prot · GT0913 · 2005-10-12 00:00:00 — På det fjärde trappsteget finns samma grupp, men människorna i den gruppen får ett ströjobb då och då. Det sociala företaget förmår också människor att förflytta sig uppåt i trappan av egen kraft. Vad menar vi då med sociala företag? Det är företag som först och främst har som mål att underlätta etablering på arbetsmarknaden och därmed integrera grupper som står utanför. Det handlar om företag som producerar varor och tjänster med samma kvalitet som andra företag men som anpassar arbetsförhållandena till medarbetarnas behov och förutsättningar lite mer än andra företag. Men produktionen av varor och tjänster styrs av efterfrågan som i vilket annat företag som helst. Finns det inte behov av de varor och tjänster som det sociala företaget producerar blir det ingen tillväxt, och då överlever inte heller företaget. Vilka är då vinsterna med socialt företagande? Till vilken samhällsnytta är de? För individen handlar det om möjlighet till ett arbete som motsvarar individens förutsättningar, det vill säga av sin egen förmåga, och med inflytande och delaktighet i arbetet och den egna utvecklingen och om ökad livskvalitet och bättre hälsa för den enskilde och familjen, både på grund av minskat eller upphört missbruk, minskat medicinberoende med mera men framför allt beroende på att dagen får struktur, att man blir socialt delaktig i samhället och upplever att man behövs. För samhället betyder det att fler deltar aktivt i produktion av varor och tjänster och därmed fler som betalar skatt och färre som är beroende av bidrag. Det innebär en ökad integration på arbetsmarknaden och därmed ökad tillväxt. Med socioekonomiska bokslut bevisas också samhällsvinsten, den som vi verbalt har beskrivit . I det sociala företaget finns en dold lönsamhet. Det är nödvändigt att sätta siffror på de humanitära vinsterna för att kunna påvisa de stora ekonomiska samhällsvinsterna. När den kunskapen finns skapas förutsättningar för nödvändiga förändringar i regelverk och attityder. Nödvändigt är också otraditionella lösningar och ökad samverkan på alla nivåer, en ökad samverkan mellan olika politikområden och mellan myndigheter som , och Ams. Vid toppmötet i erkändes det sociala företagandet. EU:s statschefer uttalade sig då för att man skulle satsa på den sociala ekonomin för att skapa nya arbetstillfällen för människor som står utanför arbetsmarknaden. I detta sammanhang är det sociala företagandet en nyckelaktör, det vill säga företag som i första hand har människors deltagande i arbetsliv och utbildning som affärsidé. Jag utgår ifrån att regeringen i sin nationella handlingsplan för genomförandet av Lissabonstrategin lyfter fram det sociala företagandet som en viktig aktör för att skapa nya arbetstillfällen och integrera nya grupper på arbetsmarknaden och därmed generera tillväxt. 235 (): Alla vi människor har drömmar, men vi drömmer om olika saker. Somliga drömmer om att resa runt i världen, andra drömmer om yrken som kock, tv-reporter eller flygkapten. Men så finns det också de som drömmer om att starta ett eget företag och att få vara entreprenör. Varför startar man ett företag? Drivkrafterna är många. Men en del säger: Jag vill vara min egen. Jag vill inte att någon annan bestämmer över mig. Det handlar om frihet. Och detta är bara tre exempel som jag har stött på. I kunde man läsa: I bästa kommun sliter man skosulor. Reportaget handlar om kommun som ligger i och som har blivit utsedd till landets bästa kommun för företagare. Bakom utmärkelsen ligger affärs- och kreditupplysningsföretaget tillsammans med företagarna. En företagare, , som är vd för säger i : hade vi fått nog av att jobba i en stor organisation. Vi sade upp oss och intecknade hus och hem, och tog borgenslån. Inte ens familjen visste att jag och mina kolleger satsade allt. Då undrar man: Vad är drivkraften, och hur vågar de starta företag när det , , här i , i medier och inte minst via lyfts fram att det är svårt att starta företag, att