prot · GS09106 · 2005-04-15 00:00:00 — Man håller på med vismut, och det har vissa fördelar, men nackdelarna är större. Många av dem som ser negativt på blyad ammunition ser negativt på jakten som sådan. Det är ett inslag i den uppfattningen, och då betraktar man kanske den blyade ammunitionen som förorening i det här fallet. Trots allt känner jag mig ganska lugnad av statsrådets svar, om jag nu med min politiska erfarenhet vågar ta ställning till det som står på slutet om behovet av ytterligare konsekvensutredningar. Min fråga till statsrådet är: Kommer man att skynda fram långsamt i det här ärendet och verkligen avvakta konsekvensutredningarna? Då är jag ganska övertygad om att man kommer att se till våtmarkerna och göra något åt dem och i övrigt inte införa någonting som är sämre än det vi redan har. 59 (): Vi ser nästan ut som en hagelsvärm här. Vi får väl se om vi träffar målet. Det här är en spännande diskussion som faktiskt handlar om djurskydd, och det kan tyckas lite underligt i samband med ammunition. Men jag vill påstå att det är ett av de viktigaste inslagen i den utredning som eventuellt kan komma att behövas. Det finns en mängd problem med vapen som måste klassas om och med jägare som måste lära sig ny ammunition. Stålhagel som hamnar i träd är också ett problem. För mig handlar det allra viktigaste argumentet om skillnaden i effekter. Det finns inget som ersätter bly som på samma sätt ser till att förkorta djurens lidande. I den hemställan som dessa organisationer har gjort till regeringen ingår det svar från en mängd olika organisationer, bland annat från Kommerskollegiet och Försvarsmakten. Totalförsvarets forskningsinstitution konstaterar att djuretiska problem kan komma att uppstå och att man av den anledningen bör göra ytterligare ett allvarligt övervägande. Precis som interpellanten sade i början är det kort om tid. I ministerns svar, på slutet här, kommer det lite försiktigt fram att ska man ta ställning till behovet av ytterligare konsekvensutredning. Just nu funderar de här 700 000 jägarna runtom i landet på hur stort man ska bunkra upp innan beslutet träder i kraft. Det är så nära. Det ligger så nära inpå. Därför kan jag fråga: Ser miljöministern att det ändå kommer att vara den här riktningen det går mot, att man sänder de signalerna att det blir en utredning? Det är ändå inte helt klart, och jag är inte riktigt lika säker på inriktningen när jag läser det här svaret. Vad är miljöministerns syn på det här? Kommer det att bli en konsekvensutredning? Och hur snabbt ska den jobba? Ska den vara klar eller ska den vara klar med snabba ryck? 60 Statsrådet (): Låt mig först säga att jag är lite förvånad över den ton i debatten som inledde med. Det här om något är väl en fråga där jag tycker att regeringen, och inte minst jag personligen, lyssnar. Vi har givit klart besked om att vi har skickat ut det på remiss. Vi arbetar med frågan. Vi ser goda skäl att titta på det här närmare. Vi kommer att återkomma med besked om hur vi ska agera , när vi har hunnit arbeta igenom remissvaren. Jag har tidigare i den här kammaren sagt att jag tycker att man alltid ska arbeta igenom remissvar just för att jag tycker att de sakliga synpunkterna är det som är viktigt. Jag tror att det förenar oss här, och jag tycker att det är märkligt att kalla det för oanständighet, oförskämdhet och annat. Tvärtom: Vi lyssnar i den här frågan. Men vi vill också gärna från regeringens sida ha respekt för att vi arbetar systematiskt med frågorna i och inte går ut med besked innan vi kan svara på frågor som inte är färdigberedda. När det gäller de frågor som ställde är ju åtminstone tre sådana som just handlar om det arbete som pågår, där vi har lovat att återkomma . Det handlar om vilka åtgärder jag avser att vidta för att regelverket för hagel- respektive kulammunition av bly ska förtydligas, vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka den ökade skadskjutning som ett förbud mot ammunitionsbly kommer att föra med sig