prot · GS0983 · 2005-03-02 00:00:00 — Vi måste få ett system där vi tar hänsyn till de många människor som är på väg in i kriminalitet, på väg in i oacceptabla beteenden när det gäller hur man behandlar tjejer och vad man kallar tjejer samt hur man förhåller sig till våld. Ingen föds ju till våldtäktsman, utan det är något man lär sig. När föräldraansvaret har brustit, skolansvaret inte har fungerat så bra som vi önskar och socialen inte har tagit tag i detta är det viktigt att vi får tidiga ingripanden. Vi måste då konstatera att en viktig sak är att brottslighet faktiskt utreds. säger att straffåldern kanske ska sänkas till just för att få fler unga män att stoppa . Det som börjar som små eländiga olyckor ska inte bli stora katastrofer, som jag har talat om förut här . Hur ser på detta? Är man där beredd, och är beredd, att göra något så att vi får tidigare ingripanden? Det viktigaste är det förebyggande. Vi ska inte ha situationer där människor begår gängvåldtäkter och massvåldtäkter för att sedan spärras in i fängelse, utan sådant ska avbrytas . Det handlar om påverkan tidigt för att minska lidandet för brottsoffer. Dessutom kommer de här unga människorna nästan garanterat att gå en för tidig död till mötes, så också för deras skull ska vi stoppa dem. 61 () replik: Jag glömde tidigare att säga att jag instämmer i det som framförde. Det var ett mycket bra anförande. Jag instämmer också i mycket av vad du, , säger. Jag delar din uppfattning om väldigt mycket. Men jag delar inte din uppfattning när det gäller att sänka straffåldern från till . Det förebyggande arbetet är jätteviktigt, men jag tror att det finns andra vägar som är mycket effektivare än sänkt straffålder. Jag hoppas att alla de förebyggande åtgärder på många olika plan som vi har föreslagit det gäller då inte bara i justitieutskottet utan även i andra utskotts arbete leder till att vi inte behöver tillgripa en så drastisk åtgärd som att sänka straffrättsåldern. Det finns så mycket annat som är bra och som vi kan göra. Framför allt tycker jag att också föräldraansvaret måste tydliggöras. Men när föräldraansvaret inte räcker till måste också andra som ser och som befarar att barn far illa ges resurser. Skolan har en väldigt stor betydelse redan i förskolan men även i hela grund- och gymnasieskolan. Det handlar om att man reagerar och att det finns resurser att sätta in. är det ju så att många ser och märker att saker och ting bör göras. Men man förmår inte alltid göra något på grund av att personalen inte räcker till. Allesammans har vi uppgiften att underlätta det förebyggande arbetet. 62 () replik: Ja, vi är alla överens om att det krävs tidiga och tydliga insatser, och de ska vara socialt präglade. Det här med straffmyndighetsålder låter väldigt hemskt. Men den enda poängen blir att polisen blir skyldig att utreda brottet. Det ska stå klart för den unge att utförd handling har fått en väldigt allvarlig konsekvens, och sedan blir det påföljd. Men för den skull vill jag inte ha fler ungdomar i fängelse, utan jag vill fortfarande se en tidig reaktion. Jag oroas av vad vi ser. har vi haft så många barn i fängelse som vi har . Jag ser en politik där glider isär. Jag ser att vi har ungdomar i tvångsvård många av dem inlåsta och barn i ungdomsfängelse. Det är hundratals barn som vi talar om. Jag tycker att det är förfärligt. Allt detta, hävdar jag, beror på att man så länge låter utvecklingen skena i väg. De små olyckorna börjar kanske när den unge är . Då har man . Vid fortsätter det med , men ingenting händer. Påföljden blir vård inom . Kom till farbror socialarbetare ! Det är kanske inte alltid sådant hjälper. En tidig insats kan vara mycket bra om det finns en sorts påföljd, men den ska vara socialt inriktad. Barn hör inte hemma i fängelse. Därför vill jag att man reagerar tidigare. finns väldigt många barn i fängelse, en utveckling som måste brytas. I det här fallet kan det också gälla sexualbrott. Det finns ju ett antal sådana tragiska fall som vi kunnat ta del av. Hade man stoppat den unge tidigare och reagerat tidigare hade man gjort en väldigt stor insats för alla rent mänskligt. 