prot · GS0962 · 2005-01-21 00:00:00 — Och med tanke på den utveckling som sker är det ganska naturligt att utnyttja de möjligheter som samordning och teknik ger. Vi har inte på något sätt en lätt uppgift framför oss, vilket är viktigt att komma ihåg. Vi måste fortsätta att ge polisen bra verktyg, och flera olika saker utreds . Vi måste ta vårt ansvar och fortsätta att satsa på polisen i den utsträckning som vi gjort. Det kommer vi också att göra. 73 (): Uppgiften är svår, och vi måste alla ta vårt ansvar. Om detta är vi helt eniga, . Hur många poliser finns det i ? Hur många poliser finns det i praktiken, i verkligheten? Jag har tagit upp denna fråga tidigare med justitieministern utan att få svar. Jag gör ett nytt försök eftersom det är viktigt att fastslå hur beräkningarna av antalet poliser görs. Det är viktigt att vi har en gemensam grund för dessa beräkningar eftersom de utgör underlag för politiska bedömningar och satsningar. Vi vet att många poliser tyvärr är sjukskrivna, som så många andra i samhället . Det är inte det jag i första hand tänker på, utan på de pensioneringar på deltid, oftast halvtid, som sker av poliser från och med . Om man är pensionerad på halvtid tjänstgör man av arbetstiden. Det är fundamentalt. Frågan är om de i statistiken räknas som heltidstjänstgörande. beviljades 315 poliser denna typ av deltidspension. var siffran 320. Beräkningarna för är ännu inte klara. Antalet poliser som kan komma i åtnjutande av pension ökar kraftigt . Om man ser på siffrorna är det inte fråga om några försumbara tal utan det rör sig om hundratals heltidstjänster . Vilken hänsyn har justitieministern och regeringen tagit till dessa fakta vid bedömningen av prioriteringen i statsbudgeten och bedömningen av anslag till polisverksamheten? Jag vore tacksam om jag kunde få ett svar på just denna fråga , . Det är tredje gången jag ställer den i kammaren. 74 Justitieminister (): Nej, det räknas inte som heltidstjänstgöring. Jag vill passa på att säga att när vi har sådana här debatter ska väl försöka svara på några frågor. Jag har frågat om man är beredd att satsa på dessa saker. Man frågar vilka åtgärder vi ska vidta, jag berättar det och ställer konkreta frågor. Jag har frågat två gånger men inte fått något svar. Om dessa debatter ska vara meningsfulla kan man väl ändå försöka svara på frågorna. Det blir så mycket lättare då. Debatterna och diskussionerna blir dessutom mycket intressantare. Det kanske också är en fråga om respekt att åtminstone försöka svara, eller också säga att man inte vill svara. Jag har försökt svara på frågorna. Jag ser fram emot fortsatta diskussioner och debatter i dessa ämnen. Vi kommer att fortsätta med de största satsningarna någonsin i . ser vi fler poliser och en höjd uppklaringsprocent. Jag vill också understryka att det hela inte på något sätt är klart, utan mycket arbete återstår. Många problem kommer säkert att dyka upp när vi gör den satsning som vi nu gör. Det handlar om lagstiftning, om resurser, om att vidta de åtgärder som behövs för att ligga i takt med utvecklingen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:255 om samhällets övervakning och medborgarnas integritet 75 Justitieminister (): har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera såväl den enskildes säkerhet som integritet. Frågan ställs mot bakgrund av det förslag till rambeslut om lagring av teleuppgifter som förhandlas, frågan om registrering av DNA och användningen av övervakningskameror. När det gäller rambeslutet om bevarande av vissa trafikuppgifter vill jag framhålla att det handlar om uppgifter som genereras vid kommunikation hos de operatörer som tillhandahåller tjänsten. Uppgifterna sparas i viss omfattning i den utsträckning som behövs för operatörens egna ändamål, till exempel för fakturering. Rambeslutet handlar om att uppgifterna ska bevaras på ett sådant sätt att även de brottsbekämpande myndigheterna får en möjlighet att nå uppgifterna. Jag håller inte med om att det är jämförbart