prot · GS09134 · 2005-06-07 00:00:00 — Vi behöver också titta på den kompetens vi ska ha för fortsättningen. Det här utvecklingsarbetet och det här alternativet har vi bedömt vara bäst, för det ger tillgång till internationell kompetens. Alternativet hade ju varit att vi till exempel hade lagt ett uppdrag på vidareutveckling av delkomponenter på Gripen som bara hade varit ett svenskt uppdrag. Då hade vi inte haft möjlighet att se om det finns andra lösningar eller andra modeller vad gäller hur man ser på flyg, flygteknik och flygs möjligheter. Det var skälet till att vi ändå har bedömt att ett internationellt samarbete har försteg. Då kommer man ju också fram till den punkt då man har haft möjlighet att titta på hur ett sådant här arbete skulle kunna läggas upp. Det har gjort, och har vi förbundit oss och så. Men står vi vid en punkt då vi frågar oss om vi ska hoppa av. Det kan vi göra i detta projekt eftersom det inte har den typen av bindningar. Men vill vi ändå vara med och lära oss av den här typen av obemannade flygfarkoster, och vi tror att vi kommer att tillföras kunskap om flygteknik men också framtidskunskap och lite om vilken roll den här typen av farkoster kan komma att spela och hur man värderar det från andra håll. Det motiverar väl att vi satsar de pengarna. Alternativet hade varit ett ensidigt svenskt projekt, och då blir vi mer låsta än annars. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2004/05:601 om militärattaché i 129 Försvarsminister (): har frågat mig vilka mina avsikter är med att placera en militärattaché i samt vad jag hoppas uppnå med det. Låt mig börja med att konstatera att engagemang internationellt ökar, och det gäller även Försvarsmaktens verksamhet. Som ett naturligt led i denna utveckling har försvarsattachéorganisationen utökats . Försvarsattachéns organisation speglar de behov som finns, och de behoven förändras över tiden. Därför görs regelbundna översyner av organisationen. Bakgrunden till beslutet att placera en försvarsattaché i är den mångåriga engagemang i Mellanösternfrågor såväl som i krishanteringsinsatser i regionen. Utvecklingen i har bevakats av vår försvarsattaché i , som är sidoackrediterad till . undrar vad jag hoppas uppnå med att placera en försvarsattaché i . Jag tycker det är av stor vikt att vi från svensk sida fortsätter att kontinuerligt följa utvecklingen i regionen. För att kunna göra det bedömer jag att en attaché med placering i är mycket värdefull. Beslutet om placeringen reflekterar vårt behov av en bred säkerhetspolitisk bevakning också i denna del av världen. Det är av största vikt att kunna följa de olika faser som utvecklingen genomgår. Beslutet är sålunda inte kopplat till materielsamarbete. syn på fredsprocessen, parternas ansvar, och inte minst roll på de ockuperade områdena är väl känd, och denna utnämning ska inte på något sätt ses som en förändring härvidlag. 130 (): Jag vill börja med att tacka försvarsministern för svaret. Jag har interpellerat försvarsministern med anledning av att avser att sända en militärattaché till . Jag tycker att detta är en politisk gest som gynnar , och det finns en risk att palestinier som lever under den olagliga ockupationen uppfattar placeringen som kränkande. Det kan tolkas som en fördjupning av dagens relationer med . Försvarsministern har i ett skriftligt svar hävdat att ett av skälen till placeringen är att följa det israeliska tillbakadragandet från . Om så är fallet: Varför inte placera militärattachén vid generalkonsulatet i ? Varför vid ambassaden i ? Varför kan inte detta skötas av våra diplomater i ? Att nu har bestämt sig för att placera en militärattaché i anser jag vara olämpligt med tanke på de brott som enligt internationell humanitär rätt gör sig skyldig till på ockuperad mark. har konsekvent vägrat följa utslag från den i som kräver att den mur som byggs på palestinsk mark måste rivas. Den är byggd på ockuperad palestinsk mark. Den skär rakt igenom. Den skiljer nära och