prot · GT0953 · 2005-12-16 00:00:00 — Från ser vi kommunerna som en nyckelinstans i arbetet med att stimulera näringslivet och därmed få fram nya jobb. Med det synsättet är det också naturligt att kommunerna ges verktyget att sköta det här. Pekpinnar från staten i form av stopplagar för att utveckla egna verksamheter framstår i sammanhanget som destruktivt. En större öppenhet för alternativa driftsformer inom offentlig sektor skulle höja kvaliteten inom verksamheten som effektiviteten förbättras. En annan effekt är att lönesituationen inom offentlig sektor förbättras alltså bättre löner för kvinnor. De erfarenheter som finns inom det här området visar att främst kvinnolönerna ökar radikalt. Som jag ser det är alltså regeringens inriktning på det här området direkt kvinnofientlig. Jag ska avslutningsvis kommentera Socialdemokraternas buskispropaganda. I går gick socialdemokraterna i finansutskottet ut med en skrivelse till landets centerpartistiska kommunal- och landstingsråd. Det var alltså en officiell skrivelse till många av landets kommuner. I brevet framhåller ledamöter av finansutskottet att allvarligt hotar välfärden. Inget kan vara mer felaktigt. har en klar och tydlig ambition att utveckla så att tillväxt och välfärd blomstrar. Jag konstaterar att Socialdemokraterna har stagnerat i det tankesättet och att förändringar behövs. har alltid stått för, och kommer också att stå för, en generell välfärdspolitik som är finansierad via skatter som uttas efter bärkraft. Det är inte plånboken som ska styra vem som får vård eller ej. I får såväl barn som äldre den vård och omsorg som krävs. Det som skiljer oss från Socialdemokraterna är frågan om tilltron till den enskilda människan. Vi tror på människan. Vi tror på den enorma drivkraft som en engagerad människa har, och vi vill släppa lös den energin. Det är just den energin som kan ge det försprång som vi så väl behöver i den globala värld vi lever i. Det socialdemokratiska överhöghetstänkandet hör historien till. I ett läge där drygt en miljon människor står utan jobb ägnar sig Socialdemokraterna åt att skicka brev till centerpartistiska kommunal- och landstingsråd. Är det inte mer verksamt att ägna sig åt sina egna problem? har lösningar på de här problemen. Vi har presenterat ett aktivt program för att få fler i arbete, få mer inkomster till staten och därigenom få en välfärd även . Socialdemokraterna saknar uppenbarligen ett program, en vision, för hur fler människor ska få arbete och får därför lov att skapa rökridåer för att skyla sin egen oförmåga. Låt mig återgå till punkten som sådan och konstatera att jag ställer upp på samtliga reservationer som har lämnat under den här punkten, men för tids vinnande yrkar jag i det här sammanhanget bifall endast till reservationerna nr 6 och nr 13. 31 (): Jag vill börja med det senaste där påstår att vi går ut med buskispropaganda. Jag har skickat det här brevet till fyra centerpartistiska kommunalråd i . Vi är bekymrade över att i har sagt att hon anser att skatterna i ska ned till ett genomsnitt för inom två mandatperioder. Det innebär minus jämfört med vad vi har till välfärden. Detta har vi i och för sig känt till tidigare. Det är bland annat ett moderat krav. Men, , vi blev väldigt bekymrade när ett folkrörelseparti som slänger all sin tidigare politik över bord och helt går i de moderata ledbanden. Det var mer ett litet förtvivlans rop som vi vill rikta till centerpartister som vi tycker tidigare verkligen har tagit ansvar för den generella välfärden. Jag vill yrka bifall till finansutskottets förslag och avslag på reservationerna. Reservationerna avslöjar obarmhärtigt hur splittrade och svaga de borgerliga är i den praktiska politiken det som handlar om välfärdens vardag för våra medborgare. I en sådan grundläggande välfärdsfråga som den kommunala utjämningen sönderfaller den så kallade alliansen i fyra olika delar med fyra olika reservationer. Man kan fråga sig om det är trovärdigt att kalla sig allians