och vilka skälen är till att vi inte vill ta initiativ till en konsekvensutredning rörande det planerade förbudet mot ammunitionsbly. Här återkommer vi alltså. Den sista frågan är vinklad till att jag skulle ha hävdat att jag inte vill ta initiativ. Jag ser att det finns mycket goda skäl till att gå vidare med en konsekvensanalys och ytterligare fördjupa kunskapen på det här området oavsett hur vi i övrigt går vidare. Vi kommer alltså att återkomma till detta , och jag hoppas att ni har respekt för att vi vill hantera era och andras remissynpunkter på ett bra sätt. När det gäller varför regeringen har valt att negativt särbehandla en användargrupp är det alltså inte vår uppfattning att vi gör det, utan skälen till att man just inriktade sig på och jakt hade att göra med den stora spridning av bly i miljön som det här innebär. Det var det som var utgångspunkten när det här beslutet en gång fattades. Jag tycker att det är väldigt olyckligt om man uppfattar det som att det är riktat mot en speciell grupp. Alla vet att det inte var det som var skälet och motivet, utan det var miljöskäl. Vi kommer till den sakliga diskussionen här, och det handlar ju i slutändan, precis som flera av er har varit inne på, delvis om miljöeffekterna. Det var också inne på. Vad betyder spridning av metalliskt bly på fast mark i naturen? Det handlar vidare om andra problem som kan vara förknippade med alternativ, djuretiska skäl, säkerhetsskäl och annat. Det är just de frågorna vi nu ska titta närmare på. De här frågorna är komplexa. Det gäller till exempel vad spridning av just metalliskt bly i fast mark kan betyda. Då måste man också ta längre tidsperspektiv i beaktande. Vad kan det här betyda på ? Det är en typ av frågor som det kan vara angeläget att ta upp i en konsekvensanalys. Det är den här typen av frågor som vi ska återkomma till så snart vi har hanterat detta inom . Jag tror att vi är eniga om att den här frågan som alla andra vinner på att vi analyserar den sakligt och på ett bra sätt, och det kommer vi att försöka göra. 61 (): Anledningen till tonen var att det svar som ministern möjligen kunde ha ansträngt sig för att lämna delvis kom här . var det helt plötsligt inte en kopia på tidigare svar. Den anständigheten tycker jag att man kan kräva i riksdag, att det behandlas på det viset. handlar detta inte bara om jägare. Tro inte det. Det är 700 000 medborgare i detta land, och hela skytterörelsen, som också är berörd. Då vet vi vad vi talar om. Jag tycker fortfarande att det är märkligt när man säger att fastmarksjakten skulle vara en så stor spridare när fisket har den dubbla mängden direkt i vatten! Vikter för används på marknaden. Alltså försvinner de någonstans. Det är också så att bilbatterier inte återkommer. I det sammanhanget säger miljöministern att på fast mark är ett stort problem. Det är också intressant att nu konstatera att ministern uppenbarligen medger att det finns problem eftersom man dröjer med svaret. Jag kan gå direkt in på det här med djuretiska krav, som jag tycker är viktigt. Jag har här i min hand två kulor, ministern. Den ena är en monometallkula av koppar. Den andra är en traditionell bondad kula med blykärna. De är skjutna i exakt samma material. Den ena har svampat upp till ungefär den dubbla diametern av den andra. Vad det ger vid handen vet alla som sysslar med någon form av ballistik. Den första avger oerhört mycket mer energi i de föremål som den träffar än den andra. Jakt och viltvård går ju ut på att vi ska ha livskraftiga viltstammar i det här landet till gagn för alla medborgare. Det fordrar också att vi beskattar den här viltstammen på ett klokt och förståndigt sätt, något som jägarkåren har åtagit sig att göra. Men då handlar det ju om, miljöministern, att göra detta så effektivt som möjligt. För det är väl ändå inte meningen att vi ska öka skadskjutningarna? Jag har ett brev här från som jag vet att ministern har fått. Där säger generaldirektören och statsveterinären följande: Det finns inga