kära från varandra. Den skiljer bönder från deras mark. har varit hänsynslöst i byggandet av denna mur, fru talman. Man har ryckt bort olivträd med rötterna, skurit igenom områden och försvårat skolvägen för palestinska barn och ungdomar. Denna förskräckliga mur hindrar gamla och sjuka från att ta sig till sjukhus och försvårar vägen för de få palestinier som har ett arbete att gå till. fortsätter israeliska och palestinska ledare att diskutera fred. fortsätter med sin bosättningspolitik. Medan man förhandlar säger de israeliska ledarna en sak och gör i praktiken något annat. Jag är som så många andra anhängare av fred och stabilitet i detta område. Jag vill inget annat än att ha fred och stabilitet. Men just har följt mig sedan barnaåren i . Det är en av världens längsta konflikter. Fram till min 19-årsdag upplevde jag tre krig. Två av dem var direkt kopplade till denna konflikt. Jag fick uppleva att mina judiska skolkamrater tvingades lämna . och kunde sluta fred. Om den freden har vi sagt att fredens väg är den enda rätta vägen. Men freden ska formas av säkerhet och stabilitet. har turen kommit till israeler och palestinier. Men vägen till den freden verkar vara en oframkomlig återvändsgränd. 131 Försvarsminister (): Jag tycker att det som säger om vägen till fred väcker många tankar. Jag vill upprepa slutet på mitt svar; vår syn på fredsprocessen och parternas ansvar och roll på de ockuperade områdena är väl känd. Det är inget som påverkas av utnämningen. Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att vi redan har en försvarsattaché i . har ju det sedan att par år tillbaka. Det finns en tjänst där, men den har också varit förenad med att man ska ha bevakning i . råkar det här området vara ett område som är präglat av många konflikter. Inte minst har det också blivit svårt för en attaché i att klara av att både följa utvecklingen i samband med och vad som händer i de kurdiska områdena samt förändringen i den militära strukturen i . Den går ju snabbt nu när det gäller att kunna leva upp till EU-kriterierna. Det gör att man inte kan upprätthålla kontakten på det israeliska området på ett sätt som är önskvärt. Därför säger vi att det inte går att ha en attaché som finns både i och i , utan vi måste se till att den som finns i får ägna sig på heltid åt . Sedan får vi se till att vi fyller upp tiden i , eftersom det ändå är ett betydelsefullt område att följa utvecklingen i också militärt. Det är den utvecklingen som också är en del i hur man ser på hur man ska åstadkomma fred och utveckling också ur israelisk synpunkt. Jag vill alltså understryka att vi inte har ändrat syn på förhållandena i området. Det är bara så att vi vill ha en möjlighet att ha god insikt och kunskap om det här. Då är det naturliga att man placerar försvarsattachén i huvudstaden. Det är så det går till, och det är det som är skälet till att vi gör på det här viset. 132 (): Jag vet mycket väl vilken ståndpunkt har, och jag är stolt över den som socialdemokrat. Jag noterar att försvarsministern har skrivit i sitt svar att beslutet om placering av militärattaché handlar om vårt behov av en bredare säkerhetspolitisk bevakning i , vilket jag välkomnar. Det är bara det att vi är oense om var militärattachén ska vara. Beslutet är inte kopplat till materielsamarbete. Men i rollen som militärattaché berör man frågor som import och export av krigsmateriel. Ministern skriver i sitt svar att beslutet inte är kopplat till materielsamarbetet mellan och . Kan jag då tolka det som en garanti för att denna uppgift inte gäller för den svenska militärattaché som kommer att placeras i ? Jag är av uppfattningen att det är ohållbart att vi har ett strängt regelverk för krigsmaterielexport och i praktiken inga regler för vår import. Jag kan inte annat än att vädja till ministern att ompröva beslutet om att sända en militärattaché till vår ambassad i i . Jag tycker inte att det är lämpligt. Jag har även noterat att ministern inte tar det som jag säger till sig. Jag tycker också att det strider mot en väl avvägd svensk Mellanösternpolitik. 