prot · GS09107 · 2005-04-19 00:00:00 — Men precis som jag sade innebär det inte att allt är bra och att det inte kan bli ännu bättre. Därför vill jag säga att inom ramen för den nya är det Utvecklingscentrum som arbetar med bland annat metodutvecklingsfrågor rörande arbetsmiljöbrott. De arbetar i nära samverkan med , och kommer en konferens att äga rum med deltagare från och . Där kommer en mängd ämnen att tas upp, bland annat särskilda problem vid brottsutredningarna. För det andra vill jag för klargörandets skull säga att systemet med företagsbot, som vi nu ska förändra och förbättra, räcker för att man objektivt och subjektivt ska kunna utreda om det begåtts ett brott i företaget. Det krävs alltså inte att gärningsmannen åtalas för brottet, eller ens identifieras. 13 (): Huruvida det krävs eller inte ska jag låta vara osagt. I vart fall tillämpas det väldigt sällan. Likaså utkrävs personligt ansvar väldigt sällan. Jag tycker inte att det är särskilt underligt, för bakom arbetsmiljöbrotten ligger sällan ett brottsligt uppsåt. Det är inte tjuvar och gangstrar man jagar. Det handlar om verkställande direktörer, produktionsledare, tekniker och många andra i företagsledande ställning som försöker göra ett jobb, och ibland misslyckas de. Då kan det vara svårt att jaga en viss person och utkräva ett personligt ansvar för detta. Jag kan förstå att det kan vara så. Det gör också att det blir knepigt att driva sådana mål. Detta skulle naturligtvis underlättas om det i stället fanns möjligheter att utkräva ett ansvar av den juridiska personen. Det finns alltså mycket som talar för det, och jag hoppas att vi kan få se sådana förslag när det läggs fram förslag på bord. Jag kommer att granska förslagen mycket noga utifrån dessa utgångspunkter och höra av mig om det saknas något. 14 Justitieminister (): Jag tror att och jag är överens i många av dessa frågor och att vi anser att de är viktiga och ska drivas vidare. Även om jag i mina tidigare inlägg talat om saker som ger en annan bild av det hela vill jag dock återigen understryka att vi inte är nöjda. Vi anser att det ska utredas bättre. Fler personer som gör sig skyldiga till brott ska ställas till ansvar. Vi anser också att det bör göras förändringar i lagstiftningen, och därför arbetar vi nu med förslag till sådana. Om vi vore nöjda skulle vi ju inte föreslå några förändringar, och det är vi alltså inte. Vi anser att även om man gör ett bra jobb kan det göras ännu bättre. Och även om vi har en lagstiftning som till exempel inte kräver identifiering av en gärningsman anser vi att den kan bli bättre än vad den är . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellationerna 2004/05:511 och 514 om ersättningsregler vid expropriation 15 Justitieminister (): de har frågat mig om jag avser att genomföra den av begärda översynen av ersättningsreglerna vid expropriation, vilka åtgärder jag har vidtagit för att tillmötesgå den överenskommelse som har träffats med de borgerliga partierna om en sådan översyn, om jag avser att verka för beslut om direktiv för den av begärda översynen och när direktiv i så fall beslutas. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den överenskomna översynen av ersättningsreglerna i expropriationslagen ska genomföras skyndsamt. Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Ambitionen är givetvis att ta hand om tillkännagivanden . Arbetet med att utforma direktiv till en utredning om utvärdering av reglerna om ersättning vid expropriation pågår. Jag räknar med att direktiv till utredningen ska beslutas och att utredningen då ska kunna påbörja sitt arbete. 