prot · GS0965 · 2005-01-27 00:00:00 — Det är alldeles riktigt som säger att ju mer uttröttad man är, desto större är risken för arbetskraftsolyckor. Men är det de facto så att de moderna skördarna är en mycket säker arbetsplats. Du sitter oerhört ombonat i en bur, så att säga, som klarar det mesta. Och man kanske då ska välja den typ av arbetsmiljö där arbetsolyckor är fåtaliga. Det är kanske där man kan släppa fram tid. Sedan har det varit ett förskräckligt tjatande om flygbesprutning. Jag förstår inte vad det är som är så fruktansvärt märkvärdigt med det. Jag förstår över huvud taget inte detta. Vi säger ju inte att man ska flygbespruta. Vi säger att man inte ska utesluta möjligheten. är ju fullständigt överens med mig om att det är omöjligt att ta sig in i de här bråtarna med ryggspruta. Då vill jag bara fråga: På vilket sätt ska det kunna gå till om inte man kommer ovanifrån? Den som påstår någonting annat blir svaret skyldig. Sedan handlar det om att industrin ska ta ansvar. Jag säger att det har man redan gjort. Man har gjort det mycket, mycket snabbare än om regeringen skulle ha styrt detta. Det är intressant att höra att då tycker att industrin ska ta ansvar, men när elbolagen inte förser oss med ström är man inte lika tydlig med att det är industrin som ska ha de här kraven. Det är lite konstigt, för det är en asymmetrisk skuldbörda som majoritetspartierna vill ha. Framför allt tittar man inte på sitt eget ansvar i detta, på de krav som man vill ställa. 29 (): Som många andra har sagt tidigare här kan man inte förstå vilka krafter som fanns i den här stormen. Man måste själv se stormens verkningar för att kunna fatta det. Själv hamnade jag mitt ute i stormen när jag tog mig från till efter minnesgudstjänsten för flodvågens offer. Sista backen hem kunde jag inte köra. Jag fick parkera bilen och springa den sista biten med ett öga på de vajande granarna. Det var fruktansvärt obehagligt att vara ute i denna naturkatastrof. När jag hämtade bilen morgonen därpå låg det faktiskt tre träd över den väg som jag hade sprungit på. Men det här är lite i förhållande till hur det ser ut i de södra delarna av min valkrets och i och i där det är en fullständig förödelse med träd som ligger ned. Jag vill passa på att stämma in i det som sade förut om vägarna. Jag åkte på en väg som såg ut som en tvättbräda. Med tanke på de tunga transporter som behöver komma fram där i fortsättningen måste man vidta akuta åtgärder för vägnätet, vilket vi också har med i vår motion. Jag ska inte fortsätta att tala om skogen, även om det är någonting som ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Jag är uppvuxen i skogen. Min morfar var skogsförman, och jag har varit mycket i skogen. Men det är också många andra som har drabbats svårt. Enskilda människor har varit utan ström och telefon i veckor. Det måste ha varit fruktansvärt, särskilt för småbarnsfamiljer. Samhället måste se över hur man hanterar sådana här situationer och ha en mycket större beredskap , vilket också min partikollega har framfört. Men även när det gäller psykosocialt stöd måste vi bli bättre, oavsett om det gäller skogsägare som förlorar sitt livsverk eller barnfamiljer som inte kan klara sin dagliga hushållning. anser att detta bör följas upp noga och att det måste finnas beredskap vid katastrofer. Dessutom har, som någon tidigare också har nämnt, enskilda kommuner och landsting drabbats av omfattande onormala kostnader. Hur mycket är svårt att säga. Även kommuner är skogsägare och har drabbats av nedfallen skog och därmed fått förlorade intäkter. Men kommunerna har också fått ställa upp och ordna värmestugor, flytta äldre som har bott isolerat på landet och mycket, mycket mer. Eftersom de kommuner som drabbas av stormen oftast är små kommuner med små ekonomiska marginaler kan de ekonomiska konsekvenserna bli stora. anser att det är viktigt att regeringen tar hänsyn till detta i den kontinuerliga utvärderingen