133 Försvarsminister (): Det har riktats många frågor och interpellationer till mig. Jag kommer även att behandla en del interpellationer som rör materielfrågor och . Jag ber därför om ursäkt för att jag utelämnar svaren på de delarna och återkommer i den interpellationsdebatten. Jag måste säga att det förvånar mig något att kunskap om och insikt i hur saker och ting förhåller sig kan vara ett hot mot vår politik på området. Det handlar ju om att vi har konstaterat att den attachéorganisation som vi har inte ger oss tillräckligt bra underlag för de säkerhetspolitiska bedömningarna eftersom det hela är så komplext i det här området. Vi vill därför gärna förstärka vår möjlighet att få kunskap. Det syftar egentligen till att vi ska ha underlag för att göra bättre säkerhetspolitiska bedömningar. Det är därför vi har en attaché, och vi har ju faktiskt också en sådan. Om det är oro i lägret vore det bra om kunde hjälpa till med att tala om att detta inte är någon förändring utan att vi redan har en attaché. Vi bedömer ju att det är viktigt att få kunskap om utvecklingen i området. Det är inte bara som har den uppfattningen. Det finns många attachéer från andra länder i själva området. Det är ett 60-tal attachéer från inte riktigt lika många länder; jag kommer inte ihåg den exakta siffran . Det beror naturligtvis på att man vill ha kunskap om vad som egentligen händer i ett område som betyder väldigt mycket för människorna där och även för freden och säkerheten över huvud taget. 134 (): För mig återstår att tacka för interpellationsdebatten. Jag kommer att delta i debatten , så jag sparar mina frågor och väntar med spänning på svaren. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2004/05:639 om asylsökande och arbete 135 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta för asylsökande som fått arbete att få uppehållstillstånd till följd av denna anställning. har även frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att en asylsökande som fått avvisningsbeslut ska få möjlighet att ha kvar ett eventuellt arbete tills avvisningen kan ske. Slutligen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att reda ut de ekonomiska villkoren vid arbete för en asylsökande. Inledningsvis vill jag hänvisa till mitt svar på en fråga från av , mitt svar på en fråga från av och även till mitt svar på en fråga från av . En person som vill flytta till , till exempel för att arbeta, ska ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd före inresan i landet. Den som söker asyl här är undantagen från huvudregeln att tillstånd ska sökas före inresan. Asylsökande i har även en möjlighet att arbeta som de väntar på beslut i asylfrågan. Detta följer av utlänningsförordningens regel om att asylsökande är undantagna från kravet på arbetstillstånd i de fall bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från ansökan om asyl. Detta undantag gäller tills det finns ett beslut i ärendet som vunnit laga kraft. Innan utlänningsmyndigheterna fattar ett beslut om avvisning ska de enligt utlänningslagen bland annat ha tagit hänsyn till om det föreligger särskilda hinder för verkställigheten. Enligt utlänningslagen ska en person som har meddelats ett beslut om avvisning lämna efter det att beslutet vunnit laga kraft, om inte annat sägs i beslutet. Vad gäller ekonomiska villkor för asylsökande vill jag göra följande förtydligande. En vuxen asylsökandes möjlighet att få vård regleras genom en överenskommelse mellan staten och , numera Kommuner och Landsting. Enligt överenskommelsen ska landstingen erbjuda vuxna asylsökande omedelbar vård, sjukvård som inte kan anstå, preventivmedelsrådgivning, mödrahälsovård, förlossningsvård, vård vid abort samt åtgärder enligt smittskyddslagen. Vården för vuxna är således mer omfattande än bara akut vård. Intjänad pension är under vissa förutsättningar möjlig att exportera. Den betalas ut