prot · GT0932 · 2005-11-17 00:00:00 — Ska detta kunna ske är det viktigt att i samråd med berörda myndigheter får och tar uppdrag att utarbeta konkreta förslag till hur ekosystemansatsen ska tillämpas i de olika berörda sektorerna. Här är det viktigt att det finns ett brett engagemang där olika intressegrupper kan påverka och ta ansvar. Men framför allt är det av vikt att man kommer i gång med arbetet och att det skapas förutsättningar för detta arbete. För att ta ett exempel, ser jag det som självklart, och hoppas att även andra gör det, att både och är med och har synpunkter när och lägger upp sin strategi inför förhandlingar om uttag av olika resurser från havsresursen. Det är kanske inte så självklart för alla, men för mig och är det ganska självklart. Jag skulle vilja fråga : Hur är då samarbetet mellan och i fråga om strategin i EU-förhandlingarna inför uttaget av havsfiskeresursen? När man talar om havsmiljön kan man inte undvika att tala om , även om man, som jag gör, kommer från där vi har näringsidkare som varit med och åderlåtit resurser på olika sätt. är ett unikt hav. Att har låg vattengenomströmning, att det består av bräckt vatten och att det inte har något naturligt oljeläckage från havsbotten innebär att ett hav med motsvarande förhållanden inte finns någon annanstans i vår värld. Detta unika förhållande innebär att få, om något, hav i världen är så känsligt som . Det sköra ekosystemet har gjort att har drabbats mycket hårt av utsläpp från industrier, VA-system, vägtrafik, jordbruk, sjöfart. Stora delar av bottenytan är ju som ni vet död. Det behövs långsiktiga miljömål och strategier för att nå målen och för att kunna hantera miljöproblemen i innanhavet. Kanske behöver vi våga pröva mer aktiva insatser för att se om det går att hitta nya metoder och ny teknik för renovering av . Frågan om fördelning av kostnader för sanering av måste uppmärksammas. har ett historiskt ansvar för tillstånd, enligt principen att förorenare betalar. Sammanlagt kommer det att behövas stora ekonomiska resurser för att genomföra saneringen. Dessa kostnader måste fördelas mellan och EU. Som jag sagt innan, det svenska ansvaret är stort. anser att regeringen bör lyfta upp frågan på EU-nivå med och verka för att EU avsätter medel för sanering samt att EU-medel och investeringar i jordbruks- och trafiksektorn bidrar till att förbättra, alltså inte som försämra, miljö. Därmed yrkar jag bifall till reservationerna 7 och 22, men står givetvis även bakom övriga vänsterpartireservationer i betänkandet. 6 () replik: Jag vill fråga om är nöjt med att det bara blir en skrivelse och inte konkreta förslag i en proposition. 7 () replik: I är vi aldrig helt och fullt nöjda. Vår ambition har varit att vi skulle kunna genomföra en proposition på detta område, men i det arbete vi har haft tillsammans har det blivit denna produkt som vi nu har behandlat. Frågan är om man ska föregå med en proposition innan vi har fått EU:s strategi. Vi har möjlighet att komma vidare med en kanske bättre och mycket tajtare produkt när vi har sett vad har blivit. 8 () replik: Det inger förhoppningar. Vi får väl avvakta och se. Men min följdfråga blir: Kan garantera att saneringskapacitet och efterbehandlingskapacitet vad gäller oljeolyckor i vårt land verkligen blir förstärkta i den civilproposition som ska komma? 9 () replik: Jag kan inte garantera det. Jag hoppas att det ska bli så, men jag kan inte lämna några garantier. Vi har ingen egen majoritet. 