivt i ett livscykelperspektiv. Om alternativen bedöms som likvärdiga bör vi välja det som bedöms medföra störst positiv betydelse för den i verksamma industrins kompetens och utvecklingsförmåga. Det sade jag, och det läste jag högt i mitt förra inlägg. Vi har bestämt oss för vilka nischer vi ska ha, och där ska vi fortsatt ha kompetens. Dessa har regeringen redovisat för i samband med försvarsbeslutet . Det ställde sig bakom. På de områdena ska vi ha mycket god kompetens av säkerhetspolitiskt skäl för att kunna vidmakthålla våra system som vi vill använda men också i vissa delar för att ge ett bidrag till kunskapsinhämtningen för framtiden. Jag noterar att försvaret i blir dyrare, och lämnar man inte kompetens och kunskap över till dem som kommer efter. Det var ett viktigt besked. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi ska inleda den sista frågestunden inför sommaruppehållet. Jag hälsar välkommen till vice statsminister , statsrådet , socialminister , statsrådet och statsrådet . 37 (): Jag har en fråga till vice statsministern. Det förs en diskussion om ratificeringsprocessen för det nya . Jag ska inte här ta upp frågeställningen om processen . Den delen kanske avgörs . Jag ska fråga om utvecklingen efter att det att har godkänt , det vill säga om nu gör det. Enligt regeringsformen och om traktaträtten gäller såvitt jag förstår följande. Ratifikationen som sådan är en fråga för regeringen. En överenskommelse är för del ingången när regeringen genom regeringsbeslut har ratificerat den av godkända överenskommelsen. Genom ratifikationen samtycker till att vara bunden av överenskommelsen. Om inget annat sägs i överenskommelsen gäller bundenheten för del från den tidpunkt då deponeringen av ratifikationsinstrumenten skett. Så långt regelverket. har det spekulerats om den svenska bundenheten till fördraget 2006. Spekulationerna har varit många. Den främsta frågeställningen jag har till vice statsministern är därför: Om nu godkänner fördraget , när kan man då räkna med att regeringen fattar ratifikationsbeslutet? När avser regeringen att deponera ratifikationsinstrumentet i ? 38 Vice statsminister (): Frågan var lång och komplicerad. Svaret är betydligt enklare. Det går inte att ange någon tidpunkt av det enkla skälet att det pågår en ratificeringsprocess bland de 25 medlemsländerna i den europeiska unionen. Som bekant har tio länder sagt ja och två har sagt nej. Den uppkomna situationen kommer att diskuteras under nästa veckas toppmöte, det så kallade . Att då ange någon tidpunkt för slutpunkten i den svenska processen är inte möjligt för dagen. 39 (): Låt mig omformulera frågan. Vad är den normala processen för ratifikationer efter att har godkänt en överenskommelse? Tar det , , eller ? 40 Vice statsminister (): Det normala är att den tidsram som den europeiska unionen sätter ut respekteras av alla länder. Naturligtvis respekterar också den och den svenska den tidsramen och lägger ut en sådan beslutsordning att ratifikationen kan ske före den tidpunkt som länderna kommit överens om. Det kan variera från fall till fall. Det har varit olika vid de olika tidpunkterna. Det gäller att komma i mål helt enkelt. Arbetslösheten bland nyutexaminerade akademiker 41 (): Jag har en fråga till statsrådet . tar mer än 100 000 studenter studenten och ytterligare tiotusentals tar en högskoleexamen. Bara vid universiteten i och tog 9 000 ungdomar en högskoleexamen . Dessa ungdomar stormar ut på arbetsmarknaden med lust och glädje och vill börja jobba. Men det är tufft. Senaste veckorapporten från Ams talar om att det var 30 000 fler som var arbetslösa jämfört med . Tittar vi på situationen för akademikerna är arbetslösheten hög också bland dem. Runt 60 000 är arbetslösa trots att de har en fullgjord högskoleexamen. Min fråga till är: Vad tänker statsrådet göra för att underlätta för högskoleutbildade och deras inträde på arbetsmarknaden? 