63 () replik: Att man ska sätta in tidiga åtgärder är vi fullständigt överens om. Men sedan kan det handla om lite olika saker vad gäller de tidiga åtgärderna. Jag tycker ändå inte att straffrättsåldern ska sänkas till . Däremot behöver man väl i stället titta närmare på hur arbetar. Är det så att den inte är effektiv och man inte förmår att korrigera och att stötta de barn för vilka det behövs tycker jag att vi bör inrikta oss på det jobbet och se till att kanske anpassas lite bättre till dagens förhållanden. Det skulle vara mycket bättre att sätta in det förebyggande arbetet inom än att sänka straffrättsåldern, för det gemensamma målet är väl ändå att ungdomar ska förhindras att komma in i straffpåföljd. Vistelse på en ungdomsanstalt kan vara positivt för en del, men det kan också bli en inskolning när man träffar andra med ett utökat brottsregister. Därför pläderar jag nog för tidiga insatser i kommunerna och att ses över ifall man kan göra mer. 64 (): Förlåt mitt sena inhopp i denna debatt. Men jag hörde att det blev en diskussion om Högsta domstolens dom i det så kallade Grandmålet. Eftersom jag hade förmånen att både sitta med i och utreda frågan om sexuellt exploaterade barn i fann jag skäl att säga något i frågan här i kammaren . Vi hade ju en lagstiftning om barnpornografi innebärande att man när det gällde att bestämma huruvida det offer som avbildades var ett barn helt gick på fastställandet av pubertetsutvecklingen. föreslog då, i enlighet med , fastställandet av en åldersgräns. Det var mycket diskussioner i utredningen och mycket tyckande, men förslaget blev i alla fall ett fastställande av 18-årsgränsen. Om det inte blev en bestämd 18-årsgräns skulle man gå på pubertetsutvecklingen alltså om man inte kunde veta vem som var på bilden. Det här kom sedan att förändras. Via ett arbete i fick vi på bord en proposition som vände på kuttingen så att det i stället var pubertetsutvecklingen som var avgörande. Vidare skulle det framgå av konvolutet, namnet på filmen eller bilden, eller på annat sätt att det var en person som inte fyllt för att säga att det var en minderårig. Innan jag rusade hit till kammaren granskade jag hur det var med beslutet här i kammaren. Efter yttranden från olika utskott finns det bara två rader om det i betänkandet. Det fanns ingen avvikande mening och inga reservationer. Beslutet antogs av alla i kammaren. Jag tror att skälet till det var att det fanns en oro för att en fast åldersgräns skulle försvåra när det gäller möjligheterna att söka identiteten. Det var ju ett av de argument som framfördes. Men i de förarbeten som finns har man fått anledning att granska väldigt ordentligt. Grandmålet handlar om att en man via en Internetsajt fick tag i tre 16-åriga tjejer som han fick att komma till en svit på där han förledde dem in i pornografiska filmtagningar. frikändes den här mannen dock inte avseende de sexuella brotten, vill jag säga, men avseende barnpornografibrottet. skrev i den dom som då kom: Det viktiga med lagstiftningen är inte att skydda endast dem som ser ut att vara utan även dem som faktiskt är . Utseendet bör inte spela någon roll i sammanhanget. Jag håller med och tycker egentligen inte att de har gjort någonting som det är värt att klandra. Men man blir väldigt upprörd. Det tror jag att vi alla blir, och så har jag också lyssnat av debatten. har gjort det som vi som lagstiftare har fattat beslut om att de skulle göra. De har gått på de frågorna, och det hela har gått vidare till hovrätten och sedan till . är det fastställt. Jag tycker att detta med all önskvärd tydlighet visar att vi måste ändra lagstiftningen, som inte håller. Det är nu visat hela vägen upp. Jag är alltså den första att stryka under att lagstiftningen bör förändras. Vi bör få en snar översyn av detta. tog här upp en sak som jag berört i min utredning om sexuellt exploaterade barn i . Om jag vill göra en pornografisk film ska de som deltar i filmen vara fyllda . Dessutom kan jag inte ha ett utskänkningstillstånd om jag låter minderåriga servera sprit. Då blir jag av med mitt utskänkningstillstånd. Det är ytterst märkligt att man i det här landet kan göra en film med barn, och den kallas inte pornografisk, utan en sådan film är nu helt laglig. Tack, fru talman, för tålamodet! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 6 § Kvalitet, dokumentation och anmälningsplikt i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2004/05:SoU12 Kvalitet, dokumentation och anmälningsplikt i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), m.m. (prop. 2004/05:39). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 9 §.) 7 § Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (framst. 2004/05:RRS2). 65 (): I det här ärendet behandlas socialutskottets betänkande 2004/05:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. I betänkandet behandlas framställning 2004/05:RRS2 angående prioriteringar inom hälso- och sjukvården samt två motioner som väckts med anledning av denna. I betänkandet behandlas även 430 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Även års allmänna motionstid återfinns en motion om hälso- och sjukvården som kommer att bli behandlad i detta betänkande. Utskottet föreslår tre tillkännagivanden med anledning av framställning och de behandlade motionerna. Utskottet föreslår med anledning av framställning angående prioritering inom hälso- och sjukvården ett tillkännagivande om dels behovet av en förbättrad styrning och uppföljning av riktlinjer för prioritering inom hälso- och sjukvården, dels behovet av att utveckla återrapportering av resultat av verksamheten till . Vidare föreslås att, med bifall till en motion från om prioriteringar, ge regeringen till känna att ett genusperspektiv bör anläggas på arbetet med att förbättra styrning, uppföljning och återrapportering av riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvård. Fyra motionsyrkanden från , bedöms åtminstone delvis falla inom ramen för vad tar upp i sin framställning och omfattas därmed av förslaget om tillkännagivande. Det andra tillkännagivandet rör också prioritering inom hälso- och sjukvården. Utskottet delar bedömningen i en motion från att utgångspunkten i arbetet med prioriteringar inom hälso- och sjukvården måste vara att varje patient ska få en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Varje fall är unikt och ska bedömas utifrån den enskilde patientens behov. Prioriteringar av enskilda patienter bör därför aldrig ske efter i förväg fastställda mallar eller kriterier. Detta är en viktig utgångspunkt som regeringen bör beakta i det fortsatta arbetet med prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Det tredje tillkännagivandet gäller frågan om hur ett förmånssystem för speciallivsmedel ska utformas. Flera motionsyrkanden från , , tar upp behovet av ett väl fungerande och rättvist system. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till förmånssystem för dem som av medicinska skäl är beroende av speciallivsmedel. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 73 reservationer och 8 särskilda yrkanden. Med denna inledning överlämnar jag ärendet till debattörerna. 66 (): Ledamöter i socialutskottet och åhörare! Om det här betänkandet har vi hört en del redan, och jag tänkte berätta lite allmänt om vår sjukvårdspolitik. Även om de flesta av oss har glädjen att leva friska och med hälsan i behåll infinner sig i livet behov av en väl fungerande sjukvård. För vissa av oss gäller detta mer eller oftare än för andra. Alla är vi emellertid beroende av att vården finns där, liksom att den kännetecknas av både trygghet och kvalitet. En framgångsrik sjukvårdspolitik måste även präglas av ett hälsofrämjande synsätt. Hälso- och sjukvården utgör med detta en del av den svenska välfärdens