med telefonavlyssning. Att avlyssna innehållet i en telefonkonversation är mer ingripande än att ta del av uppgifter om vilka telefoner som använts och när. Frågan om eventuella ändringar av möjligheterna till registrering av DNA har utretts och bereds inom . Obligatorisk registrering av samtliga invånares DNA är däremot inte aktuellt. Övervakningskameror används främst som hjälpmedel för att förhindra brott och minska risken för olyckor. Till skillnad från vad som gäller i många andra länder regleras övervakningen i en särskild lag och huvudregeln är att det krävs tillstånd från för att bedriva övervakning på plats dit allmänheten har tillträde. utövar också tillsyn över sådan kameraövervakning. Syftet med den reglering som finns är att skapa ett tillfredsställande skydd mot integritetsintrång. Alla de frågor som tar upp rör skyddet för den enskildes personliga integritet i förhållande till det allmännas krav på en effektiv brottsbekämpning. När man överväger möjligheten att införa regler om nya tvångsmedel och övervakningsmetoder är syftet att förbättra möjligheterna att förebygga och bekämpa brott. I varje enskilt lagstiftningsärende sker en avvägning mellan å ena sidan samhällets intresse av ökad trygghet och av att bekämpa brott och å andra sidan intresset av skydd för den enskildes integritet. Det är min uppfattning att vi behöver ge polisen nya verktyg som gör att de kan hålla jämna steg med brottsutvecklingen i samhället. I grunden handlar det om att göra brottsbekämpningen modern och ändamålsenlig. Genom att utveckla polisens arbetsmetoder ökar inte minst våra möjligheter att bekämpa grov, organiserad och inte sällan gränsöverskridande brottslighet. Det finns emellertid anledning att göra en samlad analys av situationen. Regeringen har bland annat mot bakgrund av den tekniska utvecklingen tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté, , som har fått i uppdrag att kartlägga och analysera lagstiftningen som rör den personliga integriteten och överväga om det vid sidan av befintlig lagstiftning behövs generellt tillämpliga bestämmelser till skydd för den personliga integriteten. När det gäller intresset av effektivitet i brottsbekämpningen ska kommittén särskilt analysera förhållandet mellan å ena sidan den totala verkan av befintliga tvångsmedel och övervakningsmetoder och å andra sidan skyddet för den personliga integriteten. Kommittén, som har ett omfattande uppdrag, ska slutredovisa sitt arbete . 76 (): Jag får tacka justitieministern för svaret på min interpellation även om jag tycker att det är ganska tunt. Vi kan knappast vänta ända till 2007 för att få i gång en ordentlig diskussion om hur vi ska hantera sådana här frågor. De rör nämligen oss som individer och hur vi ska kunna skydda vårt privata liv och vår privata sfär. Under de i introducerades ett nytt högteknologiskt övervakningssystem vars like man aldrig hade skådat. Det fanns övervakningskameror på gator och torg med mikrofoner som avlyssnade förbipasserande människors konversation. Samtalen tolkades av en programvara med förmåga att förstå det som sagts. På motsvarande sätt analyserades kamerabilderna av en programvara på jakt efter något som var avvikande. Allt detta samkördes med resultaten från automatiskt läst e-post, automatisk analys av människors ringande och en hel del annat. Så beskriver IT-strategen övervakningen under under rubriken storebror avlyssnar . Det fanns säkert starka skäl till att garantera säkerheten för idrottsmän, besökare och grekerna själva under i . Attentat och terrorism fick under inga omständigheter sabotera spelen. Men när kommer vi att ha samma system här i , i eller i ? Tekniken finns ju ändå, och det blir billigare än att patrullera med poliser. Dessa argument använder vi när vi motiverar övervakningskameror i trafiken, på tunnelbanan, i offentliga byggnader, i taxi och så vidare. Bara här i tror jag att vi har över 3 000 kameror , och fler blir det. Det finns alltid ett skäl till att