prot · GS09118 · 2005-05-11 00:00:00 — Angående karensdagar har vi väl kända ståndpunkter i detta ärende, och jag hoppas att kan ge svar på en del av våra frågor på detta område. 67 (): Jag börjar mitt anförande med att yrka bifall till reservation 4 under punkt 7 som de fyra allianspartierna står bakom. I det här betänkandet kan man säga att vi fortsätter att lappa och laga i vårt socialförsäkringssystem. Det är viktigt att vi gör nödvändiga justeringar och förändringar när vi är medvetna om olika fel och brister. Det tycker också vi i . Även om frågan bara delvis hör hemma i det här betänkandet kan jag inte låta bli att lyfta upp frågan om löfte här i kammaren att tillsätta en parlamentariskt sammansatt grupp som ska se över hela socialförsäkringssystemet. Vi i tycker att det är mycket viktigt att denna parlamentariska grupp tillsätts och inte, som , att en ensamutredare ska se över systemen och sedan en grupp tillsättas. Det är viktigt, när en sådan här översyn görs av ett trygghetssystem som berör alla människor mer eller mindre under stora delar av livet, att denna utredning är folkligt förankrad och att det finns en stor politisk enighet om de förslag som denna presenterar. När kostnaderna för sjukförsäkringen skjutit i höjden och antalet sjukskrivna ökat så lavinartat som det gjort är det viktigt att åtgärder vidtas som gör att kostnaderna hålls på en betydligt lägre nivå än vad som sker . Där menar vi i att stora besparingar skulle kunna göras om rehabiliteringsåtgärder sattes in mycket snabbare än . , när vi kan se att sjukskrivningarna minskar något, kan vi se hur kostnaderna ökar för personer med förtidspension. Detta tycker jag är ett sätt att sopa problemen under mattan. Att flytta personer från ett utgiftsområde till ett annat löser inte problemen. Detta var mera allmänt om det viktiga socialförsäkringsområdet, och sedan går jag över till några av reservationerna i detta betänkande. I propositionen finns en uttalad ambition att man ska möjliggöra för deltidssjukskrivna att kombinera detta med deltidsstudier. Men det konkreta förslaget lyser med sin frånvaro, detta trots att flera remissinstanser har påpekat att denna fråga måste prioriteras och en lösning måste komma snart. Det är viktigt att regeringen tar sitt ansvar och återkommer till med en proposition med förslag som möjliggör en kombination av deltidssjukskrivning och deltidsstudier. En annan fråga som diskuterats vid tidigare tillfällen är den orättvisa som drabbar personer som har flera arbetsgivare. Arbetsmarknaden förändras, och alltfler personer har mer än en arbetsgivare. Med de nuvarande karensdagsbestämmelserna kan dessa personer missgynnas genom att de kan drabbas av . Även här väntar vi på regeringens förslag. När kommer dessa förändringar? Även om vi vill se den parlamentariska utredning som ser över alla trygghetssystemen uppmanar jag regeringen att återkomma med förslag som gör dessa justeringar i nuvarande socialförsäkring. 68 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. Dagens debatt förefaller handla om saker som betänkandet inte riktigt handlar om. Jag vill ändå vara tydlig på den punkten, var de här sakerna tas upp. Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram att de förändringar som föreslås också är ett steg i att förenkla de regler vi har. Det talas om att regelverken är komplicerade, och i de här förslagen finns en klar linje när det gäller förenkling. Det handlar om SGI, sjukpenninggrundande inkomst, och beräkning av livränta i arbetsskadeförsäkringen. Det föreslås också en årlig uppräkning när det gäller SGI för egenföretagarna. Det är någonting som har efterlysts rätt ofta. Förslagen innehåller också regler om SGI-skydd för de försäkrade som uppbär ersättning från det omställningsavtal som har kommit på arbetsmarknaden och som har ingåtts mellan arbetsmarknadens parter. Det är också en nödvändig justering för att de grupperna ska omfattas av den sjukförsäkring som de bör tillhöra. När