av stormens verkningar. Vi föreslår att om det föreligger ett behov av ekonomiskt stöd för kommunerna ska regeringen komma tillbaka till det i vårpropositionen. Vi vet inte vad som kommer att hända . Fler katastrofer kan inträffa som kan drabba kommuner och landsting hårt. Därför anser att man kanske kan behöva inrätta ett nationellt katastrofkonto som kan bistå kommuner vid stora katastrofer oavsett om de inträffar här hemma eller på andra sidan jordklotet. I de områden som drabbats finns förutom skogsföretag många andra små och stora företag. I bygden och i området finns många underleverantörer till stora företag. Man har tidigare nämnt vikten av att de företagen har tillgång till el. Uteblivna elleveranser, blockerade vägar och järnvägar och utebliven telekommunikation bidrar till att det blir stora störningar i produktionen. har inte kommit fram eller har inte kunnat levererats. Försenade leveranser betyder också försenade intäkter. Men vissa betalningar måste ske oavsett om man får in pengar i kassakistan. Moms och skatter ska betalas på bestämda datum, annars riskerar företaget att få förseningsavgifter och betalningsanmärkning hos kronofogden. Det vore olyckligt om företag skulle råka illa ut på grund av att man har blivit strömlös eller råkat ut för andra problem i samband med stormen. Därför anser vi, som nämnde förut, att banker ska inta en generös hållning vad gäller både gamla och nya krediter. Likaså är det viktigt att man omprövar de förmånsrättsregler som vi beslutade om . Även myndigheter måste vara generösa när det gäller uppskov med inbetalningar av skatter och andra avgifter. Vi anser att regeringen måste komma med ett förslag om hur detta ska lösas så att drabbade företag tills vidare ska kunna begära dispens. När det gäller skogsnäringen är det också viktigt med en översyn av reglerna för skogsskadekonto, särskilt när det gäller generationsskiften. Stormen har orsakat stor förödelse i . Alla drabbade, det må gälla skogsägare, företagare eller enskilda människor, måste få samhällets stöd. Som många andra har framfört här måste vi framför allt stå rustade på ett helt annat sätt när det händer igen. (forts. 6 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Klockan är 14, och vi inleder veckans frågestund. Vi hälsar utbildnings- och kulturminister välkommen, liksom näringsminister , statsrådet , statsrådet och socialminister . Utbildnings- och kulturminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 31 (): Jag har en fråga till statsrådet . Vid ministerrådets möte i bestämde man att förlänga torskfiskestoppet i de östra delarna av . Det drabbar naturligtvis fiskarna hårt. De tvingas låta båtarna ligga vid kaj, och tickar räntor och amorteringar på hus och båtar. Problemet med fiskekvoter, fångster och liknande är stort och komplicerade, och de ska lösas med många länder inblandade. Jag tror att alla har förståelse för detta, men för fiskarna är frågan akut: Får de ersättning de tvingas ligga vid kaj? 32 Utbildnings- och kulturminister (): Jag har åtagit mig att svara på frågor av allmänpolitisk karaktär vid dagens frågestund. Den här frågan vill jag hänvisa till jordbruksministern. 33 (): Det var lite olyckligt att hon inte var här . Det rör sig enligt uppgift från om endast 17 fartyg, och det är alltså 3540 familjer som man genom ett politiskt beslut tar ifrån deras levebröd. Det är en mycket marginell grupp som drabbas, och det är inte något oförutsett, typ stormskador och liknande. Jag tycker att man därigenom borde kunna ge ett rakt och koncist löfte att de får ersättning. 