42 Statsrådet (): Enligt de senaste siffrorna från arbetslöshetsstatistiken är den öppna arbetslösheten ganska precis exakt som den var om man jämför då skolorna slutar med . Inträdet på arbetsmarknaden för de unga är naturligtvis väldigt viktigt. Därför är arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden högprioriterade för regeringen. Det absolut viktigaste är att vi har en ekonomi i samhället och en bra förmåga till omställning från gamla jobb till nya jobb. Det är i den omstruktureringsprocessen som den svenska arbetskraften måste befinna sig. Jämför vi oss med andra länder på de punkterna ligger vi väldigt bra till. 43 (): Många som söker sig ut på arbetsmarknaden är redan välutbildade. Det är inte åtgärder som de behöver utan företag som vågar anställa. Fokus måste skiftas för att underlätta för företag att starta företag och sedan våga anställa. Ett sätt att underlätta är att se till att så många som möjligt kan få en F-skattsedel. Det frågade jag statsrådet om i går när vi hade en interpellationsdebatt tillsammans. Jag fick inget svar på den frågan då. Jag ställer den igen: Kan statsrådet tänka sig att göra det lättare att erhålla en F-skattsedel? 44 Statsrådet (): Arbetsmarknadspolitiska åtgärder är också viktiga för ungdomar och inte minst för akademiker. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder är ofta för den kategorin ett anställningsstöd som gör att man kan påbörja en anställning tidigare än vad en arbetsgivare kanske hade tänkt sig och på så sätt få ett fotfäste på arbetsmarknaden. Det är viktigt att inte ungdomar debuterar i arbetslivet med öppen arbetslöshet utan att de har en möjlighet att hålla sig i gång och hålla sin yrkeskunskap vid liv i väntan på arbete. När det gäller F-skattsedlarna för vi en diskussion huruvida man kan förändra så att man inte kringgår anställningsbegreppen med hjälp av fingerad egenföretagsamhet och F-skattsedel. Det finns två sidor av den saken. Nationella handlingsplanen för handikappade 45 (): var vi i i stora delar överens om den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, Från patient till medborgare. när det är halvtid för handlingsplanen är vi nog lika överens om att arbetet för att nå ett samhälle tillgängligt för alla går för långsamt. myndighetsenkät för visar till exempel att av myndigheterna har en färdig handlingsplan. Mycket återstår för att statsförvaltningen ska bli tillgänglig. Det är en mycket försiktig slutsats. Handikappförbunden anordnade en tillgänglighetsvecka. I den inledande debatten som arrangerades ställdes en berättigad fråga om de politiska partierna står fast vid att människor med funktionshinder ska ses som fullvärdiga medborgare och hur vi genom konkreta åtgärder når dit. Min fråga till är om hon kan lova att handikapplanen är genomförd . 46 Socialminister (): Det är precis som säger. Vi har en handikapplan som har verkat . Det är halvtid. Jag förbereder nu i en återrapportering till om hur arbetet fortskrider. För att vi ska uppnå de mål som vi har satt för oss, att uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället, att skapa ett samhälle som är till för alla, krävs det en rad olika åtgärder på en rad olika nivåer i samhället. Staten ska vara ett föredöme. I syfte att uppnå detta har vi utsett 14 sektorsmyndigheter som har ett särskilt ansvar för att driva på arbetet och även att föra det vidare. Just nu står vi i beråd att komma fram med en ny handikappmyndighet som ska vara det kraftfulla instrument som jag tror är helt nödvändigt för att vi ska kunna uppnå de mål som vi har satt oss 2010. Arbetet måste bedrivas på en rad olika områden, och det är vår ambition att vi ska kunna leva upp till de mål som vi har satt oss för. 47 (): Det är bra och nödvändigt att vi får en återrapportering. Jag skulle också vilja se en konkret genomförandeplan så att man skulle kunna följa vartenda steg som behöver tas för att vi ska nå ett samhälle tillgängligt 2010. Jag tycker att de första rapporterna i halvtid pekar på att det behövs ökat tempo. Regeringen behöver ta i frågan ännu intensivare. Vi måste kunna se att vi når ett mål som vi har satt upp gemensamt. Från sida har vi tidigare både lagt fram konkreta förslag och bevakat att regeringen fullgör vad som behövs för att klara målen, och det kommer vi också att fortsätta med. Vi lyfter fram de dolda funktionshindren, som ofta glöms bort. Vi lyfter fram en skärpt diskrimineringslagstiftning och bemötandefrågor. Listan kan göras lång. Min följdfråga gäller om kan svara ja på att det blir en konkret genomförandeplan så att vi inte får rapporter i efterhand som säger: Oj, det gick inte! 48 Socialminister (): Att skapa ett tillgängligt samhälle, det vill säga ett samhälle där vi alla finns och vi alla kan ta plats är det mål som vi