prot · GS0982 · 2005-03-01 00:00:00 — kan jag bara vara allvarligt bekymrad över att vi inte har den tillväxtförmåga som Försvarsmakten behöver för en hotbild som är bredare än . Basen finns inte kvar, och antalet officerare minskar drastiskt. Vi kommer att få leva med detta . Vi talar här om att till exempel en bataljonschef har en utbildningstid på mellan tio och . Det är inte gjort i en handvändning att bygga upp en tillväxtförmåga ytterligare. Att jag tittar bakåt i tiden handlar också om att jag också har tittat på hur vår historia såg ut efter både första och . Jag vill påminna så här i avslutningen om att det fanns en som sade: Vår beredskap är god. Jag tycker att svaret på min interpellation också låter som att allting är bra och väl. Jag har läst underlaget för budgeten 2006, och jag vet att det bara är en liten del vi får . Man har inte möjlighet att leverera ett fullständigt underlag därför att det är så svårt. Det fick jag klart för mig när jag läste pressmeddelandet. Vår beredskap är god, säger försvarsministern. Det klingade högt och falskt , och det gör det också. 59 Försvarsminister (): Jag tycker att det är ganska märkliga uttalanden som gör. Hon kan inte erkänna att vi har en förmåga i vårt militära försvar som vida överstiger vad många av våra grannländer presterar. Det får vi kvitto på bland annat i de internationella operationer som vi deltar i. Opartiska bedömare, som har tittat på de konflikter som vi har varit med och hanterat, ger den svenska truppen de högsta poängen och de högsta betygen. Då kan man väl inte säga att är dåligt rustat. har väl utbildade och väl utrustade i hög grad stridsdugliga förband. Det vi nu ska göra är att skapa fler förband med denna kvalitet. Vi ska däremot inte ha förband som kan växa, utan vi ska ha dem här och fullt utrustade. Vi ska därtill ha en kompetensökning, en forskning om på vilket sätt krig och konflikter eventuellt kan hanteras över en lite längre tidshorisont. Det gamla halvinvasionsförsvaret var ett oerhört kostsamt försvar där man ställde stora delar i malpåse som sedan skulle plockas fram. säger vi att vi inte ska göra det, för det sättet att arbeta på kommer ändå att vara föråldrat om världsläget skulle försämras. Med tanke på vad våra soldater och officerare presterar internationellt är jag inte beredd att ta till sådana uttryck som valt. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:394 om innebörden av försvarsbeslutet 60 Försvarsminister (): har ställt frågan om det är mitt ställningstagande att avvecklingen av det svenska försvaret motiveras av att kan be FN att ta på sig ansvaret för att militärt försvara vårt land. Inledningsvis vill jag säga att jag vänder mig mot den formulering som används i frågan, det vill säga avvecklingen av det svenska försvaret. Försvarsmaktens årsredovisning samt det budgetunderlag jag tagit emot visar att svartmålning inte har någon som helst verklighetsförankring. Resultatet var gott, och reformeringen av Försvarsmakten fortsätter enligt plan. När jag läser dessa underlag har jag svårt att se det kaos ständigt återkommer till i sin beskrivning av försvaret. Försvarsreformen syftar till att skapa ett modernt insatsförsvar som är användbart här och , i och utomlands. Reformen genomförs mot bakgrund av en förändrad säkerhetssituation. Det är glädjande att konstatera att det säkerhetspolitiska läget för förbättrats i grunden . Regeringen har gjort bedömningen att ett militärt väpnat angrepp från annan stat mot fortsatt är osannolikt . Detta är en bedömning som också ställer sig bakom. ser vi ett ökat behov av att deltar i internationell krishantering. Därför inriktas Försvarsmaktens beredskap nu mot att kunna skydda vår territoriella integritet och för att delta i internationella insatser. kan man dock inte utesluta att ett militärt hot mot frihet och självständighet skulle kunna uppstå. Regeringen anser därför att även fortsättningsvis behöver upprätthålla grundläggande försvarsförmåga och kompetens att möta olika typer av militära hot. Vi kommer att bibehålla, utbilda och