när man har sådana motsättningar. I den socialdemokratiska välfärdspolitiken är det skolan, vården och omsorgen som är kärnan. Vi arbetar för att dessa verksamheter ska vara tillgängliga för alla och hålla högsta kvalitet. Det är våra kommuner som står för välfärdens vardagsarbete. Därför är det glädjande att kommunsektorns ekonomi har stärkts väsentligt . Ja, , jag är glad att kommunernas ekonomi är bättre. Men också rapporten från Kommuner och Landsting, som kom , var positiv att läsa. I den rapporten konstateras att man förväntar sig ett ekonomiskt resultat på . Man säger att det är ungefär vad som behövs för att finansiera välfärden på lång sikt enligt tumregeln för ekonomisk hushållning. Dessutom förväntar man sig att de ekonomiska förutsättningarna ska bli goda . I rapporten sägs också att det är viktigt med stabila planeringsförutsättningar och att det är ett steg i rätt riktning att regeringen i budgetpropositionen aviserar nivån för statsbidragen för . Det är oerhört viktigt för medborgarna att skolan, vården och omsorgen är den bästa för att de ska känna sig trygga för sina barn i skolan och för sina äldre när de blir gamla och lite skröpliga. Men trots att den kommunala ekonomin förbättras har landets kommuner och landsting, som också sade, olika förutsättningar att kunna bereda sina medborgare en bra service. Det är därför det behövs en rättvis fördelning av landets tillväxt. Denna rättvisa fördelning löser vi genom det kommunala utjämningssystemet som möjliggör att alla invånare i har tillgång till en bra skola, vård och omsorg och som också ger en förutsättning för reell självstyrelse i landets kommuner. Vi vet att kommunsektorn till följd av den demografiska utvecklingen står inför en stor utmaning och att efterfrågan på välfärdstjänster kommer att öka, framför allt inom vården och omsorgen. Det är viktigt att kommuner och landsting även kan tillhandahålla välfärdstjänster av hög kvalitet på lika villkor och också erbjuda en god arbetsmiljö. Fastän den ekonomiska situationen för sektorn som helhet är ganska bra, behöver vi ytterligare förbättra möjligheterna att höja kvaliteten i den kommunala sektorns verksamheter. Därav regeringens förslag om sysselsättningspaketet med åtgärder för att stärka sysselsättningen , bland annat de så kallade plusjobben, det vill säga anställningar för upp till 20 000 personer som ska utföra kvalitetshöjande arbetsuppgifter som inte utförs . Det här handlar om avtalsenlig lön, , och inget annat. Dessutom föreslås att personal i vården och omsorgen ska få möjlighet till vidareutbildning i allt från grundnivå till specialistkunskap genom utbildningsvikariaten. Det skapas utrymme för 5 000 utbildningsvikariat på helårsbasis. Vikarierna ska kunna anställas . Det innebär att 10 000 personer avses få möjligheter till vikariat . Regeringen vill också öka landstingens medverkan i ansträngningarna att minska sjukfrånvaron och minska ohälsan inom respektive län. För detta ändamål avsätts . För att ge långsiktiga planeringsmöjligheter så aviserar regeringen att de generella statsbidragen, i förhållande till nivå, ökas med 2007 och 2008 för att servicenivån och kvaliteten i kommunsektorn ska kunna upprätthållas utan att resultatet försämras. Sammantaget är det som går till kommunsektorn inom det här området. har också konstaterar att kommunsektorns ekonomi har stärkts väsentligt . För både 2005 och 2006 väntas överskott på . Men även om kommunsektorn som helhet visar en förbättrad ekonomi, finns det, som vi har sagt, kommuner som inte uppnår ett positivt resultat. Dessutom ökar efterfrågan på verksamhet till följd av den demografiska utvecklingen som behovet av nyrekrytering kommer att växa i takt med förestående pensionsavgångar. Utskottet anser det därför väl motiverat att regeringen, i enlighet med vad som aviserades , nu föreslår att kommunsektorn ska tillföras ytterligare resurser inom ramen för utgiftsområde 25. Utskottet välkomnar också regeringens sysselsättningspaket