10 (): Som jag ser det finns det två absolut grundläggande problem som gör att vi har det läge vi har på havsmiljöområdet . Det ena är det som flera talare har varit inne på tidigare här, att det som finns under ytan ser vi inte. Vi ser problemen först när sälar flyter i land döda eller när badstränder och hamnar förvandlas till något slags soppa av blommande alger. Det är ett grundläggande problem att vi inte ser det som finns under ytan. Det andra grundläggande problemet för havsmiljön är att havet är allas och ingens. Vi vet ju hur det är med sådant som är allas och ingens, att alla vill dra nytta av det men ingen vill ta ansvar. Det här är definitivt de två stora problem som har grundlagt det förhållande vi har på havsmiljöområdet . Finns det då någon ljusning i det här? Ja, när det gäller att inte se vad som finns under ytan har vi en kunskapsnivå som gör att vi inte kan hävda att det som finns under ytan inte finns, utan kunskapsnivån gör att vi känner till vad som finns även under ytan. Vi är också i ett läge där miljöproblemen i haven börjar ge ekonomiska konsekvenser, vilket gör att det kanske inte är ingens ansvar att ta ansvar för det här. Till exempel kunde vi se ekonomiska konsekvenser drabba turistnäringen på och . Det här gör, tror jag, att vi har ett annat diskussionsläge när det gäller att ta ansvar för havets resurser. Vad är det då som behöver göras för att komma till rätta med havsmiljöproblemen? Först och främst krävs det politisk handlingskraft. Som har sagts är det ju en besvikelse att det är en skrivelse och inte skarpa förslag som levereras. Det är också så, när det gäller politisk handlingskraft, att det för del självklart är viktigast att fylla PSSA-klassningen med vettigt innehåll. Här gäller det till exempel att ställa krav på fartygskonstruktioner, besättningar och så vidare. Vi har från sida även föreslagit en Östersjöregering som ytterligare skulle manifestera den politiska handlingskraften. För att den politiska handlingskraften ska ge effekt krävs det självklart att den har en förankring lokalt och regionalt, och också en förankring bland dem som lever av och vid havet. Det här är fundamenta för att nå framåt. Den tredje viktiga grejen som behövs för att förbättra havsmiljön är självklart internationell samverkan. Det hänger mycket tydligt ihop med den lokala förankringen på så sätt att har vi inte en internationell samverkan ser kanske de som agerar och arbetar lokalt att det här ger så liten verkan att det inte har någon betydelse vad vi gör. De här två sakerna hänger mycket intimt samman, det lokala och det internationella. När det gäller ytterligare detaljer i det här är det självklart så att jag står bakom samtliga reservationer som har lagt fram. Jag yrkar dock bara bifall till nr 1. 11 (): Vi debatterar ett av de svåraste politikområdena, tycker jag. Det är ett väldigt brett område. Det handlar om allt från trafikpolitik till jordbrukspolitik, kemikaliefrågor, sjösäkerhetsfrågor och fiskeripolitik. Det är ett område som vi har debatterat mycket, åtminstone . kanske de här frågorna i alltför hög grad var ignorerade i den politiska debatten. Vi som är intresserade av de här frågorna blev inte mindre oroade när Miljövårdsberedningen presenterade sin rapport med en teori om att kanske ekosystemet till och med har flippat och är oerhört svårt att återställa. Där måste jag instämma med , som tog upp att vi kanske till och med behöver gå in med saneringsinsatser och ny teknik. Så illa är det. Det är klart att vi måste göra något åt själva orsakerna till problemet. Det är det allra viktigaste. Den här skrivelsen förbättrar samordningen mellan myndigheterna och gör överordnade roll tydligare. Det tycker jag är något väldigt hoppfullt och positivt. Det jag ser som ett problem med att jobba vidare med det här svåra och breda politikområdet är samordningen i . Alla de här frågorna delas ju upp på så många departement. Vi har ett departement som är mycket tyngre än de andra, . Sedan finns det en rad andra departement som hanterar de här frågorna och som inte alltid jobbar i takt utan kanske motverkar varandra. Det kan vara . Där är det känsligt att jobba radikalt med sjösäkerhetsfrågorna och så vidare. Från sida tror vi inte det räcker med en bättre samordning på myndighetsnivå, utan det krävs också en bättre samordning inom och att man jobbar mer samlar med havsmiljöfrågorna. Vad skulle man kunna uppnå med det? Om man först tar det internationella arbetet så driver ju ofta en bra, eller hyggligt bra i jämförelse