det gäller den sjukpenninggrundande inkomsten ska den här uppräkningen ske med konsumentprisindex. Man har valt konsumentprisindex av praktiska skäl, för att det är ett aktuellt värde. Det är mycket svårt att ha en lönekoppling här, i och med att det ofta är en retroaktivitet i lönesättningen som gör att det justeras. Därför har man valt konsumentprisindex. Jag tycker att det kan vara relevant i det sammanhanget. Det handlar ju om människor som inte har någon anställning och egenföretagare. För den gruppen är det väldigt svårt att plocka fram underlag som är relevanta och bra. Den här förändringen tycker jag är viktig ur rättvisesynpunkt, att alla som är i den här situationen behandlas lika. Jag tycker också att den är viktig ur administrativ synpunkt och innebär en klarhet för de försäkrade, helt enkelt en förenkling av de regler som finns. I betänkandet föreslås samma regel när det gäller föräldraförsäkringen och hur föräldrapenningen baseras för dem som saknar anställning, så att det sker en uppräkning även för de grupperna. Jag tycker att det är viktigt. När det sedan gäller livräntorna och arbetsskadeförsäkringen föreslås att förändringen sker , att livräntan ska fastställas när livräntan ska börja utges första gången och att den ska bestämmas från inkomstförhållandet vid det tillfället. Det innebär att de livräntor som är beviljade fortsättningsvis kommer att följa de gamla reglerna och räknas om på samma sätt. Det blir de nya livräntorna som kommer att ha den årliga uppräkningen, med tal som består av både en pris- och en löneförändring. Det har visat sig att det här är ett väldigt svårt område. Arbetsskadelivräntor är kanske en av de mest komplicerade bitarna i vårt försäkringssystem. Det visar sig också rent praktiskt när man tittar på det här att det har stor betydelse när fattar sina beslut. Det kan påverka den enskilde rätt mycket. Jag tror att det här kan vara ett enklare sätt att hantera frågorna. Det kommer naturligtvis att bli oerhört viktigt än viktigare, vill jag påstå att det underlag som man tar ställning till från början är väl utrett och verkligen stämmer med den lönesituation som man har. Noggrannheten kommer naturligtvis att bli än viktigare i livräntesituationen. Vi ska ju leva upp till den lagstiftning som finns, och den enskilde ska inte förlora på det här. Det kommer att bli viktigt att följa det här och se att vi lever upp till lagstiftningen. I det här förslaget säger man att retroaktiva löneavtal, som ofta är en komplikation i sammanhanget, och som retroaktivt infaller när man skulle få sin livränta fastställd ska beaktas i bedömningen av livräntan. Det har ofta varit en stridsfråga, att det är först när det lokala avtalet är påskrivet som man har använt sig av uppräkningen. Jag tror att det är en klar fördel att man tar med den delen, för det är ofta där som det är en konflikt och en diskussion om hur det egentligen ser ut. Livräntorna är väl, som jag var inne på, både tekniskt och praktiskt väldigt svåra att hantera. Jag hoppas att det här ska kunna innebära en bättre praktisk hantering och en tydlighet för de enskilda personerna. När det gäller SGI-skyddet för dem som uppbär ersättning efter omställningsavtalet tycker jag att det är en nödvändig justering av de regler vi har på det här området för att de grupperna inte ska ramla ur försäkringen om de drabbas av sjukdom. För övrigt kan jag väl säga att de avtal som har kommit till har fungerat väldigt bra som omställningsavtal på arbetsmarknaden. Sedan gäller det sjukskrivningarna i kombination med studier. Där har vi tidigare i utskottet varit väldigt tydliga gentemot regeringen. Jag vill bara stryka under att den här översynen, som måste bli av, verkligen också blir av. Jag vill verkligen understryka att det också är vår uppfattning att regeringen bör återkomma med förslag på den här punkten. På den punkten tror jag inte att vi har några delade meningar. Jag tror egentligen att vi är lika överens om att det är viktigt att man hittar en form för det här, så att det här blir praktiskt hanterbart för de enskilda och för dem som ska administrera det. Jag tror inte att det är alldeles enkelt det är lätt att tycka men jag ser verkligen fram emot att det kommer ett förslag som vi får diskutera och förhoppningsvis också sätta i sjön. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Vissa pensionsfrågor, m.m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2004/05:SfU14 Vissa pensionsfrågor, m.m. (prop. 2004/05:96). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Lönegaranti vid företagsrekonstruktion Föredrogs lagutskottets betänkande 2004/05:LU28 Lönegaranti vid företagsrekonstruktion (prop. 2004/05:57). 69 (): Det här ärendet handlar alltså om betänkande LU28 Lönegaranti vid företagsrekonstruktion. Det är bra att regeringen tar det här initiativet. Vi i lagutskottet har ställt oss bakom de här tankarna. Det är viktigt att det införs en statlig lönegaranti vid företagsrekonstruktion. Sociala hänsyn motiverar faktiskt att staten tar ett ansvar och garanterar viss lön. Vi kristdemokrater anser dock att lönegarantin i syfte att förhindra missbruk ska kunna begränsas om arbetsgivaren försätts i konkurs under pågående företagsrekonstruktion. Om arbetsgivaren går i konkurs under rekonstruktionsförfarandet bör det ske en sammanläggning av de två insolvensförfarandena. Det belopp som en arbetstagare erhåller genom lönegarantin under en företagsrekonstruktion ska avräknas från vad arbetstagaren har rätt till enligt lönegarantin vid en efterföljande konkurs. Det här är viktigt. Även om vi utgår från att alla med varsam hand hanterar de möjligheter som staten ger finns det dock tendenser på vissa håll i samhället. Jag vill inte kalla det för att man bidragsfuskar, men man utnyttjar den statliga välviljan så att det blir fel. Därför tycker vi att det är väldigt viktigt att regeringen tar ett initiativ och åtgärdar så att den sammanlagda tiden för lönegaranti är densamma oavsett om det är konkursförfarande eller rekonstruktionsförfarande. Jag vill för räkning yrka bifall till reservationen. 70 (): Vi debatterar nu lagutskottets betänkande nr 28 Lönegaranti vid företagsrekonstruktion som berör propositionen med samma namn. Det finns två stycken motionsyrkanden, och det finns en reservation. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i lagutskottets betänkande nr 28 i sin helhet och avstyrka den reservation som finns. Målet med den här propositionen är att man ska skapa en neutralitet mellan konkurser och företagsrekonstruktioner. Det tror jag är viktigt, för man har tidigare kunnat se att det har funnits problem. har man sett konkurser som ett mer lönsamt sätt att gå till väga än att faktiskt försöka rekonstruera företaget när man har haft svåra ekonomiska situationer. Därför tror jag att det är bra att man nu skapar en neutralitet mellan konkurs och företagsrekonstruktion. Det som är grunden för företagsrekonstruktion är att man ska skydda arbetstagaren. Det som lyfte upp är det som är det viktigaste, det vill säga att man ska se till att arbetstagaren inte hamnar i ekonomiska trångmål vid en konkurs eller vid en företagsrekonstruktion. När arbetsgivaren har ekonomiska problem ska det alltid finnas ett skydd för arbetstagaren. Det är det som är det viktiga, och det är det som har varit grunden för det här förslaget. Det som inriktar sig på är att detta kan leda till missbruk. Självklart är det möjligt att det kan finnas ett litet kryphål i lagstiftningen. Och man säger från regeringens sida att man, om det visar sig att det förekommer missbruk och att det här systemet utnyttjas oerhört mycket, måste återkomma med förändringar i lagstiftningen. Men jag tror inte att de här kryphålen kommer att vara speciellt stora, och jag är inte säker på att det kommer att vara möjligt att utnyttja systemet så som säger. Det som man till exempel ska vara medveten om är att de belopp som normalt betalas ut vid lönegaranti oftast är