använda tekniken för att rationalisera polisens verksamhet. Brottsligheten ökar, och staten har svårt att öka resurserna till brottsbekämpning i samma takt. Då tar man till tekniken, som oftast blir billigare än människan. Men tekniken måste begränsas till att bli ett hjälpmedel i mycket speciella fall. Den får aldrig ersätta polisen. Kameror, bandspelare och datorer är bra på att samla in uppgifter om människor. Men de har ingen förmåga att ta hänsyn eller vara omdömesgilla. De kan användas av illvilliga personer i syften som inte var meningen från början. Vissa operatörer utomlands har redan ägnat sig åt missbruk genom att närgånget studera kvinnor. Andra har ägnat sig åt att specialstudera hur till exempel invandrare rör sig. Om vi ska tillåta oss att använda tekniken måste vi ha en lagstiftning som skyddar oss. Jag vill vara säker på att mitt hem, mina tankar och mitt liv förblir mina egna och fortsättningsvis kan ingå i den sfär som vi kallar den privata. Vi måste diskutera hur vi ska skydda oss mot tekniken. Vi måste enligt min uppfattning införa en lagstiftning parallellt med att vi inför ny teknik i sådana här sammanhang. Vi kan alltså inte vänta ända , som justitieministern har antytt i sitt svar på interpellationen. 77 Justitieminister (): Jag vet inte exakt hur det fungerade i . Jag vet bara om man hade haft bättre möjligheter att övervaka vad som hände i kanske fler människors liv hade kunnat räddas och faktiskt också i . Där var det också en person som dog. har alldeles rätt. Det finns alltid en gräns. Det är svårt att säga exakt var den gränsen går. Det vore bra om man hade 300 000 kameror sett ur ren brottsbekämpningssynpunkt. Men det samhället vill vi inte ha. Jag håller helt med här. Det gäller att ha en avvägning. Med den tekniska utvecklingen som sker måste också brottsbekämpningen hänga med. Det gäller inte bara kameraövervakning. Det handlar bland annat om att man kommunicerar på ett helt annat sätt än tidigare via mobiltelefoner. kommer det också att uppstå frågor, utan att jag på något sätt är beredd att ta ställning till det . Vi måste vara medvetna om att det kommer att uppstå frågor om hur man ska kunna se vad personer skriver i e-mejl och så vidare. Det gäller att vi följer med i utvecklingen. Det är inte så att vi ska vänta , utan det är saker som vi nu arbetar med. Det gäller bland annat DNA-register och att man ska kunna spåra mobiltelefoner. I det arbetet gäller det förstås att hitta avvägningar. Man måste se till att det kanske bara är för de grövsta brotten och bara i vissa situationer som det får användas. Det är inte på något sätt så att man ska avstanna diskussionerna fram . Den avvägningen ska finnas med i varje enskild lagstiftningsåtgärd som är till för att ge ett bra verktyg till polis och åklagare. Men vi ska också komma ihåg att den personliga integriteten inte bara handlar om personer som kanske utsätts eller misstänks för brott eller om missbruk förekommer. Jag håller helt med om att man aldrig kan garantera och ha ett hundraprocentigt skydd mot missbruk. Man kan begränsa det, men man kan aldrig vara hundraprocentigt säker. Vi ska också komma ihåg att det kan minska brottsligheten. Det största angreppet och ingreppet mot den personliga integriteten är en person som utsätts för ett allvarligt våldsbrott. Det ska också finnas med när man i diskussionen talar om den personliga integriteten. 