med plusjobb och utbildningsvikariat, som tillsammans med en satsning till landstingen i syfte att minska sjukfrånvaron kan ge ett väsentligt bidrag till en ökad sysselsättning i kommunsektorn. Oppositionen, med undantag av , redovisar betydande ökningar av medel under utgiftsområde 25 jämfört med regeringens förslag. Men bakom dessa siffror återfinns stora omfördelningar. , tvingas nämligen försöka kompensera kommuner och landsting för det inkomstbortfall som deras respektive skatteförslag och förändringar i transfereringssystemen leder till. Utskottet ser tydligt att oppositionspartiernas förslag leder till ökade klyftor i samhället. Skillnaderna ökar mellan dem som har ett arbete och dem som inte har ett arbete. Skillnaderna ökar mellan dem som är friska och dem som är sjuka. När sjuka, arbetslösa och förtidspensionerade tvingas betala skattesänkningar för de bättre ställda i samhället minskar kommunernas och landstingens ekonomiska utrymme. Jag tycker dessutom att det är häpnadsväckande att oppositionen inte ens reserverar mindre belopp för oförutsedda händelser i kommuner och landsting. De borgerliga säger brutalt nej till anslaget för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Enligt utskottets mening måste statsbudgeten ha en reserv för tillfälliga bidrag till enskilda kommuner och landsting så att dessa ska kunna klara svåra ekonomiska påfrestningar till följd av oförutsedda krissituationer. Det är ju för de enskilda medborgarnas skull och för deras välfärd som en kommun ska kunna få hjälp i en nödsituation. De borgerliga partiernas förslag till anslagstilldelning på utgiftsområde 25 ska ses i ljuset av de försämringar i grundläggande trygghetssystem som oppositionen förespråkar. Sådana försämringar är för utskottet oacceptabla. Utskottet behandlar också regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn. Utskottet noterar att regeringen har vidareutvecklat redovisningen av statsbidragens utveckling, för perioden 19962004. Utskottet anser att det med denna redovisning som grund blir lättare att dels förbättra överblicken över statsbidragen till kommuner och landsting, dels göra en utvärdering av huruvida dessa bidrag har uppfyllt de mål de var ämnade för. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Ett antal motionsyrkanden har väckts angående det kommunala utjämningssystemet. beslutade ju om ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att löpande följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Uppdraget inrymmer ett antal specifika frågeställningar, bland annat olika aspekter på lönenivåer, den regionala indelningen för byggkostnadsfaktorn, hälso- och sjukvårdsmodellen med mera. Även behovet av kompensation till för dess strukturellt betingade sjukvårdskostnader ska belysas. Avrapportering av vissa delar av uppdraget kommer att ske och övriga delar . Mot den bakgrunden finner finansutskottet att inte behöver göra något särskilt uttalande angående utjämningssystemets utformning och dess översyn. understryker utskottet att utjämningssystemets grundlagsenlighet är ställd utom allt tvivel i och med både Lagrådets och ställningstaganden dels till den reglering som gällde , dels till de förändringar som infördes . Dessutom har det gällande utjämningssystemet utformats på ett sådant sätt att inga negativa marginaleffekter vid nuvarande skattesatser uppstår för kommuner och landsting med en skattekraft över de gällande utjämningsnivåerna. När det gäller det kommunala utjämningssystemet är det, som jag sade, fullt kaos inom alliansen. Trots sitt mantra om enighet spricker den borgerliga maktalliansen återigen upp i fyra olika riktningar: för sig, för sig, för sig och för sig! Är det någon som blir förvånad? Vi socialdemokrater och våra samarbetspartier, och , står bakom en långtgående ekonomisk utjämning för att tillförsäkra alla delar av landet en rimlig och likvärdig välfärd. Det får bli vår julhälsning till kommunpolitiker. 