kärna. Hur ser det då ut i ? Ja, min uppfattning är att svensk sjukvård i många stycken är imponerande. Det finns en kunnig och engagerad personal, liksom hög standard när det gäller medicin och teknik, och det utförs stordåd för människors liv och hälsa. Ändå finns det mycket kvar att göra. upplever vi att hälso- och sjukvården misslyckas i sitt trygghetsuppdrag. Trots goda förutsättningar tvingas människor vänta på operation eller behandling. Det är svårt att komma i kontakt med vården för något så enkelt som att boka tid eller konsultera en läkare. Personalen inom vården upplever därtill ofta att de har små eller obefintliga möjligheter att påverka sin arbetssituation till det bättre. De upplevda bristerna inom vården har fött en ny tids otrygghet i , en otrygghet som tar sig många olika uttryck. En del känner sig vilsna och vet inte vart de ska vända sig när de behöver vård. Hos andra växer otryggheten i rädsla att inte få hjälp vid sjukdom eller att tvingas vänta i månader eller år på en viktig operation. Politiken lever därmed inte upp till sitt ansvar. Nej, i stället kommer : Höj skatten, inför stopplagar och förbud. Det leder till sämre vård och sämre resursutnyttjande av skattemedel. För oss moderater är det en självklarhet att det inte ska slösas med våra gemensamma resurser, särskilt då pengarna går till att bota, lindra och trösta. Att finna en form för sjukvårdens finansiering som upplevs vara rättvis och rimlig är därför av yttersta vikt. Vår uppfattning är att en nationell finansiering av sjukvården skulle fungera bättre än dagens system med många och långa köer och bristande valfrihet. Fler och fler uttalar en liknande uppfattning. och är två exempel. Hur är det då med den förda politiken? Och var finns förslagen som ska förändra det som inte fungerar så bra? Finns förslagen i detta betänkande om hälso- och sjukvårdsfrågor? Finns förslagen i stopplagen, som är på väg till Lagrådet? Finns förslagen i den rapport som är på väg från regeringens tillsatta arbetsgrupp för att se över vårdens effektivitet? Gruppen leds av generaldirektör på . Enligt rapporten finns det stora möjligheter till effektiviseringar inom dagens hälso- och sjukvård. Av en beräknad nettokostnad för sjukvården på bedöms det att det finns en besparingspotential om . Detta är en försiktig uppskattning, och vi tror egentligen att det är mycket mer, säger . Vidare pekar hon på att ett av dagens problem är att de nationella målen inte är tillräckligt tydliga. Det spretar åt olika håll. En effektivare sjukvård skulle alltså kunna spara in en femtedel av nettokostnaderna. Men regeringens och stödpartiernas lösning är att införa stopplagar och höja skatter. Det finns ett annat exempel som är intressant, från . Tre forskare har där gjort en studie som pekar på att krisen i sjukvården är en förklaring till de höga kostnaderna i sjukförsäkringen. Den genomsnittliga väntetiden för ett första besök var för besvär i ryggen, axlar och knän. Kostnaden för denna onödiga väntan är 90 miljoner i produktionsbortfall. har övergått från sjukersättning till sjukbidrag av de 483 som man har undersökt. Självklart skulle skattebetalarna tjäna på en snabbare behandling, och patienterna skulle få en bättre livskvalitet, säger forskarna. En viktig del för en bättre sjukvård är att öka mångfalden av vårdgivare. är alternativen få, vilket begränsar såväl patienternas valfrihet som vårdpersonalens möjlighet att välja arbetsgivare. Många inom vården med goda idéer känner också att de har små eller obefintliga möjligheter att förverkliga dem inom dagens system. Bristen på konkurrens fungerar som en hämsko både när det gäller att utveckla vården i fråga om kvalitet och när det gäller att nå ett bättre utnyttjande av skattebetalarnas pengar. I stället för att bejaka mångfalden inom sjukvården bedriver regeringen en politik som syftar till att stoppa, hindra och förbjuda de fristående alternativen. Med regleringar och stopplagar bevaras