16 (): Ett fem raders svar på fyra frågor kan vara ett bra svar. kan det till och med räcka med att svara ja eller nej. När jag läser svaret är jag inte så säker på att det den här gången är ett så väldigt bra svar när det är kort och innehåller formuleringar som ambitionen och räknar med. Då blir svaret lite darrigare. Men, herr talman, jag vill faktiskt börja med sakfrågan för att kolla att vi är överens om att det behövs en översyn av expropriationsersättningarna. Det är alltså den ersättning som fastighetsägare får när någon antingen exproprierar, tar, deras fastighet eller till exempel får sätta upp en 3 G-mast via ledningsrätt. Jag vill kolla att vi är överens om att det behövs en översyn. Den här lagen är ju väldigt gammal. Den är , och har det hänt mycket i samhället. De som äger marken och fastigheterna bedriver ofta kommersiell verksamhet, och de som vill utnyttja marken, expropriera den eller sätta upp sina 3 G-master, bedriver också en verksamhet i kommersiellt syfte. Det är alltså två kommersiella företag som ska göra upp med varandra. Så var det inte . Det vore därför bra att få veta om vi är överens om grundförutsättningarna, för om vi inte är det kan jag förstå att det kan bli problem. Precis som sade i sitt svar ingick detta i en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och de borgerliga partierna eftersom Socialdemokraterna inte fick med sig och i fråga om ledningsrätt för 3 G-master. Det ställde vi upp på. Det gjordes ett tillkännagivande om att expropriationslagen skulle ses över. Vi levererade vår del , och väntar vi på leverans från regeringen. har fått ett antal skriftliga frågor om detta eftersom vi blir mer och mer otåliga och har väldigt svårt att förstå vari svårigheterna att få fram dessa direktiv består. Vari består svårigheterna? Om det fanns svårigheter hade vi kunnat hjälpa till . Vi hade kunnat hjälpa att formulera direktiven, och då kanske de redan hade varit färdiga. Vi har dock inte fått någon förfrågan utan tålmodigt väntat. börjar vårt tålamod ta slut. Vi vill se att det händer någonting. Så sent som har bostadsutskottet behandlat regeringens behandling av skrivelse, det vill säga om regeringen sköter sig och levererar det som beställer. Ett enigt utskott säger att regeringen utan dröjsmål ska vidta de åtgärder som erfordras för att skyndsamt kunna besluta om det som begärt samt även redovisa varför dröjsmål uppkommer. Det vet vi alltså inte, men vi kanske får veta det här i debatten. Varför har det uppstått dröjsmål i den här frågan? Mina frågor återstår: Vad är skälet till dröjsmålet? Behöver regeringen hjälp? Säg till i så fall så ska vi hjälpa till att formulera direktiven. Den tredje frågan, som jag hoppas att vi får ett lite mer preciserat svar på , är: När kommer direktiven och när tillsätts utredningen? Jag tror ingen längre nöjer sig med det svävande svaret att det blir , under det här året. Det kan ju i så fall bli ! Som sagt, var klämmer skon eftersom det inte händer någonting? Säg till om ni behöver hjälp så finns vi beredda. 17 (): Jag får tacka för svaret även om inte heller jag kan säga att jag är speciellt nöjd med det. Att ha ambitionen att efterleva beslut hoppas jag att regeringen alltid har. Vi får hoppas att det är en ledstjärna. Att sedan justitieministern väljer att svara i ett sammanhang är ganska naturligt eftersom frågorna är av samma art. Utgångspunkten för det här är att tillkännagav för regeringen att man borde ta ett initiativ till översyn av ersättningsreglerna vid expropriation och hur dessa fungerar och slår mot olika markägare och så vidare. Då rådde stor enighet i . Det vara bara som var emot. Vi konstaterade då att en översyn inte minst är viktig med utgångspunkt i att expropriation kan komma att användas vid förvärv av aktörer som leds av vinstintresse. Det kanske man inte har sett så tydligt historiskt sett. Detta har med all tydlighet aktualiserats i den inledande diskussion om propositionen om ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät. Från och även andra borgerliga partiers sida hade vi redan vid tidigare hävdat att expropriationsersättningarna mer skulle motsvara marknadsvärdena. Men vi ska inte förglömma att det just var Socialdemokraterna som tog kontakt med borgerligheten för att göra en uppgörelse om detta. Man ansåg att det var viktigt att detta genomfördes. När då fattade beslut utifrån betänkandet om ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät skrev utskottet och jag tror att även gjorde det antagandet eftersom man ställer sig bakom det att man förutsatte att regeringen skulle starta utredningen. Besluten hängde ihop. Men jag tycker inte att regeringen har uppfyllt sin del av överenskommelsen när det gäller att komma i gång med utredningen. De naturliga följdfrågorna blir: Varför har inte direktiven redan utformats och varför har inte utredningen kommit i gång? När kommer den i gång? Detta har diskuterats, och jag har sett i något svar på en skriftlig fråga att vi pratar om i slutet. Jag tycker ändå att det hade varit på sin plats att justitieministern utvecklade det här lite grann så att vi får ett tydligare svar än det kortfattade svar vi fick. Det är väl bra att det finns ambitioner och så vidare, men jag tycker att man får vara lite mer konkret. 18 (): Expropriation är allvarliga saker. Det är det allmännas intresse som tar över, och en enskild fastighetsägare och markägare berövas någonting handlingsfrihet och äganderätt. Det handlar ofta om att man tappar sitt objekt eller att det blir mycket stora inskränkningar. Det är illa nog, men det måste ske . När så sker är det viktigt att man utöver den förlust man drabbas av känner att man har fått rejält med skälig kompensation. är ersättningarna ofta orimligt låga, och det ligger bakom hela diskussionen. I och med att det är så är det viktigt att det här rättas till så snabbt och skyndsamt som det är rimligt. Jag delar synen i kritiken mot att det har tagit . Det har inte hänt någonting egentligen. Det exproprieras nu och då ständigt. Det har handlat om stora objekt norr om när har byggts ut, och ersättningarna har varit dem som har gällt. Det har diskuterats en naturgasledning en fossilgasledning som ska gå över hela Syd- och . Jag tycker med all kraft att den är olämplig och jag hoppas att den inte blir av. Men det planeras för den, och det hålls samrådsmöten över hela det är det som aktuellt i mitt fall. Massor med markägare berörs. Om detta går vidare in i blir det ytterligare många fler. Det handlar om betydande inskränkningar i nyttjanderätten av marken till löjligt låga ersättningar i förhållande till den handlingsinskränkning som man drabbas av. Jag nämner detta som exempel på vad som sker när det gäller den oro som intrånget för med sig. Det blir lök på laxen när den exploatör som ska göra grejen får någonting till skänks eller väldigt billigt. Det är inte marknadsvärdesinriktat. Det hela brådskar alltså. Jag vill komplettera de frågor som har ställts här. Jag hoppas verkligen att utredningen tillsätts omgående. Men jag undrar också när bedömningen ska vara klar. När kommer att kunna fatta ett beslut? Och, framför allt, när kommer lagen att börja gälla för de människor i vårt land som kan beröras av det här? Är tanken att det ska kunna börja gälla i slutet på 2006 om jag är optimist? Eller börjar det närma sig den tidpunkt som vi ett tag trodde att vi skulle kunna avveckla kärnkraften till, framåt ? Det viktiga är att utredningen kommer fram, men vi måste också få en prognos om när detta kan börja gälla. är i de här sammanhangen. 19 Justitieminister (): Vi är helt överens om att det här ska göras; det försäkrar jag. Man kan naturligtvis föra diskussioner om huruvida detta är eller . Vi får ofta den frågan. Regeringen lägger ändå fram ungefär 35 propositioner , och det är ett ganska omfattande arbete. Utöver det har vi en lång rad olika arbeten. Det har vi också på de olika enheterna och även på civilrättsenheten, och det här är förstås inte den enda frågan. Då vore det ganska enkelt, men så är det alltså inte. Detta är inte heller de enda direktiven eller tillkännagivandena från till och . Det finns, som här, tillkännagivanden om att något skall göras. Det finns också andra, där det står skall göras och så vidare. Det är också viktigt att komma ihåg att om det är något misstag som man ska undvika så är det att skynda på en lagstiftningsprocess