32 () replik: Jag vill återgå till buskisdebatten. Det är intressant att se hur man använder retoriken. Om vi tittar på skattesatserna i ligger klart högst med sina . Vi ligger alltså över snittet. Socialdemokraterna hävdar i debatten att det här är en felaktig syn, för man borde i räkna bort den del av skatten som representerar vad man tar in från a-kassa och sjukförsäkring, eftersom man i övriga inte gör det. De representerar 250 miljarder. I den här bevisföringen har man nu uppenbarligen ställt upp på det man i andra sammanhang säger sig inte ställa upp på det gäller att anpassa rocken efter tillfället. Vad den här intervjun egentligen rörde sig om var företagsbeskattningen i , där nu börjar hamna bland de länder som ligger högst. Vi ligger på och borde i rimlighetens namn komma ned till . Tittar vi på ett av våra grannländer i öster har de helt och hållet slopat beskattningen på företagsvinster. Vi måste börja titta på det här för att vara observanta, så att vi inte hamnar på efterkälken vad gäller sysselsättning. Det var egentligen det frågan handlade om. Det var givetvis i ett längre perspektiv, fram , en dröm om att den centerpartistiska politiken och allianspolitiken skulle slå igenom, och att det då skulle finnas möjligheter att stärka den enskilde individen med bibehållande av den välfärd som vi har . Jag betonar återigen: grundbult är att vi ska ha en skattefinansierad välfärdspolitik, där vi tar ut skatt efter bärkraft. Det är egentligen det grundläggande i hela den här diskussionen. Det borde inte finnas något som helst tvivel om den inriktningen. 33 () replik: Detta går bara inte att prata bort, . Det står svart på vitt i : Skattetrycket i ska sänkas till ett genomsnitt för inom två mandatperioder. Det motsvarar 250 miljarder. Varför vi inom socialdemokratin är så upprörda är att tidigare verkligen har stått för den svenska modellen med en skattefinansierad generell välfärdspolitik och att det inte är plånboken som ska avgöra om man behöver sjukvård eller omsorg. Det här skulle motsvara hela sjukvården, barnbidragen och föräldraförsäkringen. är mig verkligen svaret skyldig. 34 () replik: Socialdemokraterna tror uppenbarligen inte på sig själva. Vi har en ambition att lyckas. Om vi lyckas kan vi sänka skatten. Men låt oss diskutera nivån, för uppenbarligen är ni själva inte överens om vad ni menar med nivån . Jag konstaterar av det ena svaret jag fick, om plusjobben, att det är avtalsenlig lön som gäller. Det innebär att den här reformen inte är finansierad. Återigen en reform som inte är finansierad! Hur ska ett ansträngt Kommun- och kunna klara det här? Man räknade med att det här skulle vara finansierat fullt ut, men uppenbarligen är det inte det. Hur är det med anställningsförhållandena och rehabiliteringsansvaret? De är ju inte anställda i vanlig ordning. Jag har inte fått svar, och väntar på att få ett svar om hur man ställer sig till det. Det är en mycket tung kostnad om man får en långtidssjukskrivning. Jag skulle också vilja komplettera med detta att ha alternativa vårdformer. Jag har själv varit med om att privatisera av den västmanländska primärvården, i intraprenad och resterande del i form. Detta innebar att kvaliteten höjdes radikalt inom primärvården. färdigbehandlades på den nivån. Och kvinnolönerna ökade radikalt inom hela sektorn, eftersom det blev ett växelspel mellan den offentliga delen och den privata delen. Är inte det här ett arbetssätt som skulle vara mycket attraktivt att införa sett utifrån ett kvinnoperspektiv? Jag tror inte att parterna på arbetsmarknaden klarar av att höja kvinnolönerna, men på det här viset kan man göra det mycket enkelt och gesvint. Dessutom sker det på ett mycket effektivare sätt än den verksamhet vi ska bedriva gentemot befolkningen. 