väldigt små, det vill säga de slår aldrig i taket så att det är något problem vid dubbla förfaranden. Om det skulle vara så att man först genomför en företagsrekonstruktion och betalar ut lönegarantisersättning och att det visar sig att det inte räcker utan man är tvungen att sätta företaget i konkurs har ju stora delar av fordringen betalats tillbaka. finns det ingen lönefordran kvar. I de få fall då beloppen kanske är så stora skulle det vara möjligt att göra så som säger, men jag tror inte att det är ett så stort problem. Sedan ska man vara medveten om att vi i har haft ett system med en karenstid, det vill säga att man inte har kunnat ha flera konkurser på varandra och på så sätt kunnat få lönegaranti . Det här systemet, som vi hade för sedan, fick vi oerhört stor kritik för inom EU, vilket ledde till att vi var tvungna att förändra systemet. Det finns även de som tror att vi, om vi skulle införa ett system där man skulle begränsa det här till att bara gälla , skulle få kritik från europeiskt håll. Så det finns ett problem med att införa en sådan begränsning beroende på hur man konstruerar den. Men, som sagt var, självklart kan den överutnyttjas, men från regeringens och min sida tror vi inte att det här kommer att bli så stort. Om det skulle visa sig att missbruket skulle bli oerhört stort får man självklart återkomma i frågan. Men det viktigaste är att det här införs, att det är smidigt och att det är tydligt och att det ger ett skydd för arbetstagaren när ett företag eller arbetsgivaren, i det här fallet, hamnar i ekonomiska problem. 71 () replik: Man måste ändå ställa sig frågan när vi är helt överens i andemeningen. Jag vill återigen säga: är för och vill att det ska föras in en lönegaranti vid företagsrekonstruktion. Men här ser vi jag återupprepar det jag tidigare sade att det belopp som en arbetstagare erhåller genom lönegarantin under en företagsrekonstruktion ska avräknas från vad arbetstagaren har rätt till enligt lönegarantin vid en efterföljande konkurs. Om vi har helt lika uppfattningar, såsom säger i sitt anförande, kan inte jag förstå varför vi inte kan sätta stopp för möjligheterna mer tydligt i lagförslaget . Eftersom ingen av oss, vare sig regeringen, Socialdemokraterna eller , tycks gilla läget att man skulle ha , att man skulle kunna dubblera tiden för lönegarantin, det vill säga statens utgifter i de här sammanhangen, varför kan man inte täppa till möjligheterna i lagförslaget redan nu när den risken finns och förslaget ska tas? Varför måste vi utöka den byråkratiska processen och låta regeringen komma tillbaka och leta vid uppföljningar och utvärderingar om misshantering sker när vi redan nu ser att det finns risker? 72 () replik: Som jag sade i mitt inledningsanförande har vi tidigare haft ett system där man har haft en karenstid, det vill säga att man inte har kunnat ha efterföljande rekonstruktioner vid enbart konkurser. Det är ett system som vi fick oerhört stor kritik för från EU-nivå, så det var vi tvungna att ändra. Det gör att vi när vi har lagt fram det här förslaget varit oroliga för att vi ska hamna i samma situation igen, att man från europeiskt håll inte ska godkänna det system vi har för att man inte kan ha en karenstid. Därför har vi för att skapa lätta översiktliga regler system som går in i varandra lite grann. lyfte fram avräkning. Om man har ett system där man först går in i en företagsrekonstruktion innebär det att lönefordringen betalas. Om det finns 100 000 i lönefordran får man ut det som arbetstagare, och den fordran stryks. När man kommer in i konkursförfarandet är den fordran inte kvar. Det är bara i de fall där man går över de fyra basbelopp som är maxgränsen för företagsrekonstruktionen som problemet uppkommer. Om jag har förstått det hela rätt och de analyser som görs är det ofta väldigt små belopp. Även om det kanske är många arbetstagare kräver varje arbetstagare ut väldigt lite i lönegarantin, vilket gör att man oftast inte slår i taket. Problemet är nog väldigt litet. Om det skulle ses som väldigt stort får man självklart se över reglerna. Regeringen är ganska säker på att problemet kommer att bli litet. 