landstingens särställning som utförare av vård. Och ändå kan vi läsa i lagrådsremissen att det i sammanhanget är viktigt att framhålla att många av de nya privata alternativa vårdgivare som verkar inom den offentligt drivna vården har bidragit med nya idéer och erfarenheter som är viktiga för hälso- och sjukvårdens utveckling. Erfarenheterna har visat att sjukvårdspersonalen i många fall bland annat fått andra möjligheter att komma med egna initiativ och påverka vårdens innehåll än vad de fått när vården drivs av landstingen. Det kan vi läsa i stopplagsförslaget. Detta ska nu stoppas inte bara vad avser sjukhus, utan risken finns att det med Vänsterns starka påtryckning även kan komma att gälla primärvården. Det är en politik som inte gynnar vare sig patienternas möjlighet till god vård eller svensk sjukvårds framtida utvecklingsmöjligheter. Att stoppa eller avskaffa stopplagar inom sjukvården har därför ett egenvärde. går tvärtemot vad andra länder gör. Vi ser i stället en utveckling där alltfler länder har tydliga patienträttigheter och rätt att välja vårdgivare, offentlig eller privat. För att underlätta för patienterna att välja skapar man möjligheter för alla att läsa på nätet hur varje sjukhus eller klinik uppnår de nationella kvalitetskraven inom vissa givna områden. Det pågår även en snabb utveckling för att medborgarna ska få ta del av redovisningar av hälso- och sjukvårdens resultat och kvalitet genom öppna . Resultaten visar att det bidrar till att utveckla kvaliteten och effektiviteten i sjukvården. Var finns då förslagen från regeringen och samarbetspartierna i dessa frågor? har ju självt lyft fram möjligheten med öppna kvalitetsregister, men sedan stöder man inte de förslag som kommer. Varje människas tillgång till en väl fungerande sjukvård borde vara en rättighet. I dagens upplever många dessvärre att de saknar valfrihet, möjlighet att påverka och rätt att ställa krav på sjukvården. Orsaken till detta är att den svenska sjukvården inte är uppbyggd med fokus på patienten. De lagar och regler som trots allt reglerar patientens rättigheter är ofta svåröverskådliga, utan verklig udd och ger inte utrymme för någon patientmakt värd namnet. Vi vill stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården genom att införa en sammanhållen patienträttighetslag. Den ska innehålla tydliga rättigheter om vård , second opinion och rätten att göra egna val. är det enda land i som inte har en sådan lag. Vår utgångspunkt är att svensk hälso- och sjukvård ska vara solidariskt finansierad via skatten, ges efter behov och vara tillgänglig för alla. Ett land med en väl fungerande sjukvård har ingen anledning att hindra sina medborgare att söka vård utomlands. Ett land med en dåligt fungerande sjukvård bör inte heller göra det, eftersom en sådan politik förvägrar medborgarna den bästa tillgängliga vården och dessutom tar bort trycket på en förbättring av den egna sjukvården. Den försöker att på europeisk nivå förhindra en utveckling mot fri rörlighet över gränserna för patienter som behöver vård. Regeringens motstånd mot att tillåta sjukvård i utlandet hänger i grunden samman med att man är oroad över vilka konsekvenser rätten att söka vård utomlands kan få. Det är mer av omtanke om sjukvårdspolitikens former än av omtanke om patientens möjligheter till vård. En fri rörlighet ökar medborgarnas valfrihet och kortar kötiden till operation och behandling. Vi vill därför införa en valfrihet som fungerar både i och i . Vården i Socialdemokraternas kännetecknas av både orättvisa och bristande jämlikhet. Att inte vara garanterad vård leder naturligtvis till otrygghet och i förlängningen till misstro mot välfärdssystemet som sådant. Att återupprätta förtroendet för svensk sjukvård är mot denna bakgrund en prioriterad uppgift för oss moderater. I valet kommer vi i den borgerliga alliansen att söka mandat hos väljarna för en klart bättre hälso- och sjukvårdspolitik än vad vi ser . Vi kommer tillsammans