det är svårt att driva företag och att det är svårt att starta företag i glesbygd? För mig känns det här som att de allra flesta medborgare och småföretagare runtom i landet har en annan bild av vad som är verkligheten. Annars skulle ju inte 42 605 nya företag ha skapats . Det är 5 000 fler företag än . Även bland unga människor kan vi se att intresset för att starta företag ökar. Varför ökar då intresset för att starta företag det kan man också fundera över när den politiska retoriken från borgarnas sida handlar om svartmålning av företagandet? Handlar det helt enkelt om att de olika satsningar som vi socialdemokrater gjort har ökat intresset för att starta företag? Med årets budget vill vi stärka näringslivets förmåga till innovation. som land behöver stärka kunskapsbasen för innovationer så att vi på det sättet får ett mer innovativt och konkurrenskraftigt näringsliv. Ett nytt stöd på införs för att stödja forskning och utveckling i de små och medelstora företagen. Detta är en viktig satsning utifrån att många småföretag inte har egna ekonomiska förutsättningar att bedriva forskning. Så sent som träffade jag en småföretagare inom livsmedelsbranschen som vittnade om att de inom sitt företag inte hade ekonomiska förutsättningar för att satsa pengar på forskning. På nämnda sätt förbättrar vi förutsättningarna för små och medelstora företag att utvecklas och att växa. De villkor som samhället sätter upp ska uppmuntra och ge incitament för företagande. Regeringen kommer att genomföra satsningar som alla syftar till att skapa fler och växande företag. Arbetsgivaravgiften för ensamföretagare som anställer en medarbetare sänks. Temporärt reduceras arbetsgivaravgiften till . fullföljs reformeringen och förenklingen av de så kallade 3:12-reglerna. När reformen är helt genomförd kommer skatten att ha sänkts med totalt . En satsning på exportrådgivare i varje län har inletts. Detta kommer att fullföljas . Det betyder oerhört mycket för småföretagen att kunna få hjälp och råd om hur man kan komma ut på exportmarknaden. Arvs- och gåvoskatterna slopade vi för att underlätta ägarskiften i företagen. Den nationella satsningen för att öka intresset för entreprenörskap bland ungdomar fortsätter vi också med. Årets statsbudget innebär också att vi stärker det svenska näringslivets globala konkurrenskraft. har ett starkt utgångsläge för att möta globaliseringens utmaningar. En av näringslivets viktigaste uppgifter är att medverka till att förmåga som produktionsland bibehålls och stärks. Därför satsas åren 20062010 för att tillsammans med industrin genomföra strategiska satsningar i syfte att stärka position inom några nyckelbranscher. Det handlar om fordonsindustrin, skogs- och träindustrin, metallurgi, IT och telekom, bioteknik samt läkemedelsindustrin. Högeralliansen ser inte den stora potentialen i att stat, fack och näringsliv tillsammans kommer överens om forskning och utveckling i de sex strategiska branscher som tillsammans bidrar med av det svenska näringslivets satsningar. Vi socialdemokrater för en bred och långsiktig näringslivspolitik förankrad i en arbetsmarknadspolitik som ger trygghet i förändring. Detta är en förutsättning för att svensk konkurrenskraft fortsatt ska vara världsledande. 236 () replik: Vi har här hört regeringssidans företrädare tala väl om alla satsningar på företagande. Men sanningen är att Socialdemokraterna haft makten och att antalet företagare i har minskat med 12 000. Vi har alltså 12 000 färre företagare än vi hade när Socialdemokraterna tog tillbaka makten . Jag vill fråga min meddebattör: du nöjd med detta? Är det de borgerligas fel att det är så få människor i jämfört med hur det är i andra länder som funderar på att själva starta företag, eller är det så att man skulle kunna göra någonting åt regeringens politik på det här området? Är det de borgerligas fel att det bara är av de svenskar som är i arbete som arbetar i ett nystartat företag medan den andelen i är ? I nyföretagandets är andelen . Är du nöjd? 237 () replik: Vi är aldrig nöjda när företag försvinner. När vi talar om att företag försvinner och talen jämförs med hur det förhåller sig ska man komma ihåg vad det är för typ av företag som har försvunnit, något som är att beklaga. Många av de här företagen är företag ute i glesbygd och på landsbygden. Det handlar om små butiker och om jordbruk som försvinner. Det är att beklaga i ett nationellt perspektiv utifrån att hela ska leva. Men frågan är om vi kan stå emot den omvandling i samhället som pågår. Vi gör satsningar för att fler företag ska startas. Det visar sig också att det som går är fler företag som nystartas. När det gäller siffran för perioden 20032004 är det faktiskt 5 000 eller fler nya företag jämfört med . 238 () replik: parti har haft makten . Det har blivit 12 000 färre företagare. säger hon: Ge oss bara lite mer tid! Men ni har ju haft makten . Jag instämmer i beskrivning inledningsvis av vad det är för saker som driver människor att våga starta företag. Det ska vi bejaka. Därför är det också viktigt att vi ger människor i olika branscher möjlighet att starta företag, alltså att de vågar starta eget och tro på sina idéer. Men sanningen är att inom till exempel vård- och omsorgssektorn, inom barnomsorgen och så vidare är Socialdemokraterna den främsta stoppklossen för detta. Jag skulle välkomna ett omtänkande, att man vågade bejaka nyföretagande också i nämnda sektorer. Tyvärr ser vi ingenting av det hos Socialdemokraterna. 239 () replik: startas runtom i landet företag inom vård, skola och omsorg. Vi vill dock fortsatt ha offentligt finansierad vård, skola och omsorg. Det tycker vi är viktigt. Men det är bra att tycker att företagande är bra, att vi ska bejaka de olika branscherna och att vi på det sättet tillsammans kanske kan gå ut och tala positivt om att starta företag och skapa goda förebilder. 240 () replik: berör i sitt anförande en del av de satsningar som finns med i regeringens jobbpaket. Gemensamt där är att alla satsningarna är tillfälliga insatser. Man skriver att sänkningar av löneskatterna för soloföretagare bör avse , uppemot från anställningens början. Det här är nyspråk för kortsiktighet. Min fråga till är: Varför denna kortsiktighet? Borde inte företagande i gynnas genom långsiktiga spelregler? Vilken soloföretagare vågar anställa om inte ens regelverket som man ska anställa på gäller ? 241 () replik: Det handlar om att vi har fått signaler om att det finns många ensamföretagare, eller soloföretagare, som går och funderar över att anställa en person till men som inte är riktigt säkra på om de har ekonomisk bärkraft i sitt företag. Ett sätt att vara med och stödja dem så att fler vågar anställa är att tillfälligt göra en reducering av arbetsgivaravgiften. Det är också viktigt att komma ihåg vad arbetsgivaravgiften egentligen handlar om det är ett löneutrymme som avstås. 242 () replik: Jag tror att signalen säkert är rätt, men jag tror att signalen skulle bli ännu tydligare om det var en mer strukturell åtgärd, att man gynnade nyanställning generellt i företag, framför allt riktat till småföretag. Det är precis ett sådant förslag som har presenterat. Vi tror att det kommer att ge en väldigt mycket större effekt. Företagen får en långsiktig spelregel, och sänkningen av arbetsgivaravgiften kommer att gälla . 243 () replik: Det är viktigt med långsiktiga spelregler, men i det här fallet ger vi ju tydliga spelregler: Det gäller . Det är också en viktig signal utifrån att vi vill ha fler människor som ska komma i arbete. Det är det den här satsningen handlar om. I grund och botten handlar allting om en prioritering, hur vi ska använda de skattemedel och pengar som vi får in till staten. I det här fallet tycker vi att företagen ska ha så lika spelregler som möjligt. 