prot · GS09138 · 2005-06-13 00:00:00 — Att man ska ha dessa starka forskningsmiljöer och att det ska avgöras av universitetsstyrelserna följer i stort sett den ordning som också råder i andra länder, där man alltså måste göra prioriteringar inom universiteten. Vi tror att profilering av olika universitet är bra. är ett litet land, och alla universitet kan inte syssla med allting. Vi tror därför att det är ganska bra om universiteten kan få profilera sig på olika sätt. När det gäller detta med politisering och konkurrens vill jag ändå fråga: Kan jag få en precisering av hur ni har tänkt er det här supervetenskapsrådet som ska fördela resurserna mellan olika universitet? 12 () replik: Jag vill lite grann hålla mig kvar vid detta med politiseringen och att inte enskilda forskare eller forskargrupper ska få söka de här särskilda medlen. På något sätt innebär det ändå, i alla fall i min värld, att det blir de forskargrupper som håller sig väl med ledningen som kommer att få lämna in sina ansökningar. Jag tror i alla fall att det kan hämma debatten och viljan att vara lite oppositionell på våra universitet och högskolor. För mig har alltid högskolan, akademin, stått för det fria tänkandet, att våga ifrågasätta och också våga gå emot sin egen ledning och tänka utanför de mer konventionella boxarna. För min del känner jag att detta är en tydlig politisering, inte minst eftersom många av dessa styrelser och ledningar just är politiskt tillsatta. Det oroar mig. När det gäller vår modell för fördelning av fakultetsbidragen skiljer sig ju den från den gottpåsemetodik som ni har där ni delar ut lite här och lite där. har ni ju använt den också i försvarspolitiken för att kompensera regionalpolitiskt. Det tycker jag är ganska väsensfrämmande för en forskningspolitisk proposition. Till skillnad från detta vill vi bygga vår fördelningsmodell på tre kriterier. Det ena är antalet studenter vid lärosätena, det andra vad man har gjort och lyckats med i forskningshänseende tidigare och det tredje vad man har för planer och strategier för framtida forskning. Sedan kommer man att bli tilldelad medel utifrån den här bedömningen. Exakt hur detta ska konstrueras är inte färdigt , men det är en betydligt bättre modell och en tryggare modell för de enskilda lärosätena också för de små lärosätena och högskolorna, om de nischar sig på ett enda område att kunna få medel för forskning. 13 () replik: Jag vill först i ministerns frånvaro ta upp de gliringar som har framfört om att inte är här. har ändå vid ett flertal tillfällen diskuterat dessa forskningsfrågor, och han har ansvar för tre utskott. I det här fallet har vi gjort fördelningen att vi inom utskottet tar den här debatten. Det är en fullt medveten prioritering. Sedan gällde det politiseringen. Det är klart; vore vi ett annat samhälle än det vi är skulle jag kunna förstå kritiken om att politikerna kan styra forskarna så att bara de som håller med ledningen får anslag. Men detta är ju inte läget i ! Jag tror att ni har väldigt svårt att påvisa att existensen av en minoritet av allmänrepresentanter i exempelvis forskarråden på något sätt har inneburit att dessa forskarråds verksamhet eller anslag har styrts till några speciella områden eller att vi i det här landet har forskare som är tystare än i andra länder. Så är faktiskt inte fallet. Dessutom tillkommer att ni säger er vilja stärka forskningen med att ge mer fasta anslag. Jag kan bara konstatera att ni ställer upp en modell där två tredjedelar, om vi ska gå på direktargumenten, av fakultetsmedlen ska fördelas i konkurrens. Jag frågar mig återigen: Vilka ska fördela det här? Är det vetenskapsmän som ska sättas upp i ett nytt forskningsråd, eller är det politiker? vet jag att tyvärr inte kan svara på de här frågorna. Men det kanske nästa borgerliga talare kan, som jag gissar är . 