34 Utbildnings- och kulturminister (): Jag har mycket stor förståelse för den synpunkten. Jag känner starkt för de familjer som berörs av det här. Jag inser att det är ett starkt gemensamt intresse att vi säkerställer fiskets fortbestånd i . Men jag vågar inte falla för frestelsen att här göra mig populär genom att göra några utfästelser i frågan utan att ha talat med min kollega, så jag väljer att avstå från det. Telefonoperatörernas ansvar vid naturkatastrofer 35 (): Jag har en fråga till infrastrukturminister . satt jag ensam i mitt kalla hus och funderade hur jag skulle hantera saken om någonting hände i huset eller med mig. Det hände ingenting. Men jag funderade också på mina grannar, som är ganska åldriga kommunen har äldrebostäder runtomkring där. Nödtelefonnumret 112 var utslaget. Vad tänker ministern göra för att det här inte ska ske i ett annat sådant här krisläge? Det var en väldigt obehaglig känsla att vara fullständigt övergiven. Det var mörkt och kallt, och man var alldeles ensam. 36 Statsrådet (): Jag vill börja med att understryka det som jag sade i när jag hade anledning att vara här och informera ledamöter om konsekvenserna av den storm som har drabbat framför allt . Det är en stor naturkatastrof. Regeringen har vidtagit och fortsätter att vidta en rad viktiga åtgärder. En av de saker som det är oerhört angeläget att jobba mera intensivt med är vår sårbarhet när det gäller både elen och telefonin. hade jag ett möte med teleoperatörerna, som då berättade att fungerade alla mobila nät. Men är nästan 20 000 fasta telefonabonnenter utan telefon. De kommer att vara det ända tills samma hushåll också har ström, därför att man är beroende av ström för att kunna laga telefonnätet. Detta är oacceptabelt. Jag och den minister som är ansvarig för energifrågorna kommer gemensamt att bereda förslag kring en skarpare lagstiftning gentemot operatörerna och en skarpare lagstiftning när det gäller vid vilket tillfälle operatörerna måste samarbeta i händelse av till exempel en stor naturkatastrof för att skydda dig och mig som kunder och konsumenter. 37 (): Jag tackar ministern för det svaret, och jag hoppas att vi verkligen kan se fram emot detta. De var inte riktigt sanningsenliga, för det dröjde ända tills tisdagen eller till och med onsdagen innan jag hade någon möjlighet. SOS-samtal går alltid fram över något nät, men i det område där jag och också tolv pensionärer bor fanns det ingen täckning förrän . Lite optimistiska var de nog. Men det blev bättre. Det var också ett problem att det var så fullt i nätet, eftersom det fasta nätet var utslaget. Det krävs också en ökad kapacitet i mobilnäten om det här verkligen ska ha god effekt. En annan fråga är: Kommer regeringen också i det här fallet att kräva att telefonoperatörerna har reservelverk? I det här fallet slogs ganska enkla saker ut genom att det inte fanns ett reservelverk som driver masterna. När masterna är omkullslagna och förstörda har jag förståelse för det, men när det bara inte finns ström kan det ifrågasättas hur man hanterar frågan. 38 Statsrådet (): Vi kommer att titta på just kraven runt reservelverk. har ett antal elverk som vi gemensamt kan placera ut vid händelser som till exempel stora omslag i vädret. Men teleoperatörerna borde också ha det. Frågan om deras lager är tillräckligt är befogad att ställa . Det är en sådan fråga som vi får återkomma till. Jag vill understryka att det är oacceptabelt att 112-numret inte fungerar. Det gjorde det inte , av det skälet att varken det fasta nätet eller det mobila nätet fungerade. När många människor är oroliga, inte minst för gamla anhöriga som de vet är utan ström och eventuellt är isolerade till följd av att träd har blåst ned, känner man ingen annan utväg än att ringa 112. Det är förståeligt. Men för att skydda 112-numret måste vi också ställa större krav på teleoperatörerna i fortsättningen. 39 (): I går presenterade en undersökning av styrelseledamöterna vid 39 högskolor och universitet i . Den visar att sex av tio ledamöter med partipolitisk koppling är socialdemokrater. Räknar vi alla med koppling till vänsterkartellen är det sju av tio. Tre av fyra politiska ordförande är socialdemokrater. Det här beror på regeringens medvetna sätt att använda utnämningsmakten. Det är den socialdemokratiska regeringen som utser styrelseledamöter en regering som sett till att fylla styrelserna med sitt eget folk. Frågan till utbildningsminister är: Anser regeringen att dominansen av företrädare för ett parti, det nuvarande regeringspartiet, är förenlig med god demokrati och den mångfald som behövs i högskolevärlden? 