244 () replik: säger att svensk konkurrenskraft bibehålls och stärks. Jag delar den uppfattningen. Det måste man naturligtvis sträva efter. Svensk betongindustri är etablerad i de små kommunerna i landet och är alltså mycket viktiga arbetsgivare i de trakterna. De kommer att drabbas av en 30-procentig höjning av skatten på stenmaterial, naturgrus. har skatten höjts . Det här innebär att det är lönsamt att importera betongvaror från de baltiska staterna och . Hur stämmer det överens med målsättningen att konkurrenskraften ska bibehållas och stärkas? 245 () replik: Betongindustrin står för mycket av sysselsättningen, inte minst i glesbygd, precis som nämnde. Det uppstår alltid konkurrensproblem om andra länder inte tar ut samma skatter som vi gör i . Men för den skull kan inte vi i avstå från de pålagor som vi kan använda utifrån att vi tycker att det är viktigt att man också återställer i jorden det man tagit. Detta är också en miljöfråga. Den som tar någonting ur jordskorpan ska vara med och betala tillbaka. 246 () replik: Jag delar ambitionen i miljösträvandena. Forskning pågår om att kunna använda krossmaterial i betongen, men är man inte framme utan behöver kanske till. Det hade kanske varit lämpligt att vänta med införandet. är risken uppenbar att svensk betongindustri kommer att slås ut. Det stämmer knappast överens med den ambition som du talar om. 247 () replik: Jag tror att det är lite överdrivet att säga att svensk betongindustri kommer att slås ut. Som jag har uppfattat det på de möten som jag har haft med svensk betongindustri finns det signaler om att det generellt går ganska bra för betongindustrin. Jag är inte så orolig för dess framtid. 248 (): Jag skulle vilja säga någonting om en viktig del av svenskt näringsliv, nämligen det statliga företagandet. Det är några som har varit inne på det tidigare, men jag tycker att det behöver förtydligas något. Jag tror att det var som antydde att staten har av företagen på den svenska arbetsmarknaden, och det stämmer nog ganska bra. Staten har stora företag när det gäller till exempel skogsinnehav, malm- och mineralframställning och energiproduktion. Det här tycker jag är ett väldigt stort värde för samhället och för medborgarna. Jag ska ge några siffror. Vi kan läsa i den senaste skrivelsen om de statliga företagen att nettoomsättningen i de företag som staten äger eller är majoritetsägare i ligger . De totala tillgångarna i de statliga företagen är . Det äger vi alltså gemensamt, vi som är svenska medborgare. Resultatet uppgick till , varav 17 miljarder inbetalades till statskassan i form av utdelning. Det var tidigare inne på. Det är alltså ett mycket stort bidrag till statliga inkomster. Sedan ska vi också komma ihåg att de statliga företagen ger väldigt många människor arbete, närmare 200 000 personer har jobb. Då ska vi komma ihåg att den statliga företagsverksamheten är spridd över hela landet, inte bara i , och utan även i andra delar av , i glesbebyggda delar av också. Jag nämner några företag som jag tycker är viktiga att nämna. verksamhet till exempel innebär mångmiljardinvesteringar i , som var inne på tidigare. Vi har som kommer att investera närmare 40 miljarder . Generellt sett kan man säga att staten är en mycket duglig företagsägare. Det är några som försöker påstå motsatsen. Men det är faktiskt inte trovärdigt. Staten går före när det gäller att driva företag. Man är ett föredöme, man är föregångare i svenskt näringsliv. Vi vill ha kvar de statliga företagen i samhällets ägo. Det är till nytta för välfärd och tillväxt i det här landet. Men vad vill den borgerliga alliansen med de statliga företagen? Ja, förut har de motionerat om att man ska sälja av alla de statliga företagen. Men har man dragit åt sig öronen lite grann. vet man att svenska folket vill ha ett ord med i laget. Därför är man försiktig med att tala om vilka företag man vill sälja. Men dock i budgetpropositionen vill man sälja statliga företag för 50 miljarder. Det är inga småpengar, och därtill behövs det stora företagsförsäljningar. Jag ska erinra om att försökte de borgerliga partierna, som då satt i regeringsställning, att sälja företag. Man hade en lista på, om jag inte minns