att visa på nya möjligheter inom detta så viktiga område. Vi kommer att stoppa stopplagen där den hör hemma, i papperskorgen. vill jag yrka bifall till vår moderata reservation 1 under punkt 1, men vi står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer. 67 vice talman (): Det här betänkandet innehåller ca 430 motionsyrkanden. Utifrån dessa och skrivelse har betänkandet resulterat i tre tillkännagivanden. Dessa tillkännagivanden står vi i bakom. De är bra. Det handlar, som vi har hört, om prioriteringar i sjukvården som, trots det riksdagsbeslut som har funnits , inte fungerar bra i praktiken. Det handlar också om att socialutskottet av regeringen begär ett väl fungerande förmånssystem för speciallivsmedel, och det är också att det kommer. Men, fru talman, man kan fundera över varför det finns så många yrkanden i betänkandet och varför dessa yrkanden inte anses kunna tillstyrkas. Som vanligt hänvisar man till utredningar och annat, men det finns också en motvilja mot de nödvändiga förändringar som behövs inom svensk sjukvård. Den motviljan finns både hos socialutskottets majoritet och hos regeringen. Noteras bör att de motionsyrkanden som finns i betänkandet kommer från samtliga riksdagspartier. Det är inte bara oppositionen som har motionerat. Vad uträttar då regeringen för att komma till rätta med de problem som finns inom svensk sjukvård? Det vi nu känner till är ett tillskott av pengar, och det kan i och för sig behövas, men annars är det riktigt stora just nu införandet av en stopplag som förbjuder att sjukhus drivs med vinst. Vi har inte fått någon proposition. Lagrådsremissen har tydligen lämnats över. Den här frågan har ju funnits med i debatten länge, och kan vi läsa i morgontidningarna att samarbetspartierna i stort sett är överens. Att sjukhus läggs ut på entreprenad det är ju detta det handlar om och inte försäljning av sjukhus och att entreprenören eventuellt skulle kunna göra en vinst genom att effektivt driva ett sjukhus är tydligen något som inte ska få förekomma. Det är fult. I har vi ett fåtal sjukhus som är så kallade privata. är ett exempel. Det tar emot patienter från och har minskat kostnader för vården av patienterna med . har lägre kostnader än likvärdiga sjukhus i regionen. , som är ett svenskt vårdföretag, driver några sjukhus i och många sjukhus i andra europeiska länder. I bygger man upp och driver sjukhus på en speciell inbjudan av som anser att de erbjuder en högklassig sjukvård till rimliga priser. I har tydligen inga bekymmer med att eventuellt kan göra en vinst på sin verksamhet, men i vill den socialdemokratiska regeringen förbjuda att verka. Detta ska ske , en tidsfrist . Hur stort blir intresset för ett företag att investera i och utveckla en verksamhet med ett sådant hot över sig? Vilket annat företag riskerar att staten bestämmer att de inte får driva sin verksamhet som tidigare? Vad är det som är så fel med att lägga ut vård på privata vårdgivare som kan leverera bra vård till ett lägre pris och ge mer valuta för skattepengarna? Det är väl ganska naturligt att ett företag måste gå med vinst för att överleva. Det är väl bara inom den offentliga sektorn som man kan bedriva verksamhet som går med förlust. Vinst behövs ju också för att man ska kunna investera i ny utrustning med mera. Tycker Socialdemokraterna, att den landstingsdrivna sjukvården med sina långa väntetider och sina ekonomiska problem är så överlägsen? I betänkandet under avsnittet om hälso- och sjukvårdens finansiering med mera anför utskottet bland annat att hälso- och sjukvården även ska ges på lika villkor och vara solidariskt finansierad. Javisst, detta slår vi fast varje gång vi har ett betänkande om hälso- och sjukvård. Alla som läser betänkandet kan konstatera att det inte finns något parti som har en annan uppfattning. Det tycker jag är bra, men det förtjänar att påpekas under debatterna, för det kommer alltid anklagelser från de övriga partierna om att vi inte vill göra så.