med samma belopp vid bosättning utomlands som vid bosättning i . Detta gäller även för utländska medborgare. När det gäller medlemskap i arbetslöshetskassan är det ett val som den asylsökande får göra. Den försäkringen, och våra socialförsäkringar, bygger på en kollektiv solidaritet, inte på en avkastning på ett privat insatt kapital. I fråga om skatteåterbäringen är det så att skattekontot inte kan avslutas. Ett positivt saldo ligger således kvar och väntar på att ska kunna betala ut det. Så snart en person som lämnar landet lämnar en adress till betalar verket ut pengarna. Var i världen personen bor spelar ingen roll. Avslutningsvis vill jag hänvisa till den utredning som regeringen tillsatte . Utredningen har till uppgift att se över regelverket för arbetskraftsinvandring. I uppdraget ingår bland annat att undersöka möjligheterna till en mer flexibel inställning till ansökningar om arbetstillstånd efter inresa, och även att studera sambandet mellan reglerna för arbetskraftsinvandring och asyllagstiftningen. Utgångspunkten är att asylrätten inte ska urholkas. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . 136 (): Jag tackar ministern för svaret, men där finns inte mycket nytt som jag inte redan visste. Jag vet att det pågår en utredning som beställts av , men som regeringen initierat först efter ett antal påstötningar. Först efter det att beslutat att en utredning ska göras kom den i gång. Den borde ha varit klar . I min interpellation tar jag upp problemet med asylsökande som tvingas lämna ett jobb som ett slutgiltigt avslagsbeslut kommer. Hur ser det ut ur företagarperspektiv? Ministern nämner inte detta med ett ord i svaret. Det finns ett antal exempel där företag fått problem när en välutbildad asylsökande måste sluta på stubinen. Som jag skriver i min interpellation: I dagens arbetsliv är ju arbetsuppgifterna oftast av kvalificerad art, och det behövs åtminstone en viss tids upplärning. Situationen kan bli ohållbar för en arbetsgivare som plötsligt blir av med en duktig arbetare. Jag skulle kunna räkna upp många företag bara i min hembygd, och , men jag hoppar över exemplen . Det kan till och med gå så illa att arbetsgivaren förlorar ekonomiskt eftersom beställningar inte kan effektueras på grund av att det saknas en person i produktionen som man planerat för. Det förhållandet innebär en stor risk för att seriösa arbetsgivare, som råkat ut för att asylsökande tvingats sluta , inte anställer asylsökande i fortsättningen eftersom anställningsförhållandena är så osäkra. Det skulle vara olyckligt. På mindre orter, vilket det ofta är fråga om, kan det vara svårt att få tag på utbildad arbetskraft. Tycker ministern, som jag, att det är bra att asylsökande skaffar arbete? Jag tycker att det är bra ur många aspekter. Den enskilde har något att göra och kan känna tillfredsställelsen att kunna försörja sig själv. Staten sparar pengar. En arbetsgivare på en mindre ort får välutbildad arbetskraft. Det underlättar en framtida integration om den asylsökande får uppehållstillstånd. Om ministern tycker att det är så bra som jag tycker måste ministern också ta konsekvenserna. Det borde gå att ordna en tillfällig lösning tills utredningen är klar. De som inte kan återvända, till exempel irakier och somalier, kan visserligen få avslag men det är frivilligt att återvända. Jag träffade en irakisk man på en flyktingförläggning i som precis fått ett arbete. Dagen efter fick han sluta arbetet eftersom han fått avslag på sin asylansökan. Jag förstår inte riktigt hur man tänker. Å ena sidan säger man att en person inte kan få uppehållstillstånd. Å andra sidan säger man att han inte behöver återvända på grund av situationen i landet. Man lever i ett ingenmansland. Det kostar staten pengar när det gäller personer som har haft arbete eller kunde arbeta och som i stället får leva på bidrag. Dessutom finns det ju risk för att det uppmanar till svartarbete. Att asylsökande med arbete avvisas upprör många. Det borde vara