utveckla en större volym förband än vad dagens militära hotbild mot kräver. Den fråga jag fick under intervjun i P 1 gällde huruvida i händelse av väpnat angrepp har möjlighet att söka stöd från FN. Av framgår att en medlemsstat äger fästa säkerhetsrådets eller generalförsamlingens uppmärksamhet på varje tvist. Vi måste komma ihåg att säkerhetsrådet givits ett särskilt ansvar för upprätthållandet av fred och säkerhet. En medlemsstat som agerar i självförsvar har till och med enligt artikel 51 en skyldighet att rapportera till säkerhetsrådet de åtgärder den vidtar i självförsvar för att möta ett väpnat angrepp. Sammanfattningsvis: kommer även fortsatt ha förmåga att försvara sig mot ett väpnat angrepp. Reformeringen av försvaret är ett resultat av att hotbilden förändrats. I den osannolika händelsen av konflikt har vi möjlighet att liksom andra länder vända oss till FN. För att återknyta till den fråga som ställts: Det är självklart inte så att vår möjlighet att vända oss till FN motiverar att Försvarsmakten reformeras. Reformen är en följd av det förändrade säkerhetspolitiska läget i världen. 61 (): Jag tackar försvarsministern för svaret på min fråga. Ministern väljer att inte svara på vilka förmågor vi ska ha utan talar i stället om svartmålning när man som frågeställare är undrande över hur ekvationen ska gå ihop. Det är inte så underligt då att ministern i intervjun uttryckte sin förhoppning att det är FN som ska komma till undsättning för om vårt land blir angripet. Så talar en försvarsminister som inte längre litar till vårt lands egen förmåga. Säkerhet handlar om att ha en förmåga när olyckan är framme. Det gäller vare sig det är en orkan över eller en flodvågskatastrof i eller om vårt land skulle utsättas för ett väpnat angrepp efter en terroristattack. Vare sig det är det ena eller det andra gäller det att ha en förmåga att slå tillbaka ett angrepp eller en beredskap att undsätta landsmän som hamnat i nöd. Det är just det allt handlar om att ha en beredskap när det oväntade inträffar. Oavsett om sannolikheten för det oväntade är liten, som den är just , eller om den stor, måste vi som nation ha kraften och beslutsamheten att kunna hävda det egna territoriet och kunna avvärja ett angrepp på . Det vi dimensionerar för, det vi övar för, det alla våra ansträngningar går ut på är att vara redo om något skulle hända. Därför är det beklämmande att försvarsministern så kategoriskt avvisar allt med att det är svartmålning. Chefen för , som är ansvarig vid kris och för beredskap, påstår att det här är överdrifter. Till att börja med är det inte så speciellt länge sedan, , som ett enigt försvarsutskott konstaterade att det förra försvarsbeslutet inte höll måttet. Slutsatsen från utskottet var enkel och självklar: tilldelade resurser stod inte i paritet med de uppgifter som Försvarsmakten hade att lösa. Det innebar att försvarets huvuduppgift, att försvara landet mot ett väpnat angrepp, inte kunde uppfyllas. Det var ett enigt utskott. Vad i den här kakan har blivit bättre på just den här punkten? Det vore märkligt om jag inte skulle ifrågasätta det nya försvarsbeslutet, som vi nu har börjat att beta av, för det ser onekligen oroväckande lika ut. Det är uppgifter i massor och besparingar i massor ungefär som förra gången. Jag tänker till att börja med på den politiska bas som försvaret vilar på, och Vänstern. Det är två partier som är negativa till försvar. För det andra gäller det planeringsförutsättningarna för Försvarsmakten inför det här försvarsbeslutet. Det som angavs gällde inte , och det som gällde gällde inte . För det tredje gäller det inriktningsstrategin för säkerheten som har präglat regeringen efter det att statsministern förklarade att pengar skulle sparas på försvaret. Polis skulle gå före försvar. Vidare är det brist på vägledning vad gäller personalfrågan. Till det kommer anslagssparandet på som kommer att dras in. Därutöver kommer också de internationella insatserna som ska öka i både kvalitet och kvantitet. Dessutom väntar nya besparingar i grundorganisation, insatsorganisation