på det sättet att kvaliteten blir lidande. Då begår man ofta ett misstag som man sedan kommer att ångra ordentligt. Att ange direktiv är en av de svåraste men viktigaste uppgifter som finns. Om det blir fel fördröjs hela arbetet avsevärt. Vi har tyvärr kunnat konstatera att så har skett . Naturligtvis handlar det om att arbeta med utredningsdirektiven och att få med alla de frågor som ska vara med. Vi måste se till det som händer framöver på området och om det kan finnas ytterligare frågor som bör finnas med men som vi inte ser . Det är förstås inte bara som har synpunkter på det här. Det ska beredas på alla departement. Det gäller alla tjänstemän, rättschefer och den politiska ledningen på alla departementen. Det handlar också om att rekrytera rätt personer, vilket är nog så viktigt. Också här gäller det att se till att det blir rätt personer och vi verkligen överväger vilka personer det blir. Vi hoppas också att de kan ställa upp på det som behövs. Om det begås misstag här så äventyras även utredningens kvalitet. Om det är någonting som man slutligen ska undvika så är det att alltför preciserat tala om en exakt tidpunkt när man inte själv är hundraprocentigt säker på den. Det kan jag naturligtvis inte vara; detta ligger just nu på rättschefsnivå på . Jag kan inte föregå allt arbete som ligger kvar innan man kan presentera det. Men som jag sade läggs ambitionen på en nivå med förhoppningar om att det här ska kunna infrias. Just nu finns det ingenting som pekar på att det inte skulle kunna vara så. Det innebär att vi inte bara ska kunna besluta om detta utan att utredningen också har kommit i gång och kan påbörja sitt viktiga arbete. 20 (): Det var skönt att få höra det första att vi är helt överens om att det här ska göras. Jag har varit lite orolig för att det möjligtvis var där skon klämde. Det känns bra att vi är överens om att detta ska göras och att förhållandena har förändrats i samhället på ett sätt som gör att expropriationsersättningen måste ses över. Det gäller i stort, och all expropriationsersättning, och inte bara ledningsrätt. Det var det första som var bra. säger att det är så mycket att göra och så vidare. Ja, det kan man ju alltid hänvisa till. Men ni har ju anställt ganska många nya tjänstemän inom , så nog borde ni ha kunnat hantera det. Ni hade rentav kunnat fråga oss om vi hade velat vara med och formulera direktiven. Det var ju vi som var överens, och vi hade kunnat hjälpa till . Jag håller med om att man inte haussa upp det hela för mycket när man gör direktiv. ska man vara noga, så att man inte hamnar snett. Det kan fördröja alltihop. Men regeringen har haft alla chanser att fråga oss om vi ville vara med och se till att få fram det här. Sedan förstår jag också att ni har jurister och dylikt som bör titta på det i slutändan. Vi står här fortfarande och får egentligen inte riktigt preciserat när det ska bli. Hösten är för mig inte december; då är det vinter. Hösten är för mig september, möjligtvis . Jag säger det för att precisera vad jag tycker, och jag får hoppas att justitieministern har samma uppfattning. Jag hörde någon nere i som tycker att hösten kunde vara . Men bor vi båda här i , och då är hösten senast . Det är det jag ser framför mig. Då kommer direktiven, och då kommer man också att tillsätta den här utredningen. Min följdfråga är: Kommer det att bli en enmansutredning, en expertutredning, eller en parlamentarisk utredning? Vad är det för utredning som är tänkt att tillsättas? Eftersom man håller på att formulera direktiven undrar jag också: Hur har man tänkt ge denna utredning? Kommer det att vara en borgerlig regering som ska verkställa detta? Eller kommer själv att kunna ta åt sig äran av att ha verkställt denna fråga? 