har satt oss för i vår nationella handlingsplan. Som vet handlar det ytterst om mänskliga rättigheter. Detta är ett arbete som måste utföras på olika nivåer och inom olika politikområden. Det är viktigt att vi också har ett konkret, strukturerat arbete. Den nationella handlingsplanen och återrapporteringen till är mycket konkret. Jag tycker själv att det är oerhört viktigt att kunna bocka av de olika steg vi tar i vårt arbete för att nå ett samhälle som är till för alla. Jag kan lova att vår ambition är mycket hög. Vi kommer att återkomma till med en konkret plan. Det har vi gjort tidigare, och det ska vi göra nu igen. Då kan vi verkligen se och även mäta de framsteg som görs. Det är ett stort arbete som vi har framför oss, och jag räknar med stöd i det fortsatta arbetet. 49 (): Min fråga riktar sig till Europaminister . Jag tänker ta upp en intressant intervju som , statsministern, gav i går i till och TT. Det handlar om hur fördraget eller förslaget till fördrag ska hanteras i riksdag. säger så här: Vi, det vill säga , vill inte gå till och begära att den arbetar med ratificeringen om fördraget kommer att förändras. Om fördraget kommer att förändras ska regeringen alltså inte gå till och begära att den arbetar med detta. Vi vet att och har sagt nej till fördraget. Man kan i dessa länder inte lägga fram ett förslag till fördrag igen som är identiskt med det som redan har förkastats. I intervjusvaret från statsministerns sida ligger väl då att regeringen inte avser att lägga fram en proposition om ratificering ? 50 Vice statsminister (): Regeringen har som bekant lämnat en så kallad lagrådsremiss om detta fördrag om EU:s författning eller konstitution. Vi kommer att få ett svar inom från Lagrådet med de rättsliga och juridiska aspekterna. Oavsett vilken uppfattning man har om fördraget så tycker jag att man har ett intresse av att få det svaret. Mot bakgrund av det som har hänt ett stort antal länder har sagt ja i folkomröstningar och i sina parlament och två länder har sagt nej är det naturligtvis viktigt att får samlas och diskutera hur man hanterar den uppkomna situationen. Det finns inte anledning att låsa några bestämda positioner förrän det rådrummet har kommit till stånd . Om man går tillbaka i historien så kan man se att det har förekommit ibland att det har sagts nej till något förslag i en folkomröstning, men att det ändå har återkommit i samma form med vissa modifieringar. Det är inte säkert att det är samma situation den här gången, och därför får man avvakta nästa veckas överläggning i första hand. 51 (): Jag och tycker också att det är viktigt att man genomför lagrådsremissen. Det finns en del eviga juridiska spörsmål som det säkert är värdefullt att få genomgångna även för framtiden. Men statsministern sade att om fördraget kommer att förändras så ska man inte gå till . pekade på det irländska och danska exemplet. Men det är ju en väldigt annorlunda situation än den som vi har , när ett av grundarländerna och ett av de centrala länderna har röstat nej. Det blir annorlunda om man jämför med de två länderna. Min fråga kvarstår alltså. Om och har sagt nej så är det väl ändå inte rimligt att tro att ett nytt fördrag är helt oförändrat? Därmed ska inte belastas med en sådan här ratifikationsprocess, eller hur? 52 Vice statsminister (): Det är riktigt att man inte alltid kan dra paralleller mellan tidigare tillfällen då fördragsprocesser har ratificerats och dagens situation. Varje situation har sina speciella förutsättningar. Det ligger naturligtvis ett stort ansvar på och att ge sin tolkning av vad som är den möjliga utvägen och hur de kan hantera situationen i sina länder. Där finns väl också nyckeln till vad som kan bli nästa steg i fortsättningen. Därför finns det ingen anledning att på någon vecka förhasta sig i ett sådant läge. Det kommer säkert att kunna ges en mer klar situation efter överläggningen i . Det får vara en grund även för den svenska hanteringen. Vi har inget skäl att springa före i det här läget. Just den här synpunkten är bra; vi får nu den rättsliga prövningen och sedan får den politiska prövningen göras gemensamt med övriga länder vid nästa veckas europeiska råd. Ökad förtidspensionering av unga 53 (): Jag vill rikta en fråga till . har nya oroande siffror presenterats när det gäller unga förtidspensionärer. En kraftig ökning