14 () replik: Vi är nog överens, , om att har en bra forskning. Vi har också en samsyn om att det gäller att utveckla denna framöver. Men läget är inte så rosenrött som du säger. Det finns mörka moln för framtiden. Jag läste en artikel i . Det var 45 yngre forskare som hade varit på en konferens om framtida ledare inom universitet och högskolor och frågade sig: Vem vill vara rektor 2020 på ett lärosäte i ? Det pågår en nedmontering av högskole- och universitetssystemet, påstår de. urholkas kontinuerligt de medel som vi tilldelas för att nå målen. Gränsen för det rimliga är passerad. Så håller de på en hel artikel. Den senaste forskningspropositionen innehåller några positiva signaler men är långt ifrån tillfredsställande, konstaterar de. Och så kräver de: Ge mer långsiktiga anslag till forskning för att göra institutionernas framtid ekonomiskt mer förutsägbar! Det är just det alliansmotionen egentligen går ut på. Jag vill alltså uppmana dig att se lite på hur människor upplever detta ute på lärosätena. Sedan vill jag också ta upp detta med politiseringen. Jag förstår att det är viktigt att ha samband med det omgivande samhället, men när de personer som sitter i högskolestyrelserna till så dominerande del är socialdemokrater måste man ju fundera över vad detta egentligen är för system. Jag har tittat på hur högskolestyrelserna utses i våra grannländer. Inte någonstans i , eller är det regeringen som sitter och utser högskolestyrelser och rektorer. Varför ska vi ha ett sådant system i ? 15 () replik: Svaret är att vi tycker att det fungerar bra. Det är dock riktigt att det fungerar bra i våra grannländer också. Vi ska inte säga att det här systemet är totalt överlägset alla andra, men det fungerar fullt tillfredsställande. Återigen, : Här säger man att resurserna urholkas. Men är det då inte vår plikt att gå till fakta? Jag har här framför mig en tabell över antalet anställda vid universiteten. Det har ökat från 40 000 till bortåt 55 000 . Antalet professorer, , har i det närmaste fördubblats, från 1 900 till ungefär 3 700. Detta är ändå tecken på att begreppet urholkning i det här fallet är ganska löst i köttet. Ska jag tro på det måste du nog föra fram konkreta siffror. Det räcker inte med hur folk känner det; man måste faktiskt ha fakta bakom innan man vidtar förändringar. Låt mig återvända till den fråga som tyvärr representant inte fick tillfälle att svara på, nämligen detta med superforskningsråd eller supervetenskapsråd. Ni säger här att fakultetsmedlen ska fördelas i konkurrens. Det är någonting fullständigt nytt. Vi ger fakultetsmedlen som fasta resurser för att de ska ge en långsiktig trygghet. säger ni, om jag fattar det rätt, att när det gäller merparten av medlen ska det bli konkurrens mellan universiteten, baserat på precis samma kriterier som när man söker projektpengar vad man har gjort, alltså cv, och vad man planerar att göra. Min fråga till är: Vilka ska avgöra detta? Är det politikerna som ska pröva detta, eller är det något slags nytt forskningsråd? 16 () replik: Det här är inte ett färdigt förslag; det är en princip. Och den har vi inte hittat på själva. Det är , företrädare för samtliga rektorer vid samtliga lärosäten i , som har gjort det här principupplägget. I första hand ska det gälla tillkommande medel, men det här är en bra princip för framtiden som bör utvecklas. Jag tror att det måste ske en fördelning där vetenskapssamhället har det avgörande inflytandet, men det får vi återkomma till. Jag tycker att detta är ett bra sätt att fördela de medel som vi har. Jag tror också att de mindre lärosätena har minst lika goda möjligheter i en sådan konkurrens som de stora. Det ser jag som väldigt positivt i sammanhanget. 17 () replik: Huruvida ett förslag är bra eller dåligt beror inte på vilka som har lagt fram det utan det beror på förslaget i sig för det första. För det andra tänker ni uppenbarligen, , välja principen att också fakulteterna ska konkurrensutsättas. Det tror jag är ett oerhört viktigt besked till landets universitet. Det finns alltså i praktiken inte längre några fasta medel. Får jag fråga: Ska det vara vetenskapsmännen själva som ska göra denna prioritering? Får jag fråga en annan sak: Kommer en sådan omprövning att göras , eller ? Det är ju en fullständigt ny princip. Den utraderar ju begreppet fasta forskningsresurser i det här fallet. Min fråga till är enkelt uttryckt: Är det en årlig omprövning i konkurrens som ska ske eller är det vartannat eller ? 