fel, drygt 30 företag som man skulle sälja ut. Man vill inte ha statligt företagande av ideologiska skäl framför allt. Staten ska inte vara företagsägare. Man är inte lämplig att sköta affärsverksamhet, man är inte tillräckligt kompetent. Det ska ställas i relief till att statens företag går väldigt bra. De företag som de borgerliga partierna har velat sälja men vars försäljning man nu tonar ned är , , . hörde jag en intervju med , talesman, när han blev intervjuad i Ekot. Han sade ungefär så här: Jag kan mycket väl tänka mig att sälja gruvor och även till utländska företrädare. Att nu hävdar att någon utförsäljningslista inte finns är inte särskilt trovärdigt. Hur skulle det bli om man skulle sälja ? Vinsterna från vårt fina energiföretag skulle bokstavligen rinna ut ur landet. Många investeringar som nu planerar skulle inte komma till stånd. Dessutom måste vi väl ändå tycka att det är bra att vi som företagsägare i stor utsträckning kan styra över hur verksamheten ska gå till. Senast på bolagsstämman i fick en ny bolagsordning och nya direktiv om att man skulle delta i energiomställningsarbetet. Det var tydligt och klart en instruktion från ägaren. Jag skulle vilja se hur många privata företag som skulle göra motsvarande. Det är viktigt att närvarande företrädare för de borgerliga partierna svarar. Jag riktar mig till dem som finns i kammaren, och kanske framför allt till som har nära inpå knutarna. Vad är det för någonting som man ska sälja? Vad är det som finns med på försäljningslistan? Svenska folket har rätt att veta vilka företag som man tänker sälja ut. 249 () replik: K G Abramsson var närvarande i kammaren när vi hade en replikväxling jag och , och då svarade jag honom. Jag kan inte ta svaret igen. Vi i alliansen har diskuterat fem företag: , , , och Vin & Sprit. När jag lyssnar på K G Abramsson förstår jag att småföretagare blir bekymrade. Uppenbarligen tycker K G Abramsson att staten är skickligaste företagare. Om man fullföljer tanken att staten är den främsta spjutspetsen i svenskt näringsliv kanske K G Abramsson kommer till den slutsatsen att det inte ska finnas något annat än statliga företag. Ska småföretagen också vara statliga? Jag har lite svårt att se resonemangen. Det gäller inte minst mot bakgrund av att man i den statsbudget som uppenbarligen K G Abramsson står bakom talar om att man ska sälja ut företag. Vilka statliga företag har Socialdemokraterna tänkt sälja? 250 () replik: Den lista som talar om ser annorlunda ut än den lista man förmodligen hade klar . Det är tack vare att svenska folket tycker att det ser väldigt illa ut att man ska förskingra den gemensamma egendomen och de gemensamma tillgångarna. Man börjar försiktigt med de företag man kan placera på marknaden. Det är klart att det är svårare att placera , och . Det skulle kosta enormt mycket pengar. Vi är pragmatiska i fråga om att äga och driva företag. Vi kan sälja företag, och vi kan mycket väl tänka oss att köpa företag. berättade tidigare om de insatser vi gör för de små företagen. Vi tror på att vi ska skapa väldigt mycket av tillväxt i de små företagen. Därför vill vi värna dem och absolut inte förstatliga småföretagen. Det vore väldigt dumt, . 251 () replik: Attityden finns där gentemot småföretagen. Vi har fått höra att den enda skickliga företagaren i är staten. Jag frågar igen: Vilka statliga företag har Socialdemokraterna tänkt sälja? Det är viktigt att inte vara dogmatisk. Det är viktigt att inte förskingra det företagsinnehav som skattebetalarna äger. Det har gjorts lyckade utförsäljningar till svenska folket. var ett typexempel. var väl ett mindre lyckat exempel. Men det var olika regeringar. Det finns problem med det statliga företagandet. De dubbla rollerna är ett typiskt exempel. Det är väl av den anledningen som regeringen också säger att det måste finnas motiv för det statliga ägandet. Problemet när man redovisar sina skrivelser är att motiven aldrig anges. Har statliga företag någon annan roll än att vara en kassako? 