blyfria kulor som dokumenterats likvärdiga med de blykulor som finns på marknaden. Det är möjligt att sådana kulor kan utvecklas, men någon likvärdig konstruktion har ännu inte presenterats. De blyfria kulor som finns uppträder mer som en helmantelkula, då de inte svampas upp på samma sätt. Det är precis det jag har visar här. Vidare står det: Det är därför SVA:s bedömning att borttagandet av bly i kulorna kan medföra en risk för försämrad skottverkan och sämre dödande effekt. Därför tycker jag att det vore intressant att höra om miljöministern är beredd att ta det ansvar som det innebär att förbjuda den här kulan och därmed öka skadskjutningsrisken. Det måste ju vara ministern som primärt tar det ansvaret. Sedan handlar det om konsekvensutredningarna, som alla efterlyser. Miljöministern hänvisar i sitt svar till konsekvensbeskrivningar. Men jag har inte sett någon. Vilken konsekvensutredning är det som miljöministern hänvisar till? Det vore intressant att få reda på. lägger jag kulorna på bänken här så får miljöministern titta lite närmare på dem under nästa anförande. 62 (): En av mina chefer hade på sitt skrivbord flera stämplar. Han använde de stämplarna när han skulle klassificera de skrivelser som kom på hans bord. Det fanns en stämpel med texten Åtgärdad. En annan hade texten Åtgärdas . En hade texten Åtgärdas . Så fanns det en stämpel som han inte använde så ofta. Där löd texten: Läst men inte förstått. Man kan le lite åt denne chef, men hans stämplar säger ändå en del om hur människors synpunkter behandlas av chefer och naturligtvis också av politiska beslutsfattare. Jag är fortfarande lite osäker på hur ministern har stämplat de åsikter som har inkommit när det gäller blyförbudet. Men jag hoppas ändå att denna debatt har gett klara indikationer på hur angeläget det är att lyssna på dem som finns mitt ute i verkligheten myndigheter, skogsbrukare, jägare, naturvårdare, forskare och andra. Ta vara på deras åsikter! Där finns förutsättningar för ett klokt beslut. 63 (): Jag ska inte förlänga debatten i onödan. Men jag funderar lite grann på tidsperspektivet. Argumenten och skälen har vi framfört i parti och minut, men hur ser tidsperspektivet ut i fråga om denna utredning? 64 Statsrådet (): Låt mig börja med tidsperspektivet och att vi kommer att återkomma så snart som vi kan. Det är alltså nu i vår som vi ska komma med förslag på hur vi ska gå vidare. Mer precis än så kan jag inte vara. Det är naturligtvis angeläget att detta hanteras så fort som möjligt eftersom vi redan är en bit in i processen, och vi har nya förbud som träder i kraft . Vi har här nu från talarstolen fått höra några av de argument och synpunkter som har förts fram. Det är många av de synpunkter som handlar om djuretik, om ballistik och annat som vi just nu tittar på och hanterar. Jag vet inte vad syftade på när han sade att jag talade om en konsekvensbeskrivning. Vad jag sade var att jag tycker att det finns goda skäl för att göra en fördjupad konsekvensanalys. Jag vill återkomma till vilken form det kan ha i samband med att vi ser på frågan i dess helhet. Jag har själv en bakgrund som forskare och tycker alltså att det är viktigt att se på empiriskt väl grundade argument. Det är också viktigt att ha rätta uppgifter. När det gäller bly och blyspridning är det naturligtvis viktigt att vi har en konsekvent politik. I fråga om bilbatterierna har vi inte samma uppgifter som vi bygger på. Jag vet inte varifrån har fått sina uppgifter. Vi har en förhållandevis god insamlingsnivå i fråga om bilbatterier. När det gäller blysänken i vatten håller jag med om att det är ett område där det kan finnas skäl att gå vidare. Det pågår ett frivilligt arbete där. Men jag har ställt mig samma fråga, i vad mån vi i konsekvensens namn bör gå fram när det gäller blysänkena på ett annat sätt. Det kan jag också få anledning att återkomma till. Jag tycker att det är en klok synpunkt. Beträffande fortsättningen kommer vi med förslag, vi lyssnar på remissinstanserna, och