18 () replik: Det här får vi naturligtvis diskutera vidare. Det är inte färdigt på den punkten. Men jag vill understryka att detta har diskuterats, och i första hand gäller det tillkommande resurser enligt det förslag som har lagt fram. På det sättet stimulerar man ju konkurrensen mellan lärosätena och stimulerar dem som verkligen kan utveckla excellenta forskningsmiljöer. Jag tror att det är ett bra förslag. 19 (): Det har varit en intressant debatt, tycker jag, och det är en proposition som väldigt många har väntat på. Jag är också väldigt glad att kunna säga att trots att det tog lite tid känner jag mig ganska nöjd med resultatet. I det här arbetet, som har varit gemensamt för , och , har det för oss från varit viktigt att propositionen haft ett genomgående och tydligt tillväxtperspektiv. Vi ser satsningar på forskning och utveckling som viktiga förutsättningar för ökad tillväxt, både på kort och på lång sikt. Tillväxt genererar fler jobb och tryggar välfärden. Vi betraktar inte satsningar på FoU eller utbildning som i första hand kostnader utan som nödvändiga investeringar för framtiden i likhet med de investeringar som görs för att skapa en fungerande infrastruktur. I vårt arbete med propositionen har det varit viktigt för oss i att vi uppnår bra balanser mellan fasta och rörliga forskningsresurser. Det vill jag hävda att vi har gjort. Det är också viktigt att vi har fått en bra balans mellan forskning som man kan säga har mer grundläggande karaktär och den forskning som är mer behovsmotiverad och av mer tillämpad karaktär. Vi har också funderat mycket på hur man ska kunna få en bra balans mellan det som vi alla står för, bredd och mångfald, och nödvändigheten av fokusering och prioritering i det läge vi nu befinner oss. Jag tycker att vi har lyckats med det. Dessutom har vårt arbete med att ta fram den här propositionen varit inriktat på att skapa goda förutsättningar för starka och jag skulle också vilja säga hungriga forskningsmiljöer så att de får möjlighet att utvecklas inom områden där de har möjlighet att nå excellens. Förslaget innebär också att forskarskolor av god kvalitet kan etableras och sist, men inte minst, skulle jag vilja säga att möjligheten ges att inrätta fler karriärtjänster för att bland annat trygga det framtida behovet av lärare och forskare på lärosätena. Pensionsavgångarna är ju som vi alla vet stora . Jag skulle vilja nämna, eftersom vi har haft ett tydligt tillväxtperspektiv i arbetet, att för oss är det viktigt att nu har fått en höjning av sina anslag med sammanlagt fördelade . Det är faktiskt en ökning med . I den resursförstärkningen ingår bland annat satsningar på starka forskningsmiljöer, forskning inom teknikvetenskap, pengar till industriforskningsinstituten och ytterligare samarbetsprogram med näringslivet. Jag kan också nämna att även har fått ökade anslag att fördela till teknikforskningen. Det är mer av grundforskningskaraktär. Det är viktigt och glädjande, tycker vi, att industriforskningsinstituten får den här förstärkningen som de så väl behöver. Men vi är medvetna om att den förstärkningen egentligen skulle ha behövts för att omorganisationen av instituten ska kunna slutföras. Det är vår ambition inom att återkomma till det i budgetförhandlingarna . När det gäller samarbetsprogrammen, som är oerhört viktiga för bland annat den regionala utvecklingen, har förutom de höjda anslagen fått i uppdrag att initiera diskussioner med näringslivet, högskolorna och utveckla fler program. Helt nytt i den här propositionen är också anslaget till FoU som gäller små och medelstora företag. Det är visserligen, det måste jag erkänna, en blygsam satsning i det totala på , men vi hoppas att regeringen och tillsammans med Vänstern redan i höstens budgetarbete kan arbeta fram en modell, gärna i likhet med den norska, som ger små och medelstora företag som satsar på FoU i samarbete med ett universitet, en högskola eller ett forskningsinstitut ekonomiska incitament genom att man sänker arbetsgivaravgifterna. Universitetens och högskolornas roll i innovationssystemet och i kommersialiseringen av forskningsresultaten stärks också kraftigt i propositionen. Högskolorna får i uppdrag att upprätta handlingsplaner för kommersialisering och för tekniköverföring. Högskolornas holdingbolag får också ett kapitaltillskott på och en förhandlare kommer att utses för att föreslå en effektivare struktur av holdingbolagen. Vi väntar också på att utredaren ska slutföra sitt uppdrag som gäller avskaffandet av lärarundantaget och vad det skulle kunna innebära. En utredning har också tillsatts som ska se över fördelningen av anslagen till grundutbildningen. Det är den utredning som tittar närmare på anslagen till grundutbildningen som har fått tilläggsdirektiv som gäller även forskningsanslag. Det tycker vi är bra. Där kan jag faktiskt dela åsikten i den borgerliga alliansens gemensamma motion. På något sätt bör också forskningsanslagen sättas i relation till grundutbildningsuppdraget. Där finns någonting att göra. Det finns en tendens att vi fördelar anslagen mer av tradition än efter prestation. Det är bra att vi kommer någonstans med det. Förutom teknikvetenskapen är medicin ett viktigt område för hållbar utveckling, som vi har slagit fast i propositionen. Inom ett antal områden inom medicinen skulle jag vilja säga att svenska forskare är mycket, mycket framgångsrika. Jag vill bara nämna några exempel: den banbrytande forskning som vår senaste Nobelpristagare bedrivit och som resulterat i bland annat blodtrycksmedlet Seloken och astmamedicinen Bricanyl. tillförs alltså den medicinska forskningen ytterligare , ett hyggligt tillskott till de ca som redan finns i potten. Det motsvarar faktiskt per invånare som staten satsar på medicinsk forskning. Det låter som en väldigt stor summa pengar, men då måste man också beakta att ohälsan kostar samhället och att hälsoekonomiska undersökningar visar att de resurser som vi satsar på medicinsk forskning ger mångdubbelt tillbaka till samhällsekonomin. Inte minst läkemedelsindustrin har genererat stora exportinkomster. Jag behöver bara nämna magsårsmedlet Losec som blev en sådan storsäljare över hela världen. Men, skulle jag vilja säga, det lönar sig inte bara ekonomiskt att satsa på medicinsk forskning. I sin förlängning leder det också till bättre folkhälsa och högre livskvalitet, och det är det viktigaste. Sedan har vi också i , tillsammans med andra rika länder, ett stort ansvar för att intensifiera arbetet med att hitta botemedel mot de stora och globala sjukdomarna. Hiv, aids, malaria och tuberkulos orsakar miljontals dödsfall och leder till ett enormt lidande. Men finns det också vällevnadssjukdomar som beror på ändrade kostvanor. De ökar både i västvärlden och i utvecklingsländerna. Resistenta bakterier gör också att fler drabbas av sjukdomar som vi trodde att vi hade bot för. Nya sjukdomar, som sars, dyker upp till synes helt överraskande. går jag över till hållbar utveckling. är snart min talartid ute, men jag är säker på att , som kommer efter mig, kommer att ta upp lite grann vikten av att vi satsar på det som prioriterat område. Där ligger kanske några av de största utmaningarna vi har. Det gäller energiforskningen och klimatforskningen. De är de stora utmaningarna. För att uppnå miljökvalitetsmålen som konkretiserar miljöpolitiken krävs forskningsbaserad kunskap inom många olika områden. Den bör också vara en stark drivkraft för teknikutvecklingen. Jag ska avsluta med att säga att jag tycker att det är märkligt att återigen talar om de 2 miljarderna mer. När vi var till sade han samma sak. Det är en grov förvanskning. Precis som tog upp ligger 1,1 