40 Utbildnings- och kulturminister (): Vi har en stor mängd styrelser för högskolor och universitet i . De finns i olika delar av landet, och de är viktiga för att säkerställa kontakt mellan högskolorna och det omgivande samhället. Det är så att ganska många av dem leds av socialdemokrater. Ganska många av länen har socialdemokratisk majoritet, och deras befolkningar och deras politiska församlingar är socialdemokrater. Jag beklagar i och för sig att det än så länge inte har varit möjligt att hitta fler, till exempel kristdemokrater, som skulle passa som ordförande i högskolestyrelserna. Jag är väldigt glad att jag under den korta tid som jag har varit ansvarig för de här frågorna har kunnat utnämna till ordförande i den mycket viktiga styrelsen för . Jag hoppas kunna gå vidare på den vägen. Men kom ihåg att det också finns väldigt många andra människor som är ordförande, till exempel från näringslivet. Jag ska avslöja en hemlighet: Många av dem är inte socialdemokrater. 41 (): Tack för svaret, statsrådet! Styrelserna är viktiga, liksom det arbete som utförs där. Många styrelseledamöter gör förstås ett stort och viktigt arbete, oavsett politisk färg. Det allvarliga, fru talman, är att den socialdemokratiska regeringen avskaffade kompetenskravet i lagen, som till dess styrde vilka som skulle sitta i styrelserna. har styrelserna fyllts med socialdemokrater. Ministern kan väl inte på allvar mena att det är bara socialdemokrater som är kompetenta att vara ledamöter och ordförande i styrelser för högskolor och universitet? Vi kristdemokrater vill inte fylla styrelserna med kristdemokrater eller företrädare för allianspartierna, utan vi vill se en mångfald i styrelserna, där lärosätena själva har frihet att utse dem som tillför lärosätet mycket i sitt arbete. Min följdfråga till utbildningsministern är: Kommer ministern att hålla fast vid den envetna socialdemokratiska utnämningspolitiken, eller kan vi, som ministern i någon mån ger sken av, ana att det nu blir en ny inriktning till förmån för mångfald och demokrati i svenska högskolor och universitet? 42 Utbildnings- och kulturminister (): Jag kommer i mitt arbete att sträva efter att vidga rekryteringen till högskolestyrelserna, också till ordförandeposterna. Jag vill ha fler invandrare, jag vill ha många kvinnor, jag vill ha kompetenta och dugliga personer med bred samhällsförankring från de regioner där skolorna är verksamma, och jag kommer att verka för att kanske till och med en och annan som har kristdemokratiska sympatier kan komma att erbjudas och kanske också vilja åta sig sådana viktiga uppdrag. Jag har väldigt högt ställda krav på kompetens, för dessa personer är viktiga, och jag vänder mig mycket starkt emot den kristdemokratiska idén att skolorna själva ska utse sina egna styrelser. Det tycker jag är att gå fullständigt fel väg. Styrelserna är inte de anställdas eller den egna organisationens representanter. De som ingår ska utgöra just en styrelse och ska vara med och leda verksamheten. Jag vill också säga att det är en särskild svårighet för många högskolor när flera borgerliga partier har varit emot att de har inrättats och har velat lägga ned dem. Att utse personer som har den uppfattningen till att leda arbetet i styrelsen för till exempel det vill jag inte medverka till. Minnesdag för offren för atombomberna i 43 (): Jag har en fråga till kulturminister . Vi uppmärksammar nu 60-årsminnet av Förintelsen. Det var ju en mänsklig tragedi som förorsakades av människor, och det är en del av vår levande historia. Men det är också , , som två fruktansvärda bomber fälldes över och . Min fråga till kulturministern är: Kommer man på något sätt från regeringen att vidta några åtgärder för att hålla den delen av vår historia levande? 