21 (): Precis som de sade, är det bra att vi är överens om att det här ska göras. Det vore väl konstigt om vi inte vore överens om det. Att ersättningsfrågan är väldigt central på många områden tycker jag att utvecklade bra här. Det behöver vi inte ta upp igen. Jag vill påstå att det är självklart att man inte ska skynda på ett arbete så att det blir dålig kvalitet. Det kan inte vara en målsättning för regeringen eller för oss andra. Det är ingen som har nytta av det. Men jag tycker ändå inte att det kan vara ett huvudskäl till att man inte har gått fram med den här frågan. När man har mycket att göra, som tydligen justitieministern och regeringen har, är det en fråga om prioriteringar när det gäller vad man gör och hur man agerar i frågorna. Sedan kanske man kan säga att det faller tillbaka på oss själva. Vi har gått in i en process där det kanske är lite naivt att tro att regeringen just i detta fall skulle agera skyndsamt. Av erfarenhet från tidigare frågor hade jag ett tag en dyster tanke att detta var en sådan fråga där regeringen egentligen inte ville ha en utredning, men man hade gått med på detta, och det var därför det drog ut . Det finns tydliga exempel på detta. Det är lätt att jämföra med diskussionen om ägarlägenheter som tagit väldigt . I den frågan tror jag inte heller att man egentligen ville. Men det är väl bra om man vill mer i den här frågan. Att den här frågan är ställd av mig och beror naturligtvis på att vi inte kan acceptera att det här drar ut . Den har ett starkt samband med diskussionen om ledningsrätt som vi hade . Jag tycker att det är förpliktande för regeringen att jobba skyndsamt med frågan. Med tanke på vad jag har sagt här tidigare kan man ställa en fråga till justitieministern. Hur ser justitieministern personligen på det här behovet? Är det någonting som den socialdemokratiska regeringen har känt som ett jättebehov eller dök det upp i samband med diskussionen om ledningsrätt? 22 (): Jag ska haka på där slutade. Politik är att vilja. Vill man någonting hett och intensivt går det oftast rätt snabbt. Vill man någonting sådär får det ta den tid det tar. Det är säkert svårt, komplicerat och grannlaga att göra en statsbudget, men den kommer fram . Att då fixa fram direktiv, låt vara i en lagstiftningsfråga, till ett sådant här ändå rätt enkelt uppdrag går säkert rätt snabbt om man vill ordentligt. Jag vill uppmana justitieministern att producera de här direktiven . Min fråga handlar om tidsplanen. När ska det här kunna träda i kraft? Åren går, och vi inser alla att utredningen inte är tillsatt . Den ska säkert jobba , den ska ut på remiss, den ska beredas och den ska till . Jag börjar bli orolig för vart detta drar i väg och om det börjar handla om eller så. 23 Justitieminister (): Vi har naturligtvis inget emot detta, utan vi välkomnar tvärtom förslag och synpunkter. Även om vi måste jobba fram ett förslag först för att själva kunna ta ställning till det, är det naturligtvis välkommet. Jag kan informera om att LRF har inkommit med förslag. Det har vi inte några invändningar emot. Sedan gäller det vilken form av utredning det ska vara. Det här arbetet pågår . Vi har inte tagit slutlig ställning till det själva. Vi ska inte heller fördjupa oss i att det inte angavs att det ska ske skyndsamt, för det ska ske. Jag håller helt med om det. Det här har diskuterats , och den diskussion som ledde fram till arbete var en överenskommelse. Med den överenskommelsen har man också ett ansvar, och därigenom vill man att detta ska genomföras. Eftersom vi nu är överens om att man inte ska låta tiden förstöra eventuell kvalitet är det faktiskt viktigt att inte låsa fast sig för en tidpunkt. Då finns det en risk att man hamnar i en situation där man låter tidpunkten gå före kvaliteten. Även om det skulle vara lätt att nu precisera en tidpunkt vore det olyckligt och faktiskt inte heller särskilt hederligt. Jag är trots allt medveten om att det kan hända saker som jag inte rår för. Det kan också dyka upp saker som kan innebära att detta inte kan hållas till . Det är därför jag talar om det arbete som sker och så detaljerat som möjligt försöker ange det. Vi hoppas att det ska kunna ske . Om det skulle vara så illa att vi behöver vänta på en borgerlig regering tror jag att vi får vänta väldigt länge, trots vissa opinionsmässiga framgångar. 