78 (): Jag är inte emot att vi använder den nya tekniken. Det hoppas jag att justitieministern förstår. Men jag är så oerhört mån om att vi ska bevara och kunna känna att vi är trygga i vår integritet i detta sammanhang. Vi ska inte hamna i en situation där plötsligt samhället och samhällets kameror tar över vår privata sfär. Det är väldigt lätt att en sådan sak skulle kunna hända. Det finns alltid ett motiv till att använda tekniken. Vi måste alltid bekämpa brottslighet. Det finns tusen olika skäl till att införa övervakning. Det är rätt få personer som kanske står upp för att diskutera begränsningarna utifrån en integritetssynvinkel. Det är väl vi här i och regeringen som har uppdraget att se till att personer skyddas i de här sammanhangen. Jag finns med i . Justitieministern var där och föreslog en ny lagstiftning angående registrering av mobiltelefontrafiken. Det var nu rätt länge sedan. Justitieministern driver tydligen den frågan i EU. Jag kan se fördelarna med det. Men man måste också se vad som kan hända i en förlängning. I förlängningen diskuterar man också att all Internettrafik ska lagras i EU:s datorer. Då blir det så att var och när jag har ringt, och när och hur jag har surfat på Internet kan tjänstemän någonstans i följa i princip i detalj. De har alltså möjlighet att följa en sak som jag tycker är min enskilda egna angelägenhet och som människor kanske inte har med att göra, så länge jag naturligtvis inte är en brottsling. Argumenten är oftast: Men jag gör ju inget som jag behöver skämmas för. Alla dessa system är ju till för att jaga brottslingar. Det stämmer nog i många fall. Men problemet är hur vi ska kunna garantera att inte uppgifterna används på ett sätt som jag inte vill. Det är rätt ofta man läser i kvällspressen om när någon känd person har blivit inlagd på sjukhus. Plötsligt finns det uppgifter ur sjukhusjournalen som valsar runt i kvällspressen, trots att vi har en rätt sträng sekretess kring sjukhusjournaler. Det är ett bevis på hur lätt det är hänt att det kommer ut uppgifter från de olika systemen. Vi måste ha en lagstiftning som skyddar oss i dessa fall. inför man biltullar i . Vi kommer att registreras varje gång vi använder bilen för att ta oss till arbetet eller till dagis i innerstaden. På de stora vägarna runtom i landet är redan hastighetskameror vanligare än polisbilar. Vi blir registrerade, och information kommer att lagras i en centraldator någonstans i . Man har sagt att den eventuellt kommer att finnas i . Dessa register kan naturligtvis samköras med andra register, och mitt personliga resmönster kan kartläggas. Allt görs för att jaga brottslingar, men på köpet kan mina resor blir allmän egendom. Det är jag naturligtvis inte intresserad av som person. 79 Justitieminister (): Det ska inte vara så att man ska kunna kartlägga någons resvanor i största allmänhet. Men det kan alltid missbrukas. Det kan också alltid göras bättre eller sämre. Vid varje sak som införs måste man vara väldigt noga. Man måste slå fast att det inte får användas i annat syfte än ett visst ändamål. Det går inte att garantera att personer inte är brottsliga. Men det går att göra på ett sätt så att riskerna minimeras ordentligt, och det måste vi göra. Det är precis som sägs här och som jag också sade. Det kommer att uppstå framtida frågor om förbättringar. Det kan vara saker som vi nu inte alls vill. Vi vet inte hur den diskussionen kommer att vara. Men det får inte bli så att vi avstår från saker som vi anser har en bra avvägning och är ett bra verktyg för att till exempel stoppa allvarlig brottslighet som vid kartläggning av mobiltelefoner. Vi har från svensk sida kunnat konstatera att det i vissa fall varit direkt avgörande för att kunna få fast personer som till exempel har begått mord. Vi får inte avstå från de sakerna bara för att det senare kan komma en diskussion som blir besvärlig eller där vi vet hur vi ska ta ställning. Vi måste ta varje enskild sak. Sedan får vi göra avvägningen. Det är viktigt att ha ett samlat grepp och göra ett ordentligt och omfattande arbete för att få den överblicken. Det är tanken bakom . 