vi återvänder i denna fråga. när vi har börjat tala också om kemikaliepolitik här detta är en speciell fråga när det gäller kemikaliepolitiken hoppas jag att vi också får samma engagemang när vi ska fortsätta att driva kemikaliepolitiken och hitta kunskap om hur vi på bästa sätt ska förhindra giftspridning i vårt samhälle. Det är ett av våra allra största miljöproblem. Det gäller inte minst bly, och det gäller många andra ämnen där vi har enorma problem. Giftspridningen i världen handlar om miljontals ton , och det ökar ständigt i takt med industrialiseringen i världen. När det gäller den här frågan om bly har vi valt, och så gjorde under , att gå fram på ett sätt som vi gör, nämligen att när arbete på frivillig väg och i form av frivilliga initiativ inte går framåt anger vi riktningen. Vi vill se en utfasning på detta område. Så arbetar vi på många områden. Och har en väldigt viktig roll att gå framåt här och att driva på för att se om det finns alternativ som kan fungera. Beträffande frågan om blyammunition finns det nu en stor debatt om huruvida vi har lyckats. Det fanns en stor förtröstan om att det skulle gå att få fram alternativ och att vi skulle kunna fasa ut blyammunition. Detta ställs det nu många frågor om. Dem ska vi ta på allvar, och vi ska återkomma från regeringen och se på vilket sätt vi kan gå vidare. 65 (): Det som jag talar om är sista meningen i ministerns eget kopiesvar där det står att regeringen avser att ta ställning till behovet av ytterligare konsekvensutredningar. Det tyder på att det har funnits någon tidigare. Jag har inte sett någon. Men ministern kanske kan tala om var den finns så att jag åtminstone kan läsa den. Sedan ska jag bara som avslutning när det gäller djuretiken och , som är en starkt omhuldad myndighet av regeringen, säga att förbudet mot blyad ammunition bör av djurskyddsskäl skjutas upp tills fullgoda alternativ finns. Ministern säger vidare att man ska återkomma så snart man kan. I något annat dokument har jag sett att det är . Då är väl frågan snarare: När avslutas våren för miljöministern? Det kan möjligen ge den yttre begränsningen. För mig är vi mitt uppe . Men det är möjligt att vi inte har samma vårkänslor i det avseendet. Sedan har jag en konkret fråga som jag vill ha ett svar på. I svaret hänvisas till, precis som i det tidigare kopiesvaret, att kan meddela undantag från förbudet. Då är min fråga: Är det möjligt för att ge en generell dispens? Det är viktigt att få ett svar på detta ja eller nej om det är möjligt. Jag tolkar faktiskt ministerns svar som att man kommer att begära en konsekvensutredning och lägger jag till en riskbedömning. Ministern hänvisar till sin forskarbakgrund, och man brukar förknippa dem med varandra. Både i och på säger man att detta ska ses över . Kommer detta genomförande att skjutas upp eller inte? Det kan vi väl ändå få svar på innan dagen är slut? 66 Statsrådet (): När det gäller vad som har gjorts i fråga om blyförbudet så hade vi en hel del underlag även till miljömålspropositionen. De behöver fördjupas. Det är det som diskussionen nu handlar om när det gäller konsekvensanalyser. Beträffande undantag från förbudet, alltså generella dispenser och så vidare, finns det ett regelverk. Man ger inte en generell dispens för allt så att säga, utan det ska göras en avvägning av behovet av dispens i ett särskilt fall. Det kan handla om vissa områden. Men det kan inte vara en generell dispens som så att säga avskaffar förbudet helt och hållet. Det är inte den formellt rätta vägen att gå, som jag ser det. Men det finns ändå en god möjlighet. Och det var just det sättet som regering och riksdag, när man en gång fattade detta beslut, hanterade den osäkerhet som fanns. Den möjligheten finns också . Jag tycker att det är viktigt att man utnyttjar den när det behövs. När det till slut gäller tid, när vi känner vårkänslor allra starkast och var vi befinner oss, så tycker jag nog att vi är mitt . Jag kan inte säga exakt vilket datum som detta kommer. Det tror jag att vi får nöja oss med . Detsamma gäller beslutet om vad vi ska göra. Jag har sagt att jag tänker gå igenom remissinstansernas synpunkter och bereda den här frågan i . Sedan kommer jag att återvända till , och ska jag ge besked om hur vi ska gå vidare. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:442 om situationen för företagare som driver egen firma 67 Statsrådet (): har frågat statsrådet vad han avser att göra för att uppmärksamma arbetsmarknadens parter på problemet med diskriminering av företagare som driver enskild firma. Som minister ansvarig för arbetslivspolitiken ankommer det på mig att svara på fråga. anger som bakgrund till sin fråga att skogsföretag enligt kollektivavtal inte får anlita entreprenörer med enskild firma och F-skattsedel. Däremot är det enligt samma kollektivavtal tillåtet att anlita entreprenörer som bedriver verksamhet i aktiebolag. Detta medför enligt att den enskilda firman som företagsform diskrimineras och att kollektivavtalen slår undan benen för småföretagare på landsbygden. Enligt har uppröjningsarbetet efter stormen i fördröjts genom att erfarna småföretagare i kollektivavtal förbjuds att göra en insats. Innehållet i ett kollektivavtal bestäms av de parter på arbetsmarknaden som undertecknar det. Utgångspunkten är att avtalsfrihet råder, dock bland annat med den begränsningen att avtalet inte får stå i strid med gällande lagstiftning. Skulle så vara fallet kan avtalet helt eller delvis jämkas eller förklaras ogiltigt genom ett domstolsförfarande. Som svar på fråga kan jag mot denna bakgrund inte se att det är en uppgift för regeringen att uppmärksamma arbetsmarknadens parter på innehållet i ett enskilt kollektivavtal eller de eventuella konsekvenser ett sådant avtal kan få. Det är arbetsmarknadens parter som kan justera innehållet i ett kollektivavtal som de anser i något avseende leder till icke önskvärda konsekvenser. 68 (): Jag trodde inte att det var sant när jag fick klart för mig att Skogs- och Träfacket nu tolkar en gammal bestämmelse i gällande kollektivavtal som att det råder yrkesförbud mot att arbeta i skogsbruket för alla de hundratusentals svenska småföretagare som bedriver sin verksamhet i den lagliga, legitima, företagsformen enskild firma. Och jag har svårt att tro att det är sant att landets arbetslivsminister står framför mig här i landets riksdag och säger att han inte har någon som helst synpunkt på detta förhållande. Avtalsparterna får väl avtala hur de vill. Bara det inte står i strid med gällande lagstiftning, säger . Är minister bara för Skogs- och Träfacket och inte för landets enskilda företagare? Är det så att gällande lagstiftning medger att ett kollektivavtal så till den grad diskriminerar alla landets företagare med enskild firma att de inte tillåts utföra tjänster åt en av landets största näringsgrenar, skogsbruket, bör nog lagstiftningen ses över. Landets arbetslivsminister borde självfallet ha en uppfattning i sakfrågan. Lagstiftning borde verkligen inte behövas om sunt förnuft tillämpades i landet och i . Skogs- och lantarbetsgivarna anser att den här bestämmelsen inte var avsedd att tillämpas så som facket gör och vill upphäva den, men facket vägrar. Bestämmelsen lär ha tillkommit för , och har börjat drivas hårt av facket. De vägrar till och med att ge dispens detta också i en nödsituation som den som stormen har orsakat. Uppröjningsarbetet har alltså försenats på grund av detta. Om avtalsparterna hade haft det dåliga omdömet att vara överens om att inte anlita kvinnliga företagare, invandrarföretagare, företagare eller företagare från , skulle då ha haft några kommentarer? Några av fallen torde som väl är omfattas av diskrimineringslagen. Har inte moderna fackförbund mer omdöme än att ge yrkesförbud åt en hel yrkesgrupp borde väl gruppen företagare med enskild firma i sista hand också tas in i diskrimineringslagen. Men gäller det här märkliga kollektivavtalet. Den här luddiga paragrafen finns endast i skogsavtalet, tror