24 (): En borgerlig regering kommer 2006, så det är i och för sig inte så lång väntan. Men det är upp till om han vill ta åt sig äran av det här eller inte. Det har han faktiskt i sina egna händer. Det har han däremot inte när det gäller vilken regering det blir. Vi har kanske lärt oss någonting. Om vi någonsin mer gör en överenskommelse med Socialdemokraterna kanske vi inte ska leverera först, utan man ska leverera eller så ska man villkora leveransen. Det tycker jag att vi har lärt oss av detta, och det kommer jag alltid att ha med mig. Jag kan också konstatera att när regeringen vill något går det väldigt fort. behöver man inte ens några utredningar. Då sneddar man över alltihop och slänger fram förslagen på bord. Vill man så går det att göra det väldigt fort. Hade man velat detta väldigt mycket hade det gått att göra det. Jag ska se till att vi får se det som är skrivet för att se om vi kan ha några synpunkter på direktiven. Det ser jag fram emot. Det är väldigt positivt. Sedan kan jag konstatera att om det inte kommer att levereras någonting kommer vi att fortsätta att jaga . Han kommer att få stå här i kammaren och svara på fler interpellationer även om han tycker att han har svarat på dem tidigare. Han kommer att få skriftliga frågor och på annat sätt bli påmind om detta. vill vi ha leverans, och vi vill ha leveransen snabbt och . Jag hoppas att vi är överens om definitionen av höst. 25 (): Det är tydligen så att vi inte kan få fram tidsplaner och tidpunkter i dagens debatt. Det är väl egentligen ingen idé att upprepa den frågan. Jag kan också konstatera att finns den rätta viljan borde detta kunna gå ganska fort och även bli bra kvalitet på det hela. Det borde inte finnas något motsatsförhållande i detta. Jag får säga som de sade, nämligen att vi också kommer att bevaka frågan. Om det inte blir något resultat lär vi naturligtvis påminna justitieministern om det. 26 Justitieminister (): Trots att våra partier har vitt skilda uppfattningar i många frågor är vi faktiskt överens i den här frågan. För mig är det av mindre betydelse vem som tar åt sig äran när det handlar om en överenskommelse mellan Socialdemokraterna och borgerliga partier. Just i den frågan tycker jag inte att det är avgörande vilken regering vi har. Låt oss nu göra detta. Förslagen förväntas presenteras enligt den svenska definitionen av vad som är höst oavsett vilken landsände man talar om. Jag hoppas att man då också har fått detta klart för sig och ser vilket arbete det är och att man faktiskt är nöjd från båda håll. Sedan får vi se vad valresultat blir 2006, men glöm inte uttrycket högmod går före fall. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:459 om kostnadsutvecklingen för svenska soldater utomlands 27 Försvarsminister (): har frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag avser att vidta för att inte kostnadsutvecklingen ska lägga hinder i vägen för de högre ambitioner som har inom området för internationella insatser. har också frågat mig om jag har för avsikt att till lägga fram förslag till strategi för internationella insatser och när det i så fall ska ske. Regeringen står fast vid den inriktning som formulerades i höstens försvarsproposition. förmåga att delta i internationella insatser över hela skalan från förebyggande åtgärder till fredsframtvingande insatser bör öka både kvalitativt och kvantitativt. Regeringen har också understrukit vikten av att de ytterligare resurser som successivt tillförs för internationella insatser kan omsättas i ökade bidrag för att genomföra operationer. Kostnaderna för svenska soldater insatta i verksamhet utomlands har ökat. Det är en kostnadsökning som regeringen noggrant följer, inte minst för att säkra att den inte hindrar den ambitionsökning som regeringen vill se på det internationella området. Kostnadsökningarna beror bland annat på att vi bidrar med mer kvalificerade förband längre bort i världen och på fler platser.