80 (): Man kan bara fundera över, : Vad hade hänt om dagens teknik hade funnits eller i ? Jag tror inte att vi är på väg dit. Men man kan i sin fantasi fundera över hur det kan bli om en statsmakt av den karaktären får tillgång till all den information som lagras i alla våra olika system. Man kan också tänka sig en framtid där vi opererar in ett litet chip i pannan när vi föds. Sedan kan storebror hålla reda på oss och se till att vi håller oss på den rätta vägen. Det är skrämmande vyer , men det är ju tekniskt möjligt. Jag läste i tidningen att man i ett sammanhang i opererade in någonting eller satte på någonting på handen så att man skulle slippa betala sitt inträde och sina drinkar på ett diskotek. Sedan kunde diskoteket fakturera det här enkelt och bra. Det var en början till någon form av datachip som satt under huden och som sedan kunde hålla reda på medborgaren. Jag tycker, , att vi inte kan vänta till 2007 på nya idéer för hur vi ska skydda oss mot detta. Jag förstår att vi i varje enskilt fall tar ställning till hur man ska skydda sig mot de här sakerna när ny teknik kommer, men vi måste ha en allmän diskussion och en allmän debatt både på det politiska planet och i samhället kring de här problemen. Det är inte alltid så att tekniken i alla fall är det bästa sättet att lösa de här problemen. Vi kanske skulle fundera på om vi inte behöver fler poliser och lite annat. Vi har ju diskuterat det tidigare i en interpellationsdebatt. 81 Justitieminister (): Handlar det bara om fler poliser så har vi det vi ska ha. Men det är inte så enkelt. Ska det vara en ordentlig genomgång måste den nog ta . Det finns inget självändamål i att det ska ta , men ska det vara ett ordentligt arbete är det viktigt att man också har möjlighet att göra en djupare analys. Jag tycker att frågeställningen är intressant. Man skulle kunna diskutera den betydligt längre vid något annat tillfälle. Vad hade hänt om de här möjligheterna hade funnits till exempel i ? Det hade definitivt inte varit bra om hade haft de här möjligheterna. Men tänk om den demokratiska regeringen och staten hade haft de här möjligheterna att stoppa från att begå bland annat flera mord och andra brott. Det är faktiskt värt att begrunda vad som hade hänt om den demokratiska staten hade kunnat stoppa med hjälp av till exempel telefonavlyssning eller kartläggning av annan verksamhet. Då hade det kunnat bli en helt annan historisk utveckling. Vi får ta den diskussionen i ett annat sammanhang. Jag tackar för den här interpellationen. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2004/05:275 om skärpta åtgärder mot rattfylleri 82 Justitieminister (): har frågat mig om jag avser att vidta skärpta åtgärder mot rattfylleri. Rattfylleriet utgör en av de största riskfaktorerna i trafiken och är ett av de största hindren för att uppnå den av antagna nollvisionen. Samhället måste därför bekämpa trafiknykterhetsbrott mycket kraftfullt och på olika fronter. En viktig del i detta är naturligtvis att minska alkoholkonsumtionen generellt i landet. Det pågår ett omfattande arbete för att bekämpa trafiknykterhetsbrott. Polisen avsätter stora resurser för arbetet mot trafiknykterhetsbrotten. En av polisens mer betydelsefulla uppgifter på området har samband med kontrollverksamheten. Antalet alkoholutandningsprov ökar stadigt år och togs 1 382 931 sådana prov. Polisen samverkar också med en rad myndigheter på trafikområdet, till exempel , , kriminalvården, landsting och länsstyrelser. Jag vill här också påminna om regeringens satsningar på polisen. Regeringen har ökat polisens anslag med nästan . Regeringen har budgetproposition aviserat att satsningen på polisen kommer att fortsätta 20052007 med ca . Regeringen har genom dessa satsningar skapat bättre förutsättningar för polisen att fullgöra sina uppgifter. har en rad åtgärder vidtagits för att bekämpa rattfylleriet. Promillegränserna har sänkts, straffskalor har skärpts och det har införts en nollgräns för narkotika i trafiken. har nya bestämmelser trätt i kraft i polislagen som gör det möjligt för polisen att tillfälligt omhänderta egendom i syfte att förhindra trafiknykterhetsbrott. Det huvudsakliga syftet med bestämmelsen är att ge polisen ett uttryckligt lagstöd för att omhänderta fordonsnycklar. Försöksverksamheten med alkolås omfattar hela landet och utvidgas till såväl flera körkortsbehörigheter som yrkesmässig trafik. tillsatte regeringen en utredning (2004:135) med uppdrag att utreda möjligheterna att införa krav på alkolås i alla nya bilar i . Regeringen har också tillsatt en utredning (2003:12) med uppgift att utvärdera det reformer på rattfylleriområdet samt överväga behovet av ytterligare reformer. Uppdraget ska slutredovisas . Avslutningsvis vill jag säga att mycket har gjorts och görs på området och att jag självklart är beredd att agera om behov av ytterligare åtgärder uppstår. 