och försvarsmateriel. är osäkerheten så stor att Försvarsmakten inte förmår att leverera ett svar inför utan väljer att komplettera det underlaget . Ministern tycker att jag svartmålar. Detta är ju förutsättningarna för att bedriva verksamhet i Försvarsmakten. Jag anser inte att det är svartmålning. Jag skulle nog kalla mig en godtrogen novis om jag skulle godta alla dessa förutsättningar rakt upp och ned och säga som försvarsministern, att tillståndet är gott. 62 (): Jag vill uppehålla mig vid en speciell del av försvarsbeslutets konsekvenser. Det är personalfrågan. Försvarets viktigaste resurs är ju dess personal. För att kunna fungera måste försvaret ha en officerskår som är lämpad för uppgiften. Det medför dels att flera officerare måste finnas på förbandsnivå och färre i högre funktioner, dels att nuvarande regelverk för personalförsörjningen måste förändras. Med nuvarande regelverk är det omöjligt för att klara av de internationella insatser som är en central del av framtida försvar. Ni måste ha glömt eller vill inte låtsas om att de internationella insatserna i allt väsentligt främst består av människor som måste anställas. Vänsterkartellen vill inte heller acceptera att anställningar måste kunna göras i andra former än de som råder inom annan statlig förvaltning. Jag vill ställa en fråga till ministern . Hur ser personalsituationen ut nu? 63 Försvarsminister (): Jag säger att svartmålar läget. Jag tycker inte att det är korrekt att säga att det förra försvarsbeslutet har kollapsat och att det var en enig riksdag som gjorde den typen av uttalanden. Jag kommer ihåg de diskussioner vi hade. Jag sade att man kanske ska komma tillbaka när även bokslutet föreligger. Det är faktiskt . Av det kan man konstatera, om man ska tro på överbefälhavaren, att ekonomin fungerar. Man har ordning på sin ekonomi. Man har ökat sin övningsverksamhet. De svenska insatserna i internationella fredsfrämjande uppgifter får högsta betyg. Detsamma gäller de internationella övningar vi deltar i. Att man sedan har att värdera Försvarsmaktens effektivitet i förhållande till ett scenario som fortfarande bär prägel av det gamla invasionsförsvaret gör att omdömena inte blir goda rakt över, utan i vissa lägen måste man använda beteckningen godtagbart. Då är dock de brister som man kan konstatera identifierade, och de gäller i förhållande till ett gammalt scenario. Jag tycker att det finns skäl för både och regeringen att ta fasta på att den svenska försvarsmakten hävdar sig väl i en internationell jämförelse. Vi ska fortsätta med det utvecklingsarbetet och se till att det fortskrider. Det handlar inte om att jag påstår att saker och ting är bra, utan det handlar faktiskt om att jag också kan förlita mig på de bedömningar som överbefälhavaren gör när han redovisar slutåret i den gamla reformen och ingångsvärdet för . En annan sak är, och det är vi ju på det klara med, att det är en komplex situation. Både regeringen och har ändrat de ekonomiska förutsättningarna i förhållande till den planering man gjorde innan Försvarsberedningen ens hade satt in sin slutbearbetning. ska man inte utveckla arbetet i förhållande till sina gamla planeringsdirektiv, utan nu handlar det faktiskt om att göra det utifrån det beslut som är fattat i riksdag. Till ska jag säga att det handlar mycket om att de internationella insatserna ska behandlas av unga människor som gör sin värnplikt. Jag trodde att vi var alldeles överens om att kvaliteten på värnpliktsutbildningen ska höjas och att det inte är rimligt att nöja sig med den låga andel som kan rekryteras för internationella insatser. Det är ett rimligt krav att en knapp tredjedel av dem som genomgår utbildningen ska ha fått så bra utbildning att de är motiverade att också delta i internationella fredsfrämjande insatser. 