252 () replik: Det är viktiga uppgifter att skapa jobb och inkomster, som mycket riktigt har påpekat här. Vad gäller listan på företag som vi vill sälja finns den inte . Däremot finns det ett belopp i statsbudgeten på 15 miljarder. Alliansen vill sälja företag för 35 miljarder mer, det vill säga 50 miljarder. Då måste man komma upp i någon betydenhet för att det ska fungera. är för övrigt ägt av svenska staten. Det har vi köpt tillbaka. Det tror jag att svenska folket uppskattar. 253 () replik: Jag vill egentligen fråga samma sak som frågade om. Socialdemokraterna föreslår i sitt budgetförslag att man ska sälja ut statliga företag för 15 miljarder, säger nu K G Abramsson. Jag är lite osäker på om den siffran riktigt stämmer enligt budgeten. Jag vill ställa samma fråga. Vi redovisar inom alliansen vilka företag vi är beredda att sälja ut. Det är , , Vin & Sprit, Nordea och . Det är ett renlighetskrav att K G Abramsson också redovisar, eftersom ni har lagt fram budgeten, vilka företag ni vill sälja ut. Sedan vill jag klart fastslå för K G Abramsson att när det gäller och är de inte ens i våra tankar. 254 () replik: Jag kan inte svara på annat sätt än jag svarade här. Såvitt jag vet har vi inte satt ihop någon lista. Om jag nu inte minns fel, men det ska förlåtas mig om jag minns fel, har vi 15 miljarder för att finansiera statsbudgeten som är på ungefär 800 miljarder. Vi är pragmatiska i vår syn på företagande. Jag sade tidigare att vi kan vara beredda att sälja företag, vi kan köpa företag och vi kan omstrukturera och sälja delar av dem. Som förmodligen kammarens ledamöter vet finns det en försäljningsfullmakt till exempel när det gäller Sonera. Det kan vara ett företag som skulle ytterligare kunna avvecklas. Jag känner mig tillfreds med beskedet från att och inte finns på försäljningslistan. Jag hoppas att man står vid ord. 255 () replik: Har inte väljarna rätt att få veta vilka företag ni tänker sälja? Det är väl inte så att ni tänker sälja och ? 256 () replik: Jag tror att jag törs ge ett väldigt klart besked. Det blir ingen försäljning av . Det blir ingen försäljning av . Det blir inte någon försäljning av . Vi har ett antal bra företag som vi gärna vill ha kvar och som hjälper oss att finansiera välfärd i . De ska vi vara rädda om. Det hoppas jag att vi skulle kunna komma överens om. 257 () replik: Som har framkommit i de tidigare replikskiftena finns de exempel som K G Abramsson lyfte fram, och , inte på någon gemensam försäljningslista. Jag kan förtydliga att de aldrig har funnits på en försäljningslista som har haft. Det är väl en händelse som ser ut som en tanke att nu när vi har en gemensam försäljningslista finns inte och med. Jag tycker ändå att K G Abramsson lite blir svaret skyldig när han säger att det inte finns någon försäljningslista för de 15 miljarder som finns redovisat i regeringens budget. Finns det ingen lista och ingen avsikt att sälja är det ett budgethål. K G Abramsson sade att det finns 15 miljarder för att finansiera statens budget. Tänker ni inte sälja? Då har ni i så fall inte en budget som går ihop. 258 () replik: Jag kan inte garantera att det inte finns någon sådan lista. Jag ska ärligt säga som det är. Jag har inte sett någon sådan lista. Däremot är det alldeles riktigt att en del av statens utgifter ska finansieras med försäljning av företag. Om tittar tillbaka på statsbudgeterna sedan 19941995 ska han se att det i stort sett har tagits upp en post angående statliga företagsförsäljningar. Det finns ett antal företag som vi delvis har gett försäljningsfullmakt för. Sonera skulle räcka väldigt långt och mycket långt utöver de 15 miljarder som finns i statsbudgeten. Vi har också Nordea till exempel, och det finns även andra företag. Jag tror inte att ska vara orolig för att den här inkomsten inte kan komma att hamna i statens kassa är slut. 259 () replik: Det är intressant att två av de företag som finns med på alliansens lista nu plötsligt också finns med på K G Abramssons lista.