med andra länder, linje i olika typer av förhandlingar. Men jag funderar på hur det är inom . Finns det en strategi för vad man gör mellan de olika förhandlingstillfällena? Jag ska bara ta ett enda exempel, för det finns inte så mycket tid. Det gäller fiskeripolitiken. Där driver en bra linje när man sätter sig vid förhandlingsbordet och diskuterar till exempel förvaltningsåtgärder och kvoter inom fisket. Men inom EU går det ju bakåt. Jag hade hoppats att det skulle bli bättre när fler östländer kom med i EU, men det är snarare tvärtom. Då måste man kanske jobba med diplomatin på ett annat sätt mellan förhandlingstillfällena och skapa allianser för att kunna komma vidare. När det gäller att göra något åt , problemen med fisket och andra miljöproblem, måste man kanske jobba på en högre nivå, i stort sett statsministernivå, för att se hur man kan köpa ut med hjälp av strukturfonder. Det behövs en väldigt aktiv strategi från regeringens sida för att komma vidare. vore det väldigt bra om en av ministrarna hade en övergripande roll som Östersjöminister när det gäller alla frågor som rör miljö och naturresurser i , alltså samma roll som finansministern har på det ekonomiska området. För att komma vidare med förslag trycker både skrivelsen och utskottet i sitt betänkande på att det är viktigt att vi nu får fram de konkreta författningsförslagen. Kommer inte de fram från myndigheterna som har fått uppdrag blir det ju väldigt svårt att sedan lägga fram en konkret proposition och fatta skarpa beslut i . Det kan gälla frågor som som pilotområde för en transnationell förvaltning. Det är en sak där. Sedan måste jag också säga att det är väldigt positivt att utskottet förtydligar vad bör driva vidare i PSSA-arbetet. Det gäller till exempel krav på fartyg och besättningar. Där har jag en fråga till . I skrivelsen är det tydligt att regeringen ska jobba på regeringsnivå i de här internationella kontakterna och inte bara på myndighetsnivå. Har det blivit bättre eller är det som fortfarande sköter det mesta av de internationella kontakterna? Jag är medveten, , om att det är en annan minister, men du svarar ju för hela regeringen här. debatteras också Reach inom EU. Mycket pekar på att det inte kommer att bli ett sådant förslag som verkligen kan komma åt kemikalieproblemen. Kemikaliefrågorna är ju oerhört viktiga för havsmiljön. Då är frågan: Vad gör vi i en sådan situation, då Reach-arbetet havererar? Det är givetvis en självklarhet att vi måste fortsätta jobba inom EU för att få förbättringar av det Reach som blir. Men, en fråga till : Om Reach blir dåligt, hur kommer det då att påverka den nationella kemikaliepolitiken? Den kanske åter kommer att bli viktigare då, givetvis i kombination med att fortsätta påverka EU. Kanske att den gamla kemikaliestrategin från den förra mandatperioden då behöver dammas av och användas mer aktivt. Ytterligare en sak som jag vill ta upp är jordbruksfrågorna. Det kan vara intressant att höra hur ser på dem också. Vi har i ett motionsyrkande som inte hamnade i just det här betänkandet föreslagit att det ska göras en utredning för att se hur man inom ramen för EU:s jordbrukspolitik skulle kunna jobba med att förändra jordbrukets struktur, bland annat för att minska påverkan på havet. Skulle det kunna vara något intressant för regeringen att ta till sig ? Parallellt ska man givetvis fortsätta att försöka påverka EU:s jordbrukspolitik. hoppas jag att fler partier kan stödja det här kravet på en särskild Österjöminister för samordningen i . Det är en av de viktigaste grundstenarna för att kunna gå vidare. Jag står bakom reservationerna från , men jag bedömer att ingen av dem kommer att få kammarens stöd. Därför väljer jag att inte yrka bifall till något yrkande. 