35 () replik: För det första skulle jag vilja återgå till Kommuner och Landstings rapport som visar att den kommunala ekonomin ser betydligt bättre ut. Man säger att man har det överskott som behövs för att man ska kunna utveckla verksamheten och bibehålla den på en bra nivå. I det ingår, som jag sade, att vi vet att vi kommer att få stora pensionsavgångar. Då är det väldigt viktigt att ha en god arbetsmiljö och även bra löner. Det är det som kommunerna nu kommer att få möjlighet till. Om ekonomin utvecklas på det här sättet kan man också förbättra de delarna. Det är också där plusjobben kommer in för att man nu ska få möjlighet att göra saker som man inte hinner med. Jag tror att det var som tog upp tidigare att man inte hinner gå ut och gå, och man kan behöva extra hjälp i hemmet för äldre. Det blir nu en möjlighet med plusjobben. Men, , smit inte! Jag har en bra annan rapport här som är från både Kommuner och Landsting och och som handlar om det nya utjämningssystemet. Där konstaterar man att i har kommunerna den största egenfinansieringen med skatter om man jämför internationellt. Vi har en stor del egenfinansiering. Det är just för att vi har alla de viktiga verksamheterna som kommunerna sköter om som man inte gör i de flesta andra kommuner i andra länder med både skolan, vården och omsorgen. Då har man ett stort område. Ni kommer då och säger att vi ska sänka de skatterna till 250 miljarder. Det är självklart att det påverkar. Det är därför vi är så bekymrade. Jag vill ta upp en annan sak som jag också tycker är ett bekymmer. Det är att nu har bytt fot när det gäller det kommunala utjämningssystemet. I sina reservationer till dagens betänkande ställer man upp på att sänka utjämningen från 85 till 80. Dessutom vill man frysa för dem som får extra skattekraft . Det innebär att man gynnar och i stället för de kommuner i som har väldigt låg skattekraft, och exempelvis. Det är verkligen bekymmersamt. 36 () replik: får det att låta som om skatt vore ett självändamål. Jag kan inte annat än fundera över om det inte vore bättre att läkaren, sjuksköterskan och läraren får mer pengar kvar i sin plånbok än att politiker ska samla i ladorna. Vi har aldrig satt en viss tidsgräns för att få ned skattenivån, däremot vore det rimligt att få ned skattenivån så att människor får mer bestämmanderätt över sina intjänade pengar. Det där säger , inte . säger att alla har god tillgång till en bra skola i dagens . sade inte att alla ska ha god tillgång till en bra skola i dagens . Jag måste säga att jag förvånas över detta. Vi har inte en likvärdig skola i dagens . Vi vet att en av fyra elever tvingas lämna utan tillräckliga kunskaper i ett eller flera ämnen. Då har ju inte alla tillgång till en bra skola. Det är därför vi moderater väljer att satsa mer pengar än regeringen till kommuner och landsting, . Det är för att det inte är tillräckligt bra, . får det också att låta som att man nu måste lappa och laga i befintligt system. Det är ju valår. Vi måste ha lite tillfälliga åtgärder för att hjälpa kommunerna. Inte minst måste staten styra lite ytterligare för kommunerna. Det kommunala självstyret och att kommuner och landsting själva ska kunna vara med och påverka är en julhälsning som inte vill skicka med till kommunerna utan snarare de här tillfälliga, lite fluffiga åtgärderna, inte minst ska det komma uppifrån staten i stället för underifrån i kommunerna. 37 () replik: För det första, , är plusjobben en möjlighet för kommunerna. Skälet är, och det vet mycket väl, att ekonomi går mycket bra och har gjort det vi har sett väldigt positiva tecken på tillväxt, låg inflation och investeringar i verksamheter men tyvärr har inte arbetena kommit som vi har önskat. Vi har haft en för stor arbetslöshet. Då har vi gått in med aktiva åtgärder, för tills att det visar sig att arbetslösheten sjunker behöver vi hjälpa till med det, just för de människor som har varit arbetslösa länge och står utanför arbetsmarknaden. kan vi göra goda insatser i kommuner och landsting. Så jag ser det bara som positivt, både för de enskilda och för verksamheten i kommuner och landsting. Samla i ladorna, säger . Nej, skatterna tar man inte in bara för att man ska. Skatterna använder vi