enkelt att göra en tillfällig lösning. Är ministern beredd att göra en sådan i avvaktan på att utredningen om arbetskraftsinvandring blir klar? 137 Statsrådet (): Jag tror att och jag är väldigt överens om vikten av arbete. Det är något som är viktigt för alla människor. Man får ett ekonomiskt oberoende. Man får ett nätverk. Man lär känna människor. Det blir ett sammanhang i ens liv och så vidare. Det bidrar till en persons utveckling. Framför allt skapar det ett slags struktur i tillvaron. Alla människor är beroende av att ha struktur i tillvaron. Därför är arbete oerhört viktigt. Det gäller naturligtvis också människor som söker asyl, precis som säger och som också beskriver väldigt väl i interpellationen. Det är just av det skälet som vi i har sett till att människor som väntar på besked om de ska få stanna i eller inte faktiskt kan arbeta. Här skiljer sig från väldigt många andra länder. Andra länder har bestämt sig för att asylsökande över huvud taget inte får tillträde till arbetsmarknaden. Man kan fråga sig hur vi kan ha hamnat där vi har hamnat, det vill säga att vi ser till att människor arbetar medan andra länder inte låter människor som är asylsökande få tillträde till arbetsmarknaden. Det är nog just detta att det i frågeställningen finns ett inbyggt dilemma. Å ena sidan finns det negativa krafter för den enskilde individen såväl som för samhället om människor står utanför arbetsmarknaden. Det är skälet till att har bestämt sig för att människor får arbeta. Å andra sidan är ett arbete en början till en integrationsprocess. Om man har arbete innebär det att man kanske plötsligt får avbryta sitt arbete när man får ett avslag på sin asylansökan. Att vara asylsökande betyder ju att man väntar på besked om man får stanna i landet eller inte. Just detta är skälet till att andra länder har valt att låta människor stå utanför arbetsmarknaden. Det är ett dilemma, som jag ser det. Det dilemmat blir större. Svårigheterna blir ju större ju längre människor får vänta i asylsystemet. har vi sett att vistelsetiden i blir väldigt lång. Därför kanske människor har arbetat i ett, två eller och sedan får avslag och får sluta att arbeta. Det är, som jag ser det, en jätteviktig fråga. Det är ett svårt dilemma, både för den enskilde individen och för samhället. Det är inte bara som står inför det här dilemmat. Det här är något som alla länder måste brottas med. Jag tror att alla länder också brottas med dilemmat att hålla isär asylpolitik och asylsystemet å ena sidan och arbetskraftsinvandring å andra sidan. Det är det viktiga principiella ställningstagande som vi har gjort från svensk sida. Vi har en utredning som ser över det här. Jag tror att det är viktigt att invänta den. 138 (): Hade den här utredningen kommit i gång lite tidigare kanske vi inte hade haft det här problemet. Då hade vi kanske löst det, och då hade jag inte behövt stå här och debattera . Jag tror att man kan lösa frågan om att ha en arbetskraftsinvandring utan att urholka asylrätten. Jag hoppas att utredningen kommer att lösa det här problemet. Till dess måste vi dock göra någonting snabbt. Jag tror att det går att få till en sådan snabbare lösning. Sedan, fru talman, vill jag återkomma till den andra delen av min interpellation där jag funderade över asylsökandes ekonomiska rättigheter. När vi besökte flyktingförläggningen i kom en man fram till mig och berättade att han brukade få det här kuvertet där det talas om hur stor pensionen kommer att bli. Han hade jobbat . I sitt svar skriver migrationsministern att pension kan utbetalas under vissa förutsättningar. Vad menar med vissa förutsättningar? I många fall sker en avvisning mycket plötsligt och under dramatiska omständigheter. Trots myndigheternas försäkran att det är säkert för en person att återvända är detta inte alltid sant vilket vi inte ska debattera i det här sammanhanget utan personen tvingas gömma sig i hemlandet eller på nytt bege sig på flykt någon annanstans. Det första man