12 (): när jag gick från min lägenhet här i stan till passerade jag som vanligt ett antal fritidsfiskare som stod och fiskade i Strömmen. En av dem hade precis dragit upp en jättestor lax detta mitt inne i huvudstad. För några decennier sedan var det badförbud vid större delen av stränder. kan man bada i stort sett var man vill utan att det är någon fara för hälsan. Åtgärder har vidtagits i och runtom i landet för att åstadkomma en bättre miljö i våra sjöar, vattendrag och hav. Detta är viktigt att ha i åtanke nu när vi diskuterar havsmiljön och vilken strategisk inriktning som ska ha i det svenska havsmiljöarbetet på kort och på lång sikt. Som det sades här har vi just fått en miljöredovisning och bland annat fått reda på hur det står till med hav i balans. Det visar sig faktiskt att de svenska åtgärderna har gjort verkan men att vi lever i en internationell värld när det gäller denna fråga. Trots goda insatser och påvisbara förbättringar kvarstår flera svårlösta problem i havsmiljön. konstaterade i sitt betänkande att och miljötillstånd i det stora hela inte blivit bättre . Det mesta av det som vi företar oss på landbacken som påverkar miljön visar sig sedan i miljöförsämringar i havet. Det kan vara utsläppen från trafiken, industrin eller jordbruket och inte minst från boendet i form av kväve, fosfor och läkemedelsrester. Haven har blivit en global soptipp. Det olyckliga är att det inte har synts, och därför är det många av oss som har trott att det inte fanns. Men har medvetenheten ökat betydligt när mer och mer liknar en gyttjepöl när verkligheten nått ytan. Men det är inte bara som drabbas av miljöförstöringen. Även är drabbat av döda havsbottnar, främmande arter som förs in och förändrar den ekologiska balansen och minskande fiskbestånd. Det är många politikområden som berör havsmiljön. Detta framkommer inte minst i miljömålspropositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag samt i den forskningsproposition som tog ställning till . I skrivelsen En nationell strategi för havsmiljön lyfter regeringen fram tio strategiska områden som är avgörande för att målet om hav i balans ska nås. Jag tänker beröra några av dem. Motionerna visar på en stor enighet i de flesta frågorna. Skillnaden kan vara tillvägagångssättet att nå målen. Utgångspunkten för havsmiljöarbetet inklusive förvaltning och nyttjande av havet ska vara ekosystemansatsen. Ekosystemansats är ett begrepp som ofta används, men som också nästan lika ofta tolkas på olika sätt. För mig handlar det om att vi människor ska använda resurserna i havet, både när det gäller vad vi tillför och vad vi tar upp, så att det sker på ett sådant sätt att ekosystemets struktur och funktion upprätthålls. Ett exempel på förvaltning som inte har sin grund i ekosystemansatsen är den fiskeförvaltning som sker både nationellt och inom EU. Om den hade grundats utifrån en ekologisk helhetssyn hade den med all säkerhet haft en annan utformning. Nationellt bör en ny förvaltningsmodell för havsmiljön etableras med en ökad samordning mellan berörda myndigheter. Lokal delaktighet, bred samverkan mellan aktörer och regional samordning bör prioriteras. Därför är det bra att som har det övergripande ansvaret för havsmiljön kommer att få en central roll för att effektivisera samordningen av havsmiljöarbetet mellan myndigheterna. I detta samarbete är det viktigt att, som regeringen framhåller, utgå från de vattendistrikt som inrättats för att på så sätt fånga upp det lokala och regionala engagemanget. Att få en samlad bild av de insatser som görs av respektive myndighet, samordna insatserna och korrigera aktiviteterna utifrån den information som ständigt förnyas är högst nödvändigt. Viktiga verktyg i detta arbete är planeringsinstrument, miljöövervakning, informationsinsatser och användning av forskning. vill också se en samordning, då främst i . För detta ändamål vill man att ska besluta inrätta en minister för Östersjöfrågorna som ska handlägga allt som har påverkan på miljön i detta område. Eftersom vi alla är överens om att det mesta som vi människor tillför naturen till slut hamnar i havet, undrar jag vad en eventuell Östersjöminister inte skulle ha hand om. Att föreslå att ska utse ministrar ligger väl inte helt i linje med författningen, men det är kanske en petitess i sammanhanget. Ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU och övriga , är en förutsättning för ett lyckat miljöarbete. När EU har utvidgats och alla länder runt förutom är med finns bättre förutsättningar än någonsin att komma framåt i miljöarbetet. Den svenska befolkningen är nog en av de mest EU-kritiska befolkningarna inom unionen. Men jag är övertygad om att om det är något som svenska folket tycker att EU ska syssla med så är det att förbättra miljön eftersom detta är en global fråga. I motionsfloden finns flera förslag om hur ska arbeta internationellt. föreslår att det ska bildas en Östersjöregering. Det är väl någon form av federalistisk tanke. Någon annan föreslår att vi ska utveckla Helcom. har alltid varit aktivt i miljöfrågorna inom EU, och vi har en hög trovärdighet där i dessa frågor. när EU har utvidgats med och finns alla möjligheter att få bindande beslut som stärker havsmiljöarbetet i EU. EU är också ett viktigt instrument för att stärka våra ambitioner inom IMO och andra internationella organ. Att få bindande beslut i EU ger möjlighet för Helcom i och Ospar i Nordostatlanten att agera. Samarbetet i Helcom är viktigt, inte minst för att upprätthålla en aktiv dialog med om miljöfrågorna i . Gränsöverskridande miljöproblem kräver också internationellt samarbete inom forskningen. Därför bör också, som regeringen framhåller, detta organiseras och utökas för att ge en enhetlig kunskapsgrund för samordnad förvaltning mellan berörda länder. Ska vi nå framgång i det internationella miljöarbetet gäller det att visa framfötterna på hemmaplan. måste gå före i miljöarbetet. Det kan handla om åtgärder för de tusentals enskilda avlopp som finns, översyn av gödselhanteringen på våra åkrar, utsläppen från trafiken och inte minst hur vi ska fånga upp alla läkemedelsrester. När jag har lyssnat på de inlägg som har hållits här från alliansen lyfter man fram underifrånperspektivet. Och det är oerhört centralt att vi får med oss alla ute i samhället när det gäller dessa frågor. Men det som partierna i alliansen lyfter fram framför allt i motionerna handlar om att inrätta en Östersjöminister, en och en Östersjöregering. Jag tror att det är bättre att satsa på ett samlat EU och ett hårdare jobb i Helcom och i Ospar. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 13 () replik: har tydligt beskrivit varför det behövs ett speciellt ministeransvar för . Man kan också lägga till att den fråga som gäller havsmiljön och kommer att finnas och att detta därför skulle behövas. Jag skulle vilja fråga vad som är nytt i fråga om de tio strategiska insatserna för att uppnå hav i balans. Är detta inte i själva verket de principer som man inom svensk havsmiljöpolitik har jobbat med under åtminstone de senaste två decennierna? 14 () replik: Det har nog varit ganska tydligt vilka områden som vi behöver satsa på. Vad som är tydligt i den här skrivelsen är vikten av att samla den kunskap som finns ute på olika ställen samla forskningen, vidta åtgärder direkt utifrån de data som man får in och korrigera utifrån de lokala förutsättningar som finns. Jag vill ändå ställa en fråga till . Jag hörde att du har ändrat inställning lite grann i fråga om Helcom, som förut inte har gjort någonting, och vill att detta arbete ska bedrivas. Det tycker jag är bra att vi ska göra eftersom det är högst nödvändigt med Helcom. Där är vi helt överens. Ni har tillsammans med föreslagit att en Östersjöminister ska tillsättas. Och i er motion talas det om allt som har påverkan på . Det skulle därför vara väldigt intressant att få reda på vad anser inte påverkar och som har med bland annat industri, jordbruk och trafik att göra. 15 () replik: Jag vill inte återupprepa den mycket tydliga beskrivning som gav om varför det behövs. Jag skulle i stället vilja fråga varför man i skrivelsen skickar tillbaka förslag på beslut som utretts . Ett exempel är tillämpningen av reglerna och miljökonsekvensbeskrivningarna inom fisket samt insatser mot det stora antalet dåliga enskilda avloppsanläggningar. Det är alltså sådant som utretts och fattats beslut om i denna kammare . Här ser vi ytterligare ett bevis på att samordning och ett mycket tydligare ansvar behövs. 