73 () replik: För det första är det märkligt att anföra och ange som skäl vad som händer i . Den typ av lönegaranti som vi nu här beslutar om finns ju inte för rekonstruktioner i . Så där kan vi inte få någon som helst kritik. Skulle kritiken vara för att vi sätter upp denna typ av tydlighet? När vi alla utgår från att det ska vara på ett speciellt sätt är det väl principiellt viktigt att det tydliggörs i lagtexten och att man inte säger att om problemen uppstår får man åtgärda det då. Vi vet att det kan finnas problem som uppstår. Det är väldigt lite som behövs för att täppa till den möjligheten. Vi kristdemokrater vill ju ha den här lönegarantin. Vi ser en fara, vilket också experterna har gjort i förarbetena. Det finns en vilja både hos det regeringsbärande partiet och oss att det inte ska få missbrukas. Då är det väl bättre att skriva in det , så kan vi lämna den delen och slipper att göra utvärderingar och uppföljningar av om det missbrukas. Vi vet då att det inte kan det för att det finns tydlighet. Det är väldigt viktigt att det aldrig finns några incitament för att det skulle vara bättre med konkurs än företagsrekonstruktion. Vi vill ha så mycket företagare som möjligt som får arbeta så kreativt som möjligt och som får så mycket stöd som möjligt. Därför får det aldrig finnas ett enda incitament för konkurser. Det ska vara rekonstruktion till fullo. Jag vill skicka med och resten att beakta den här delen och återigen se över om det inte är lika bra att vi täpper till eventuella misshälligheter innan vi stiftar lagen och inte efteråt tar reda på om den missbrukas. Det är vad tycker. I övrigt tycker vi att det är bra med lönegaranti. 74 () replik: Vi är som sagt var överens i den här frågan. Det som är viktigast att poängtera och som jag vill poängtera en gång till är att självklart genomförs det här för att vi ska få en neutralitet mellan företagsrekonstruktion och konkurser. Det är det huvudsakliga målet. Där är vi helt överens. Jag tror att med det propositionsförslag som ligger nu kommer vi att uppnå det. Det andra som också är viktigt att lyfta fram är att man skapar en trygghet för de arbetstagare som hamnar i trångmål vid konkurser eller vid företagsrekonstruktioner. Därför är det viktigt att de här reglerna är tydliga och klara. Men jag vill än en gång säga att när man ska skapa de här reglerna finns det problem. Ett av de problem som regeringen har sett har varit att om man ska skapa till exempel karenstider som man har haft tidigare, det vill säga att det måste gå innan man på nytt kan få lönegaranti, har det stött på patrull. Man har haft problem att kunna motivera det gentemot den lagstiftning som finns när det gäller lönegaranti i andra länder i EU. Därför bestämmer man sig för att i det här fallet vara mer försiktig och därför ha ett tydligt system. Man tror inte att det kommer att överutnyttjas. Det är så oerhört små medel det rör sig om. Det är det som har varit grunden till att man har lagt förslaget. Men man säger att om det skulle visa sig att det här skulle bli ett oerhört stort problem, ett problem som skulle få större betydelse än de fördelar som faktiskt det nya förslaget ger, ska man återkomma. Det kommer ju att genomföras en uppföljning av hur förmånsrättslagstiftningen fungerar. I det arbetet är det väldigt lätt att också lägga in den här delen, om det nu skulle dyka upp problem och man skulle se att det här förslaget skulle innebära oerhört stora problem på området. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Val av ledamot i skattenämnd, m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU28 Val av ledamot i skattenämnd, m.m. (prop. 2004/05:99). 