då tänker på är inte att lämna sin adress till för att få tillbaka sin rättmätiga återbäring på skatten, även om den verkligen skulle behövas. Det spelar ingen roll att kan betala ut pengar varsomhelst i världen om det inte finns en adress. För mig känns det också osäkert hur penningutbetalningar fungerar i vissa länder. Vem är det som upplyser en asylsökande om de ekonomiska rättigheter han eller hon egentligen har? När det gäller sjukvården anser jag att de åtgärder som ministern nämner i svaret är akuta åtgärder, förutom möjligen de som rör mödravård och barnafödande. Eftersom sjukförsäkring ingår i de sociala avgifter som arbetsgivaren betalar borde den som arbetar ha tillgång till mer sjukvård. Hur ser ministern på det? När det gäller arbetslöshetskassa har den asylsökande självklart rätt att välja om han eller hon vill vara med eller inte. I realiteten har dock han eller hon inget val. Grupptrycket är stort. Här anser jag att de fackliga organisationerna har ett ansvar att vara så ärliga att de talar om för den asylsökande att han eller hon inte kan räkna med att få någon större hjälp från facket vid en avvisning. Jag tror att man skulle kunna hitta en lösning även på detta problem med lite vilja. Jag vill också göra en liten kommentar till ordvalet i svaret. Visst bygger socialförsäkringarna på kollektiv solidaritet, men jag tror inte att det första en asylsökande känner i den utsatta situation där han eller hon befinner sig är kollektiv solidaritet med sina arbetskamrater som har ett fast arbete och ett stabilt liv. Som sagt, fru talman: Vad ingår i att man i vissa fall kan exportera intjänad pension? Borde inte den som arbetar ha vidare tillgång till sjukvård? Och vem ska upplysa den som avvisas om var han eller hon ska få tillbaka sin skatteinbetalning? 139 Statsrådet (): Jag skulle ändå vilja börja i den ända som handlar om asylrätten. säger att hon tror att man kan lösa det här problemet utan att urholka asylrätten. Jag vore väldigt tacksam om berättade lite grann vad det kan finnas för lösningar på det. Jag ser det ändå så här: Asylrätt baseras på mänskliga rättigheter. Det är en mänsklig rättighet att söka asyl; det är en mänsklig rättighet att få asyl. Det är någonting som handlar om förföljelse av människor. Arbetskraftsinvandring å andra sidan baseras inte på mänskliga rättigheter i den meningen utan på vårt eget behov av arbetskraft. Om man blandar ihop allting till att allmänt handla om invandring tror jag att man hamnar på ett sluttande plan. Här är det väldigt viktigt att hålla isär det ena och det andra. är det naturligtvis som säger: För den enskilde individen som söker asyl och har fått ett arbete och så vidare blir det väldigt svårt att tänka sig att återvända. Det är också svårt att förklara för den personen varför man ska återvända till sitt hemland och söka arbetstillstånd när man har ett arbete. Detta har jag också väldigt stor förståelse för. Som jag sade i mitt tidigare inlägg tror jag att detta är ett dilemma som alla länder brottas med. Jag kan ta som exempel. har ett oerhört stort behov av arbetskraft. Jag tror att man har satt som mål att locka till sig och rekrytera 200 000 eller 300 000 människor. Trots detta, trots att man har ett så väldigt stort behov, går man dock inte via asylsystemet. Man håller väldigt mycket isär asylsystemet och arbetskraftsinvandringen. Jag tror att det är en väldigt viktig princip att slå fast. Risken finns att asylsystemet urholkas om man blandar ihop detta. I vissa av de europeiska länderna kan vi se att man har blandat ihop just detta med asyl å ena sidan och invandring å andra sidan. Sedan får man plötsligt en opinionsstorm: Vi måste minska invandringen. Vad händer då? Jo, då kommer vissa politiska partier och säger: Jaha, men då måste vi göra något åt asylinströmningen. Vi måste alltså ha asyldörren öppen, som vi måste se över våra regler när det gäller arbetskraftsinvandring. För mig är detta viktigt, som det också är ett dilemma.