16 () replik: Det är riktigt som säger att här behövs ett tydligare samordningsansvar, och det är just det som ska få. När det gäller förvaltningen av fisket pågår ett antal försök. Jag kan väl tycka att det skulle varit en mer ekologisk helhetssyn på de förvaltningarna, men det återstår att se hur det blir när de kommer tillbaka efter sin provperiod. 17 Statsrådet (): Att lösa problemen i havsmiljön är tveklöst en av de viktigaste uppgifterna i svensk miljöpolitik. Vi är alla ense om att situationen är allvarlig. Ni har gett många exempel på det , och för regeringen har den frågan högsta prioritet. Flera företrädare för de borgerliga partierna har med stort engagemang och också kunnighet fört fram både kritik och förslag. Däremot presenterar alliansen märkligt nog inte många samlade förslag till vad som behöver göras på detta enligt ett av miljöpolitikens viktigaste områden. Var finns de gemensamma prioriteringarna och förslagen? Kan ni bara enas om att vi behöver en proposition i stället för en skrivelse? Varför har inte alliansen någon havsmiljöpolitik? Ni har ställt många frågor till mig . Jag återkommer gärna till dem i replikskiftena i den mån de inte besvaras i mitt huvudanförande. Låt mig först säga att en viktig grund för svensk havsmiljöpolitik är miljömålen. Där finns mål som Hav i balans, Giftfri miljö och Ingen övergödning. Miljömålen ger oss en möjlighet att jobba systematiskt och långsiktigt. Målen är konkreta. De är tidsatta. presenterade regeringen tillsammans med den andra miljömålspropositionen Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag. Där föreslår vi en rad åtgärder för att målen för havsmiljön ska nås inom utsatt tid. Där ligger de förslag som kräver riksdagsbeslut. Den skrivelse som vi diskuterar , En nationell strategi för havsmiljön, kompletterar miljömålspropositionen. I skrivelsen, som bygger på samarbete med och , pekar vi ut den strategiska inriktningen för havsmiljöarbetet på kort och på lång sikt. Fokus ligger på att stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik. Vi presenterar ett nytt och mer kraftfullt sätt att arbeta med havets miljöproblem från den lokala nivån till insatser på regional, nationell och internationell nivå. Utgångspunkten är att förvaltningen av havet ska anpassas till de ekosystemen, det vi kallar ekosystemansatsen. Vi menar att ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU, är en förutsättning för att klara havsmiljöfrågorna. Kraftfulla nationella insatser är i sin tur en förutsättning för att klara det internationella agerandet. Vi föreslår en ny modell för förvaltning av havsmiljön med en ökad samordning mellan myndigheter som har havsanknuten verksamhet, bland dem , , och liksom en lång rad andra myndigheter. Självklart har också vattenmyndigheterna en plats där. Vi prioriterar lokal delaktighet i arbetet för att förvalta havsmiljön. Vi vill se en bred samverkan mellan aktörer och regional samordning. Vi vill förbättra skyddet för arter, miljöer och ekosystem. Alla havsanknutna näringar ska baseras på ett hållbart nyttjande. till havs ska säkerställas, och som ni säkert vet är det arbetet redan i gång med inköp av nya stora fartyg, och i budgeten finns en plan för upprustning och investeringar i den tjänsten. Vi vill stärka planering, miljöövervakning och forskning. Bland satsningarna på forskning ligger ett internationellt forskningsinstitut för miljö. presenterar en aktionsplan för den svenska havsmiljön. Det sker i samverkan med övriga havsmyndigheter. Den aktionsplanen innebär starten för det samordnade myndighetsarbete som vi anser krävs för att åtgärda de mångfasetterade problemen i vår havsmiljö. Basen i samarbetet är en grundprincip i svensk miljöpolitik: Varje sektor måste ta sitt ansvar.