83 (): Jag vill tacka för det här svaret även om jag tycker att de flesta frågorna förblir obesvarade. Det här är en diskussion om vad samhället kan göra för att stävja rattfylleriet och för att komma till rätta med detta ganska stora problem. Jag tycker dock att det finns skäl att ofta och tydligt nämna att detta ytterst handlar om ett eget personligt ansvar. Det handlar om företags ansvar att anlita åkerier som tar de här problemen på allvar. Det handlar om åkeriernas ansvar att anställa personer som kan hantera alkohol och bilkörning. Till syvende och sist handlar det om allas vårt ansvar att tacka nej till alkohol när vi vet att vi ska sätta oss bakom ratten, även om vi skulle bli bjudna på den av ett färjerederi. Det handlar om ett personligt ansvar och ett ansvar för våra medmänniskor. Jag har ställt sex ganska konkreta frågor till justitieministern om vad han tänker göra åt rattfylleriet. Svaret på interpellationen slutar: Avslutningsvis vill jag säga att mycket har gjorts och görs på området och att jag självklart är beredd att agera om behov av ytterligare åtgärder uppstår. Enligt beräkningar kör 15 000 människor på våra vägar i med för mycket alkohol i kroppen. dör 150 människor till följd av trafikincidenter på grund av att förare har druckit alkohol. skadas 1 000 människor på svenska vägar allvarligt på grund av att vissa bilförare har druckit alkohol. Min fråga till justitieministern blir naturligtvis: Hur skulle ett sådant behov se ut? Vad ska hända ytterligare för att det ska komma förslag från regeringen på det här området? Den första av de sex frågorna handlar om polisen. Hur tänker justitieministern agera för att polisens arbete mot rattfylleri ska bli effektivare? Den andra frågan handlar om tullen. Hur ska man utnyttja den samhälleliga resurs som finns vid våra gränser och konstaterar att människor kör i in med alkohol i kroppen? Är justitieministern beredd att se till så att vi kan utnyttja tullens kapacitet för att hindra rattfylleri? Det handlar dessutom om ett tekniskt förslag som vi har kallat alkobommar. Det är ett lite fånigt ord, men det handlar om att göra det tekniskt omöjligt att köra in i om man har alkohol i kroppen. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att se till att de som döms för rattfylleri får en adekvat behandling för sitt missbruk? Det är ganska meningslöst att låsa in en människa eller sätta henne i ett behandlingsprogram som inte alls tar sikte på grundproblemet, att man har ett konstigt förhållande till alkohol. Är justitieministern beredd att komma med något förslag eller några tankar kring problemet med eftersupning, det vill säga att man har druckit alkohol eller påstår sig ha druckit alkohol efter att en olycka har skett för att därmed komma undan ett straff? Vad ska man göra för att läkare ska ta sitt ansvar för att se till att körkort återkallas för människor som har ett dokumenterat alkoholproblem på allvar? Det här är sex ganska konkreta frågor som jag åtminstone skulle vilja ha en liten fundering kring. 84 Justitieminister (): Vi ska se om jag har möjlighet att svara på de här frågorna. Det gällde polisens arbete och hur de ska bli mer effektiva utöver att de har fått ökade resurser och därigenom får en större möjlighet. Utöver förslaget om omhändertagande av nycklar som har trätt i kraft finns det också ett förslag som vi arbetar med om att trafikfarliga bilar med låga värden i större utsträckning ska kunna förklaras förverkade. Det ska ske oavsett vem bilen tillhör. Det tror jag är en väldigt viktig sak när det gäller polisens arbete.