64 (): var det annat ljud i skällan från försvarsministern. Det var en betydligt blygsammare ton, skulle jag vilja säga. Vi inleder det hela med några frågor. Först har vi detta med pengarna och anslagssparandet på . Kommer de att återföras, och i så fall när? Den andra frågan gäller snabbinsatsförmågan. Hur ska den finansieras? Den tredje frågan gäller och . Är det fortsatt de försvarsfientliga partierna som regeringen tänker stödja sin försvarspolitik på? Om jag något uppfattat diskussionen i den förra interpellationen hade den att göra med vilka partier som regeringen samarbetar med när det gäller säkerhetspolitiken. Hur otrogen får man vara i en så viktig fråga, försvarsministern, att man hoppar i säng med både den ena och den andra? Hur ska det vara? När det gäller personalfrågan vill jag också ställa några frågor. Är det någonting på gång, eller ska Försvarsmakten sväva i ovisshet i den här frågan även framgent? Kommer det att bli tidsbegränsade anställningar? Ska man ha en möjlighet att både anställa och avveckla ? Jag kan upplysa ministern om att nu är det precis tvärtom. Den personal som vi framför allt behöver i internationella insatser får kicken därför att LAS sätter käppar i hjulet för att vi ska kunna föra en försvarspolitik som någorlunda stämmer överens med de intentioner vi har när det gäller just de internationella insatserna. Kvinnor går ut före män därför att män har varit med längre. Är det så försvarsministern ska ha det? Eller kommer det att ske någon förändring på den här punkten som visar att man verkligen vill uppnå det man säger i det här försvarsbeslutet? hoppas jag att det blir rediga svar på detta. Annars är det tomma ord som försvarsministern kommer med vad gäller våra förmågor hit eller dit. Jag är inte ett dugg intresserad av vare sig mobiliseringsförsvar, insatsförsvar eller vad det nu kallas. Det vi vill ha i är en förmåga om någonting händer. Sedan kan vi kalla den vad vi vill. För att det ska bli en förmåga krävs det svar på just de här avgörande frågorna. Om inte de här 2,3 miljarderna kommer tillbaka väntar med stor sannolikhet ett nytt försvarsbeslut med nya förändringar. Är det hela marinen som ska försvinna? Eller vad ska man plocka bort den här gången? Ska det vara en insatsorganisation som kommer att begränsas och fortsatta neddragningar? Då skulle jag nog kalla det för en kuliss mer än en verklig försvarsförmåga för del. Jag tycker att försvarsministern skulle ge rediga svar just på de här frågorna, så att vi vet vad som gäller . 65 (): Jag fick inte heller svar på de frågor jag ställde. Jag vill uppehålla mig vid personalsituationen. Vi vet att överbefälhavaren har uttryckt oro och efterfrågat förändringar i lagstiftning och regler för att kunna hantera den prekära situation som Försvarsmakten står inför. Jag kan inte se att regeringen har lyft ett enda finger för att undsätta honom när det gäller de bitarna. Precis som var inne på gäller principen sist in först ut, och det drabbar naturligtvis inte minst kvinnor. Det är ju något som vi inte önskar oss. Både ministern och jag har diskuterat ett antal gånger att vi behöver ha in fler kvinnor och yngre personer just på truppbefälssidan. Jag talar inte om de värnpliktiga . Försvarsmakten är inte vilken förvaltningsmyndighet som helst. Det måste kunna få råda vissa särdrag. Det är inte ett steg mot allmänt urholkad arbetsrätt att erkänna att en militär anställning inom Försvarsmakten som kan innebära utlandstjänstgöring är annorlunda till sin natur jämfört med en anställning till exempel inom sjukvården. Inställningen från regeringens sida är ju att mycket motstridiga särintressen förekommer. Därför ställer jag frågan igen: Vad tänker ministern och regeringen göra åt personalsituationen, som är prekär inom Försvarsmakten? 