ju för att vi ska finansiera viktiga områden för medborgarna i . Det är skolan, vården och omsorgen. Självklart kan man aldrig säga att det är helt bra. Det är också därför regeringen tillskjuter ytterligare medel för att kommuner och landsting ska kunna förbättra sin verksamhet och att vi ser till så att man kan möta de utmaningar som kommer. , vi vill inte ge ännu mer pengar till kommuner och landsting genom att sjuka, arbetslösa och förtidspensionerade ska få mycket mindre pengar att röra sig med, som gör. Där går det en väldigt tydlig skiljelinje. Vi låter inte arbetslösa och sjukskrivna betala några investeringar. 38 () replik: Nej, ni låter ju människor vara arbetslösa i stället. är det en och en halv miljon människor i som inte har gått till ett ordinarie arbete, och här står och klappar sig för bröstet och säger att man är rätt så nöjd. Vi vill förändra det. Det ska löna sig att arbeta i morgondagens . Det är alliansen överens om. Därför lägger vi fram tydliga förslag om att få fler människor i arbete. Ni har haft chansen under , men det har ni inte levererat. Ni levererar nu fluffiga åtgärder, och hälften av kommunerna säger att de inte är intresserade av de åtgärderna, för de vet inte vad de innebär, och de är bara tillfälliga. Ge i stället reella möjligheter till företagarna, och låt människor få använda sitt entreprenörskap så att jobben kan skapas, inte bara på kort sikt utan faktiskt på lång sikt! Jag vill ha en kommentar vad gäller skolan. Du valde att säga att skolan är god i när en av fyra elever lämnar skolan med icke tillräckliga kunskaper. Då måste även vara mindre nöjd. Då räcker det inte bara, , att prata om tillfälliga arbeten. 39 () replik: Om vi går till skolan, , sade jag att vi ska ha en så bra skola som möjligt. Vi har också den kommunala skrivelsen som ligger i betänkandet. Den visar att det finns olika delar. Det är därför vi satsar extra pengar på skolan, både för lärartätheten och för att det ska bli bättre möjligheter för eleverna att tillgodogöra sig kunskaper. Vi arbetar med det, men vi ser också att det har förbättrats. Om du läser i den kommunala skrivelsen kan du se att det har förbättrats . Återigen : Hur man väljer att finansiera investeringar tycker jag är väldigt viktigt. Att som säga att man ökar till kommunerna och låter arbetslösa och förtidspensionerade betala det, även föräldralediga, tycker inte vi är i rätt riktning, särskilt inte som vi ser nu att ekonomin går bra, att vi kommer att få ytterligare möjligheter att förbättra verksamheten. Då tycker vi inte att det är de sjuka och svaga som ska betala de investeringar som behöver göras. Det ska vi göra solidariskt. 40 () replik: Låt mig bara börja med att anknyta till det som sades senast här om skolan, att det hade förbättrats . kom statistik som visar att betygsresultatet faktiskt har försämrats det allra . Men det var inte det jag begärde ordet för. Jag sade i mitt anförande att kommunerna har fått ett förbättrat resultat . Det beror väldigt mycket på att vi har en stark konjunktur globalt, som drar nytta av naturligtvis. är det så att när vi har 10 miljarder i totalt överskott i kommunerna är det 34 kommuner som inte har balans. När vi har 4 miljarder i överskott i landstingen är det 3 som inte har balans. När vi har en väldigt stark högkonjunktur är det 17 kommuner som måste höja skatten för att klara sitt läge. Det är alltså för mycket smolk i bägaren för att ska vara vare sig nöjd eller stolt. Vi måste fundera på att ha ett kommunalt system som inte bara klarar högkonjunkturer utan också svåra konjunkturer. Det är viktigt med en rättvis fördelning av resurserna mellan kommunerna, men det är ännu viktigare att se till att kakan skapas. Vi måste fundera mer på hur vi får fart på företagandet och hur vi får fart på integrationen. Vi ser att utanförskapet ökar . Vi måste se till att sysselsättningen ökar totalt sett. Det är bara det som kan se till att den kommunala verksamheten på lång sikt blir stark.