44 Utbildnings- och kulturminister (): uppmärksammar man över hela världen den viktiga händelse det var att just befriades av sovjetiska trupper. Det görs mot bakgrund av att det, mänskligt att döma, är sista gången man firar ett sådant här jämnt decenniejubileum med något större antal överlevande kvar bland oss. Det ger ett särskilt allvar åt det firande som sker runtom i världen och också på många håll i . Jag för min del tycker att det finns många skäl att också minnas atombomberna i och , och jag kan inte alls utesluta att det kommer att bli högtidlighållanden av det , . Men jag tycker inte att det finns anledning att ställa dessa mot varandra och på det viset försöka relativisera eller bagatellisera det vi firar , utan det andra kan också värderas, men på egna meriter. 45 (): Jag menar inte att på något sätt ställa dessa två sorgliga minnen emot varandra. Men jag tycker att det är viktigt. Likafullt som det gäller Förintelsens offer finns det fortfarande människor som har överlevt både och . Jag vill inte att den frågan ska komma i skuggan, och det är därför jag undrar om kulturministern har några planer för att högtidlighålla minnet av och . 46 Utbildnings- och kulturminister (): Vi är överens om att det finns anledning att använda den tidpunkten, , att påminna oss om vilka fruktansvärda vapen kärnvapnen är och vilken skada också den radioaktiva strålningen kan medföra. Den har aktualitet också det ska vi inte glömma bort. Men i vilka former och på vilket sätt som det ska kunna göras vill jag inte precisera . Naturkatastrofens effekter på svensk ekonomi 47 (): Jag har en fråga till statsrådet . Jag är från län, och län är ett av de län som har blivit hårt drabbade i den stora stormen i . Det pågår en remissdebatt i kammaren det är bara paus nu för frågestunden och jag har suttit och lyssnat på den. Alla tycks vara överens om att det här är en stor katastrof. Med anledning av den oro och frustration som jag har mött hemma och också med anledning av den pågående remissdebatten skulle jag vilja fråga om regeringen kan överblicka de konsekvenser som kommer av stormen och vilken effekt de kan ha på svensk ekonomi. 48 Statsrådet (): Jag kan säga så här: Total överblick över konsekvenserna kan man inte ha i det här läget. Däremot klarnar ju bilden allteftersom olika rapporter kommer in om hur mycket skog som har ramlat, det vill säga allt det som har jobbat med också. För min del har jag tittat väldigt noga på hur myndighetsstrukturen har fungerat i samband med det här, framför allt genom länsstyrelsernas försorg, eftersom de har samordningsansvaret inom de län som har blivit hårdast drabbade av stormens härjningar. Men jag har också kopplat detta till kommunerna och sett hur den delen har fungerat. Jag tycker mig ändå kunna se att länsstyrelserna är förberedda på sådana här operationer, och de övningar de har gjort har ändå haft en bra effekt. Det har fungerat väl i dessa delar med hänsyn till vad man kan begära i den svåra situationen. Det betyder inte att alla är nöjda. Den största otillfredsställelsen kan man kanske känna hos dem som har fått vänta förfärligt länge på att få tillbaka sin el, vilket har nämnts här tidigare. Vi kan aldrig försäkra oss totalt mot elavbrott och sådant, men att det ska gå så från det att strömmen bryts till dess att den kommer tillbaka är naturligtvis helt oacceptabelt. 49 (): Jag tackar för det. Då tolkar jag statsrådet så att krisberedskapen är någotsånär god i landets kommuner, landsting och länsstyrelser kanske också i regeringen. 