jag. Statsrådet och jag är säkert överens om mycket. Det är bra med kollektivavtal. Om en enskild företagare bara har en huvudarbetsgivare ska han eller hon anställas enligt arbetsrätten visst! Det finns regelverk för det. Och visst kan det vara bra att företagarna med enskild firma även tecknar kollektivavtal. Men vad mest av allt behöver är, tror jag, mindre byråkrati, enklare regelverk och en bättre flexibilitet för att verkligen kunna utnyttja alla sina resurser effektivt och för att kunna öka sin konkurrenskraft i ett läge där den internationella konkurrensen bara hårdnar. Att då tolka luddiga avtal som att företagare med landets vanligaste företagsform, enskild firma, har yrkesförbud i hela det svenska skogsbruket känns för mig absurt. Det känns som 1800-tal och som mil från vad dagens verklighet kräver av arbetsgivare, företagare och fackförbund. Vi lever i det 20:e seklet, och det är nu . Jag anser att det är mycket olyckligt om kollektivavtal tolkas så att de diskriminerar en legitim företagsform som de slår undan benen för småföretagare, inte minst på landsbygden. Avser verkligen landets arbetslivsminister att inte göra någonting för att uppmärksamma arbetsmarknadens parter på problemet? 69 Statsrådet (): Jag är rädd att jag kommer att göra besviken. Jag tänker nämligen inte jag säger det alltså med eftertryck inleda mig i en diskussion om vad som är lämpligt innehåll i ett kollektivavtal. Det är inte en fråga för regering och riksdag det trodde jag att vi egentligen var överens om. Det är uteslutet för mig att här i talarstol överpröva kollektivavtal som är tecknade mellan arbetsmarknadens parter. Om en part har invändningar mot ett kollektivavtal kan den parten naturligtvis ta upp detta i förhandling med sin motpart. Det är det ena sättet. Det andra sättet är att låta pröva kollektivavtalet i ett domstolsförfarande, i ett tvisteförfarande. Det är det normala och det enda sättet som ett kollektivavtal ska prövas på. Det ska inte prövas av politikerna i riksdag. lyfter kanske fram frågan här i en interpellation för att få belysa sin uppfattning om saken, och det må väl vara hänt. Men, , nog är vi väl egentligen överens eller är vi inte det? om att detta inte är en fråga som ska överpröva och lägga sig i, för att tala klarspråk. Jag tror redan nu att jag inte har särskilt mycket mer att tillföra utöver detta raka besked när det gäller fråga. Men jag avvaktar väl tills jag hört nästa inlägg. 70 (): brukar ha mycket synpunkter inom arbetsmarknadens revir om hur sjukförsäkringen ska utformas och om både det ena och det andra, inte minst vad arbetsgivarna ska göra. Vad jag är intresserad av är att få en synpunkt på om det är lämpligt att landets alla småföretagare som bedriver sin verksamhet i enskild firma inte har rätt att arbeta i skogsbruket. Det är möjligt att det formellt inte är lagstridigt. Men är det lämpligt? Det tycker jag att man kan ha en uppfattning om. Jag ska ta ett exempel från verkligheten och fråga statsrådet vad han tycker. bor i byn utanför i , i inland. Han började arbeta 1973 som anställd hos . Han var 1975 och stred för månadslön i skogsbruket, möjligen tillsammans med och andra det vet jag inte; ja, kanske inte skogsbruket. slutade och blev företagare med enskild firma och F-skattsedel. Han har ett litet skogsbruk som han jobbar i. Men för att kunna bo kvar och få sin försörjning arbetar han med olika verksamheter. Han kör en del taxi och har arbetat en del åt Holmen , främst med skogsplanteringar och röjningar. har tecknat kollektivavtal med Skogs- och Träfacket och har haft en anställd. Alla har varit nöjda med detta bolaget, och skogen. Fackförbunden har inte haft någonting att invända det har ju fungerat. Det är inte så lätt att få flexibel arbetskraft för röjnings- och planteringsinsatser. har man fått vända sig utomlands. tog skogsföretaget kontakt med honom och sade att Skogs- och Träfacket hotade med i vite om de fortsatte att anlita skogsvårdsentreprenörer med enskild firma.