miljard, merparten av pengarna, och 2010. Det är in på nästa forskningspolitiska proposition. Det är bara om man utgår från att inte några nya medel kommer att tillföras som det går att nå det resultatet. Det är en förvanskning. Det är samma sak som när man pratar om sysselsättningsgraden i jämförda med EU:s . Sedan säger man att det egentligen inte är så mycket på grund av så stor sjukfrånvaro och så vidare. Då är svensk sysselsättningsgrad inte högre än EU-genomsnittet. Det är också en grov förvanskning. Det gäller bara om man antar att ingen i övriga EU-länder någonsin är sjuk, har semester eller är frånvarande av andra skäl. Det är bara då man kan få det resultatet. När det gäller pengarna, finansieringen, står det inte ett dugg här. Vi vet att den övergripande effekten av de borgerliga förslagen när det gäller finanserna är väl känd. Den innebär att stora resurser omfördelas från de sämst ställda till de bästa ställda. Det gör man genom att sänka ersättningarna, sänka de generella bidragen och nedmontera välfärden. 20 () replik: Eftersom apostroferade mig ska jag ge en kort kommentar. Vi har en högre ambitionsnivå i den borgerliga alliansen när det gäller pengarna. I likhet med Socialdemokraterna, propositionen ligger merparten av satsningen i slutet av den period vi räknar med. Vi kan alla erkänna att det är en svaghet hos regeringen, hos er och hos oss att vi inte kan få fram pengarna tidigare. Men, de facto, för den femårsperiod vi räknar på ligger vi 2 miljarder över vad regeringen föreslår . För den period som finns i den formella budgeten ligger vi 1 miljard över. Vi skulle gärna ha legat mer över, men icke desto mindre lägger vi på mer resurser. Vi höjer , precis som sade själv, fakultetsanslagen med ca . Det är kanske för lite, men det är en markerad satsning som vi tror behövs. När det gäller fakultetsanslagen och den fria forskningen har jag varit ute på flera debatter med . Hon har talat om behoven av att höja fakultetsanslagen. Den höjning vi gör jämfört med den gör är alltså dubbelt så stor. Även om man bara räknar de fyra åren är vår höjning dubbelt så stor. Jag tycker inte att lever upp till sitt löfte om att öka de fasta forskningsresurserna. 21 () replik: Jag vet inte hur allt är. Det är inte dubbelt så stort. Jag tycker att det är korrekt att tala om de 900 miljonerna. Det är det vi ska göra. Vi ska inte tala om de 2 miljarderna. Det är en omöjlighet att göra den jämförelsen. Vi talar om 900 miljoner. Det är alltså 380 miljoner mer än de 520 som ligger i det gemensamma förslaget i propositionen. Det är riktigt. Om det hade funnits medel till mer hade jag gärna kunnat tänka mig att använda dem för att ytterligare förstärka fakultetsanslagen. Det står jag för. fanns det 2,3 miljarder drygt att fördela. har inte kommit i den besvärliga situationen att han har behövt redovisa hur han ska finansiera de 900 miljonerna . Det måste han göra i det alternativa budgetförslag som jag antar att den borgerliga alliansen kommer att lägga fram då. Ni har alltså inte berättat det. Precis som jag har sagt tidigare kan man se när man tittar på era budgetförslag att det är fråga om stora neddragningar på för oss viktiga områden som rör den generella välfärden. Det är stora skattesänkningar och en och annan punktinsats som kan vara positiv, som till fakultetsanslagen. 22 () replik: Jag kanske ska påminna om att regeringens proposition heller inte på något sätt är knuten till en budget. Vi vet ingenting om regeringens budget . Den proposition vi nu talar om, ungefär som om vi skulle fatta en massa viktiga beslut, innehåller två beslut. Det är ett förslag om hur forskarskolor ska inrättas eller inte inrättas, och det är ett förslag om att avyttra aktier i ett bolag. Allt det vi diskuterar nu är bara en beskrivning av vad regeringen tänker göra. Hur er budget ser ut och hur era vanligen ganska besvärliga budgetförhandlingar kommer att gå till återstår att se. Ni är inte på något sätt konkreta när det gäller propositionens förhållande till budgeten. 