har skett . I åldersgruppen finns det nu 22 900 förtidspensionärer i landet. I början av var de 21 300. Utvecklingen går alltså snabbt. I ett glesbygdslän som är antalet förtidspensionerade i den här åldersgruppen nu över 900. Det är en ökning . Det finns säkert skäl för en del förtidspensionärer även i den här åldersgruppen. Men ökningen är allvarlig. Det verkar som om det är fler som förtidspensioneras i regioner där arbetsmarknaden har problem och där det är brist på jobb. Det är allvarligt för unga människor att förtidspensioneras innan de över huvud taget har kommit in på arbetsmarknaden. Det blir ofta mänskliga tragedier. Hur ser regeringen på utvecklingen att fler unga förtidspensioneras? Vilka åtgärder är ni beredda att vidta för att bryta denna oroande utveckling? 54 Statsrådet (): Det är allvarligt att andelen som blir så kallat förtidspensionerade bland de unga ökar. Då ska man komma ihåg att de drygt 29 000 som nämns motsvarar av det totala antalet förtidspensioneringar. Det heter inte förtidspensioneringar utan det heter sjuk- och aktivitetsersättning numera. Det har en viss poäng just för unga. Unga blir inte förtidspensionerade för gott på det gamla sättet. De får just denna aktivitetsersättning som innebär en tidsbegränsad så kallad förtidspensionering på högst . Detta är inte en åtgärd , utan det är en åtgärd där man ska ompröva huruvida man kan komma tillbaka till arbete. ska man inte vara passiv utan man ska delta i aktiviteter som anordnas av eller arbetsförmedlingen. 55 (): Även om det bara är av det totala antalet så är det väldigt allvarligt att ökningen är så stor. Jag tycker också att det är bra att sjukpensioneringen inte är för evighet, men vilka åtgärder vidtar man för att verkligen få in dessa människor på arbetsmarknaden? Skapas det jobb som passar för dem som har kommit i den här situationen? 56 Statsrådet (): I de län som frågeställaren nämner har i de allra flesta fall en sådan här förtidspensionering, aktivitetsersättning, sannolikt föregåtts av både sjukskrivning och arbetslöshet. Arbetslösheten har kanske varit lång. Frågeställaren vet nog också att man kan bli sjuk av lång arbetslöshet. Det viktiga som händer just nu är att färre trots allt blir sjuka. Det kommer att bli färre som blir förtidspensionerade. De stora bristerna som sannolikt ligger till grund för att man hamnar i en tidig förtidspensionering är dåliga arbetsmiljöer eller bristande ansvar från den arbetsplats man har varit på när det gäller att hjälpa till att återrehabilitera människor. Frågeställaren känner säkert till att vi har vidtagit en rad åtgärder för att stimulera arbetsgivarna till fler och bättre insatser. 57 (): Jag har en fråga som rör barnfattigdom och riktar sig till . När jag lämnade mina barn på dagis i en söderförort till mötte vi massor med finklädda skolelever som var på väg till skolavslutning. Deras sommarlov börjar . presenterar också en rapport som heter Du ska inte tro det blir sommar. Den pekar på att av barnen i var hemma hela sommarsemestern . Dessa barn får inte uppleva ett spännande och roligt sommarlov, och de är också tysta och har inte någonting att berätta för kompisar och för fröken när de kommer tillbaka till skolan. Barnfattigdomen i minskar, och det är bra. Men fortfarande lever av de nästan två miljoner barn som bor i i det man kallar för ekonomiskt utsatta hushåll. Min fråga är: Hur avser ministern att jobba vidare så att vi ytterligare minskar barnfattigdomen i ? 58 Socialminister (): Precis som säger finns det barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringens arbete inriktas mycket starkt på att vidta åtgärder för att komma till rätta med detta. Fattigdom är ett relativt begrepp. Det uppfattas på olika sätt i olika länder. Regeringen har lämnat förslag för att förbättra underhållsstödet som går till ensamstående föräldrar. Det är den grupp som är högst representerad i gruppen ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Vi har också förslag för att förbättra bostadsbidragen. Det har behandlats här i . Dessutom handlar det om förbättringar i form av att höja barnbidragen och flerbarnstilläggen. Jag tror att sammantaget kommer detta att förbättra de ekonomiskt utsatta familjernas ekonomiska situation, och därmed kommer också barnen att få det bättre. 