75 (): betänkande som ska diskuteras har rubriken ledamot i skattenämnd, m.m. Det låter inte särskilt upphetsande och val av ledamot i skattenämnd av på några få rader i det 39-sidiga betänkandet. Det blir mer spännande om man tittar på vad som ryms under de två små m:en, det vill säga m.m. Där ryms kontroll, revision, svartarbete, kassaapparaters funktion och användande. Dessutom finns det ett särskilt avsnitt om vad det ska stå på våra lönebesked och om huruvida man ska inrätta ett särskilt nordiskt skattekontor. Under samma rubrik ryms också frågor om rättssäkerhet, skatteprocess, skattetillägg, förseningsavgift och generalklausulen i skatteflyktslagen. Det är många och allvarliga frågor som finns under denna med-mera-rubrik. Det är frågor som i många stycken är partiskiljande och som vi nu får höra mer om i debatten. 76 (): Vi moderater står givetvis bakom alla våra reservationer i betänkandet, men jag nöjer mig med att här yrka bifall till reservation nr 1 som jag också kommer att begära rösträkning på . Vi moderater anser att det är mycket viktigt att bekämpa ekonomisk brottslighet och svartjobb. Nyttjandet av svart arbetskraft leder till osunt företagande och inte minst till negativa effekter på för den enskilde. Det bästa sättet att motverka svartjobb är att erbjuda människor riktigt arbete. Målsättningen bör vara att omvandla de arbetsuppgifter som utförs svart till riktiga arbeten där lagar och regler följs. Regeringen bör ta politiska initiativ för att se till att de skattemässiga villkoren för arbete och företagande blir sådana att en omvandling sker. I reservation nr 4 för vi, tillsammans med de andra borgerliga partierna, fram att stormen och den enorma mängd träd som fälldes till följd av dess härjningar har drabbat skogsägarna i regionen hårt inte minst ekonomiskt och verkningarna kommer av allt att döma tyvärr att bli bestående . Även andra företagare har drabbats och fått problem på grund av stormen. Produktionsbortfall och uteblivna inkomster kommer att göra det svårt för skogsägarna och många andra företagare att betala in preliminärskatter och mervärdesskatt inom föreskrivna tider. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att hårt drabbade företag ska slippa hamna hos kronofogden eller belastas med straffavgifter på grund av stormens härjningar. Det bör därför införas en möjlighet för myndigheterna att medge generösa uppskov med inbetalningar av skatter och andra avgifter. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag om detta. bör i väntan på ny lagstiftning kunna begära dispens. I reservation 5 för vi fram att arbetsgivaravgifternas och pensionsavgifternas storlek bör redovisas på slutskattebeskedet och möjligen även på den förtryckta deklarationsblanketten. På så sätt skulle skattebetalarna kunna få en bra information om det allmänna skatte- och avgiftsuttaget på löner och andra arbetsinkomster. Med nuvarande datateknik bör en sådan utökad information inte vålla nämnvärt merarbete för , och vinsten i form av ett ökat medvetande hos medborgarna om skatternas och avgifternas storlek uppväger stort de eventuella nackdelarna i form av marginellt ökade administrativa insatser. I reservation 6 för vi fram att i , som har världens högsta skattetryck, är det särskilt viktigt att synliggöra det totala skattetrycket i olika sammanhang för att göra människor medvetna om hur stor lönekostnaden egentligen är och hur mycket av den intjänade lönen som måste betalas in i form av skatter och avgifter. Många skatter och avgifter, till exempel arbetsgivaravgiften, är dolda för de enskilda löntagarna. Ett lönebesked med information om bruttolön, inklusive alla skatter och avgifter för såväl arbetsgivaren som den enskilde är ett utmärkt sätt att synliggöra det faktiska skattetrycket på löner och andra arbetsinkomster. Åtminstone en gång bör den anställde få ett lönebesked i vilket bruttolönen inklusive avgifter enligt lag och avtal redovisas. I reservation 7, slutligen, för vi fram att det nu krävs kraftfulla och konkreta åtgärder när det gäller rättssäkerheten och att tiden nu är mogen för en grundlig översyn av skatteprocessen.