50 Statsrådet (): Man ska alltid vara försiktig med att ta i för mycket, men jag tycker att länsstyrelserna på de här orterna ändå har gjort ett väldigt bra jobb det vill jag säga, och också koppla det till kommunerna. Det som var mest glädjande när jag besökte är att man har jobbat så bra över de olika gränserna. Alla har bidragit med sin del. Även försvaret har tagit en väldigt aktiv del i arbetet och hjälpt till. Det har också varit en viktig signal från regeringens del: De resurser som finns och som måste sättas in ska också sättas in för att underlätta för de människor som har drabbats av den här katastrofen, som man faktiskt kan säga att det är, som vi inte kunde ha anat. Så långt tycker jag att det har fungerat väl. Däremot finns det, som jag sade tidigare, otillfredsställelse med tele och el som har försvunnit. Därmed är inte sagt att vi inte ska dra några slutsatser och se om vi kan förfina systemet framgent. Det ska vi naturligtvis göra både på länsstyrelsenivå och på nivå. När det här är över och man är i balans igen måste vi också se hur vi kan bli ännu bättre på att vara förberedda om något sådant här skulle hända igen . 51 (): I går drog tillbaka sin rapport kunskap för pengarna. Denna rapport både kan och bör kritiseras av många anledningar, men i debatten förtigs det faktum att en säker slutsats som kunde dras av rapporten var att socialt segregerade skolor skapar stora skillnader. Det är ett välkänt faktum att elevernas klassbakgrund är den enskilda faktor som mest påverkar möjligheterna att nå målen i skolan. En ökad effektivitet i ekonomiska termer som sker till priset av en ännu mer segregerad skola måste vara fel väg att gå. Men debatten reser ett antal övergripande frågor, som jag tänkte ge utbildningsministern en chans att reflektera över. Vad är effektivitet inom utbildning, och hur mäter man den? Är betyg i olika former en bra utgångspunkt för att bedöma effektivitet? 52 Utbildnings- och kulturminister (): Det har varit mycket publicitet kring den här rapporten och vad som har hänt med den. Det faktum att skolministern hade en åsikt om de samhällsfrågor som belystes i rapporten har blivit föremål för uppmärksamhet. Jag vet inte om jag i ljuset av det vågar ha någon uppfattning i frågor om skolväsende och betyg, kanske inte ens om klassamhället. Jag vet inte. Om jag får vara djärv nog och sticka ut hakan lite tycker jag att betyg är ett ganska bristfälligt urvalsinstrument, men det är ett av de få urvalsinstrument vi har att tillgå och bättre än de alternativ som står till buds. Dess betydelse minskar ju i och med att man utvecklar alternativa metoder. Man har högskoleprov och annat som alternativ vid gallringen av de sökande till högre utbildning. Men det är klart att jag är medveten om att skolan också sorterar efter klass. Det är i själva verket en huvuduppgift för utbildningspolitiken att jämna ut detta och skapa ett långsiktigt jämlikare samhälle i . 53 (): Jag tror att vi är överens om att resurser ska användas på bästa möjliga sätt. Jag menar att man ska använda effektivitetsbegreppet med en viss eftertanke när man diskuterar utbildning. Ett annat begrepp som vi har diskuterat väldigt mycket är kvalitet. Att det svenska utbildningssystemet ska hålla en hög kvalitet är vi också överens om. Vi i de tre samverkande partierna har ju, bland annat genom resurser, försökt förstärka kvalitetsarbetet. Frågan är om det traditionella effektivitetstänkandet som ger sig in i skolan nu gagnar kvalitetsarbetet. Det blir några följdfrågor som du också får reflektera över. Jag tror inte att du blir KU-anmäld. Ska vi ha mer av marknadstänkande inom utbildningssystemet? Ska utbildning vara en produkt som det kan handlas med som vilken vara som helst? Eller finns det något speciellt inom utbildningssystemet som kräver en särskild omsorg? 54 Utbildnings- och kulturminister (): frågar om jag tycker att det är bra att man utan eftertanke ekonomiserar, eller ekonomistiserar kanske man skulle kalla det, skolan. I allmänhet är jag emot att man gör någonting på ett viktigt område utan eftertanke. Kanske är jag särskilt skeptisk när det gäller att införa ett övermått av marknadslösningar på skolans område.