59 (): Det är välkomna förändringar. Det kan jag bekräfta efter att ha träffat mammor på min gata. Rädda Barnens barnfattigdomsrapport visar att vart femte barn i lever i en fattig familj med föräldrar som har små möjligheter låta sina barn åka på semester, resa, åka på läger eller kollo. Det är sådant som varje barn borde ha rätt till under sitt sommarlov, åtminstone tycker jag det. Det handlar mycket om att minska orättvisorna mellan grupper, och storstadsregionerna är extra utsatta. Min fråga är: Finns det något fokus på barn och barnfamiljer i de mer utsatta områdena? Och tänker jag närmast på storstadsområdena och kranskommunerna. 60 Socialminister (): Att komma till rätta med den ekonomiska utsattheten för de barn som nämner är naturligtvis en högt prioriterad fråga för regeringen. Den barnmiljard som vi just nu har presenterat, som inrymmer underhållsstöden, förbättring av bostadsbidragen och barntillägget i studiemedlen tillsammans med förbättringar av barnbidragen, är någonting som naturligtvis förbättrar den ekonomiska situationen. Till detta krävs det också ytterligare riktade resurser. Jag tänker till exempel på de storstadssatsningar som har förekommit. De har visat att det har varit viktigt och rätt att göra den typen av satsningar. Den ekonomiska utsattheten blir naturligtvis väldigt kännbar i familjer där man lever på socialbidrag. Därför krävs det också att vi vidtar andra åtgärder, och därför är kampen mot arbetslösheten en av de absolut mest prioriterade uppgifterna. Vi vet ju att själva orsaken till en ekonomisk utsatthet framför allt är arbetslöshet. Därför är kampen för den fulla sysselsättningen oerhört viktig. 61 (): Min fråga vänder sig till EU-minister . Det är naturligtvis frestande att fråga någonting om EU-konstitutionen, men eftersom regeringen inte tycks veta exakt hur man ska hantera den innan man har pratat med Blair och avstår jag från att fråga om den. Jag tänkte i stället fråga om ledamotsstadgan. Där tycks vara inne på linjen att öka EU-parlamentarikernas löner till , det vill säga i runda slängar . Regeringens linje har ju varit att det är bra med någon sorts princip om att man ska lika arvode för ledamöter från alla länder i . Det kan man tycka är en bra linje, men jag tycker inte att det är det. Jag tycker att det är viktigare att de har samma lön som man har i det land som de representerar, det vill säga att svenska EU-parlamentariker ska ha samma arvode som vi i . Det är det som gäller . Det tycker jag är en viktig princip. Men det är inte den linje som regeringen för fram. Jag har en fråga med tanke på alla de undantag som finns. kommer att vilja att de svenska ledamöterna ska betala svensk skatt. har även deklarerat att de avser att arvodera sina ledamöter med samma arvode som man har i . Faller inte regeringens argument då? Det borde betyda att regeringen numera säger nej till en ledamotsstadga. 62 Vice statsminister (): Arvodena till EU-parlamentarikerna är en mycket lång följetong, och den är ännu icke avslutad. Det beror på att medlemsländerna har olika principer för sin arvodessättning på hemmaplan. Man har olika ekonomiska förutsättningar. Det har inte underlättats av att de tio nya medlemsstaterna oftast har lägre arvodesnivåer, och man möter en högre kostnadsnivå antingen parlamentarikerna vistas i , eller någon annanstans. Det är olika världar som möts, och det uppstår olika komplikationer. Det är alldeles rätt som säger att den strävan har varit att säga att alla ledamöter utför samma arbete oavsett var de kommer ifrån och att det handlar om att försöka hitta den minsta gemensamma nämnaren. Det har varit svårt att hitta stöd för en sådan princip, och frågan är ännu icke löst. 63 (): Det tycks som om instämmer i att argumentet nu har fallit och att kanske kommer att säga nej till att höja EU-parlamentarikernas löner, vilket jag i så fall välkomnar. Det är jättebra. Jag tycker dock att argumenteringen är lite dålig när man skyller på de tio nya medlemsstaterna och säger att kostnadsnivån är hög i . Jag kan upplysa EU-ministern om att varje EU-parlamentariker har ett traktamente på per dag i . Det arvode som man får som ledamot ska täcka kostnaderna i hemlandet, och där är ju kostnadsnivån densamma. Det finns exempel på några ledamöter från de nya medlemsstaterna som med kommer att få mer än vad deras statsminister får. Jag tycker inte att det är rimligt.