23 () replik: Jag tror inte att behöver oroa sig för det. Propositionen spänner över . De har vi definitivt kontroll över. Sedan kommer, som bekant, ett val. Jag är starkt övertygad om att vi kommer att klara även det valet. Det är säkert inga problem med anslagen vare sig 2007 eller 2008. Jag skulle vilja fråga följande. Ni gör så stor affär av att det verkar finnas en stor skillnad i åsikter när det gäller forskningspolitiken. Av de 14 punkter som ni nu har lagt fram som förslag till riksdagsbeslut kan jag egentligen hitta bara två som på något avgörande sätt skiljer sig från propositionsförslaget. Det är förslaget om inrättandet av ett nationellt och behovet av ett nytt system för pris- och löneuppräkning. Jag kan tänka mig att man skulle titta på detta. När man läser er motion får man intrycket att just lärosätena skulle exkluderas och positivt särbehandlas. De konsekvenserna för andra sektorer måste verkligen utredas. Det kanske kan svara på. 24 (): Forskning bidrar till utveckling och förnyelse, stärker samhällsutvecklingen och ökar kunskaperna och förståelsen. Forskningen bidrar också till ett kritiskt ifrågasättande, som är otroligt viktigt i ett demokratiskt samhälle med yttrandefrihet. Forskningen leder till nya kunskaper och upptäckter som är användbara i olika utmaningar i samhället. Det behövs ökad kunskap för att lösa globala problem inom till exempel hälsa, fattigdom och miljöförstöring. Det är viktigt att staten här tar ett ansvar för att garantera finansieringen av en långsiktig grundforskning och därmed också garantera forskningens frihet. Det behövs behovsmotiverad forskning, grundforskning såväl som tillämpad forskning. Grunden för den här propositionen, som har förhandlats fram gemensamt mellan , regeringen och , har varit att stärka svensk forskning på viktiga områden och bevara en fri och nyfikenhetsstyrd forskning. För att få en bra effekt av tilldelade pengar krävs att man klarar att prioritera och koncentrera resurser. Det har vi lyckats med på ett bra sätt. Det är tre viktiga områden för framtiden och för människors bättre liv som lyfts fram här och prioriteras. De handlar om medicin, om teknik och om hållbar utveckling. Propositionen innehåller också viktiga strategiska satsningar, som resurser till att ge stöd till starka forskar- och innovationsmiljöer. Men det är viktigt att det inte bara ges resurser till de redan etablerade miljöerna som redan har vuxit sig starka utan också till dem som är lite nyare och på gång att bli starka och framgångsrika. För att säkra den framtida tillgången till forskare satsar man på forskarutbildning och postdoktorala tjänster. Många av dessa strategiska grundprinciper verkar vi vara ganska överens om med de borgerliga partierna, efter vad man kan läsa i deras motion. Det är inte de avgrundsskillnader som de borgerliga partierna försöker ge sken av. Vi kan där läsa om olika utgångspunkter för en forskningspolitik som jag tror att både jag och de flesta andra skulle kunna ställa upp på. Det avgörande är att det råder en balans i medlen, som går dels till de forskningsfinansierade råden, dels direkt till lärosätena. Därför sker också en förstärkning direkt till lärosätena med 520 miljoner, som inte, likt de borgerligas förslag, ska utsättas för konkurrens. Universiteten och högskolorna har en central roll i kunskapsuppbyggnad och forskning. Alla de tre prioriterade områdena är viktiga framtidsområden. Medicinforskning behövs för att bevara och stärka ställning som forskningsnation men självklart också för att hitta nya resultat som bidrar till ett bättre liv för alla, med en bättre folkhälsa och färre sjukdomar. Det finns både satsningar på traditionell medicin och fokus på folkhälsa i ett samhällsperspektiv. Det finns i propositionen en särskild prioritering av forskning om barns hälsa. Barns hälsa är viktig ur ett folkhälsoperspektiv. Nästan två miljoner av invånare är . Om man tittar på världens befolkning är en tredjedel under .