66 Försvarsminister (): När jag säger att vi ska ta det lugnt är det för att det sägs många starka ord om hur eländigt allting är i försvaret och hur omöjliga förutsättningarna för beslut är. Det visar sig faktiskt att också Försvarsmakten, när man har vänt på sina problem och tittat på dem ett tag, kommer tillbaka med lösningar som inte alls är så dramatiska. Man hanterar problemen. Det lär mig en sak: Om vi nu vill ha den här omställningen till stånd, om vi inte vill lägga mer pengar på försvaret än vad vi behöver, då kan vi också låta Försvarsmakten finna sina lösningar. Det krävs också en form av inre rationalisering i verksamheten. Den kan inte dirigeras utifrån av politiker, hur mycket vi än önskar det. Den måste man hitta själv. Den typen av lösningar är Försvarsmakten fullt kapabel att leverera. Då kommer nästa fråga: Vad händer med anslagssparandet? Vi räknar med att den limit vi har haft det här året återförs. Vi räknar med att de pengarna finns till förfogande . Det är inriktningen. Så har det varit tidigare. Det finns inget skäl att tro att vi skulle avvika från den uppfattningen den här gången heller. Det står tydligt i propositionen att inte är finansierad inom ramen för Försvarsmakten. Vi har i stället avsikten att i den utredning som görs om de totalförsvarsgemensamma myndigheterna och rationaliseringar inom administrationen i Högkvarteret ta fram pengar för att betala framtagandet av . Det är inte något konstigt. Sedan kommer alla dessa frågor till mig om anställningen. Både och vet att det inte anstår riksdagsledamöter att ställa de frågorna till en minister. Varken eller regeringen är arbetsgivare till Försvarsmakten. Det är en fråga som Försvarsmakten löser. Vi har sagt att vi följer arbetet mycket noga. vet direkt hur allting kommer att gå. Han talar om precis hur det ska bli. Vi har inte sett det . Man arbetar i Försvarsmakten för att åstadkomma en förmåga i styrkorna som stämmer med det uppdrag man har fått, och det följer vi noga. Men vi aktar oss för att dra förhastade slutsatser om hur det ska bli. Vi vet också att personalstrukturen har betydelse. Men att nu klampa in och göra uttalanden om hur det kommer att bli är inte någonting som gagnar lösningar i sak som också ger det man behöver i Försvarsmakten, nämligen det som finns på arbetsmarknaden över huvud taget trygghet och säkerhet för de anställda. Om vi inte kan erbjuda det, hur ska vi då kunna rekrytera till den typen av krävande uppgifter? 67 (): Jag drar inga förhastade slutsatser. Jag har inte dragit en enda slutsats. Jag har ställt frågor till ministern på ett antal punkter, just för att visa på att det krävs åtgärder för att det här försvarsbeslutet och de målsättningar som finns i försvarsbeslutet ska kunna bli en realitet. Bakgrunden som jag redovisade i inledningsanförandet var faktiskt från det förra försvarsbeslutet, nämligen att ett enigt utskott sade att det var för mycket och för lite för lite pengar och för mycket uppgifter. Då är det rimligt att man når en balans den här gången som är bättre än det förra i vart fall. Det är mot den bakgrunden frågorna kommer när det gäller personalen. Är det ålder som ska gå före kompetens? Ska anslagssparandet komma tillbaka? När det gäller pengarna skulle jag kanske tolka det som att de kommer tillbaka. Här får försvarsministern slå näven i bordet och säga att pengarna ska tillbaka och de ska tillbaka vid den här tidpunkten. Det är det vi ska leva med. Jag kan stå här och diskutera och försöka få fram bättre villkor för en försvarsmakt till ett land som behöver säkerhet. Men ytterst handlar det om ett antal tusen som jobbar i verksamheten och en myndighet som försöker organisera och göra det bästa. Då är det ju rimligt att man vet vad som gäller, både i personalfrågan och när det gäller pengarna. Annars är det tämligen svårt att leva upp till de målsättningar som finns i försvarsbeslutet. Det är just de sakerna vi vill ha fram. Det är inte så att vi springer i förväg och tror att det blir succé eller fiasko av det hela. Men om försvarsministern är beredd att komplettera på de punkterna pengarna och personalen är ganska mycket vunnet. är det bra om man skulle kunna ge någon hänvisning om hur det blir med och Vänstern. Är det de partierna man ska göra upp med ? 68 Försvarsminister (): Om man ställer många frågor är det naturligtvis för att man har vissa uppfattningar, och man vill göra sig till tolk för de uppfattningarna. Jag tycker inte att det är rätt metod eftersom det skapar en bild av Försvarsmakten som inte stämmer. Det hela kompliceras ytterligare av att det, när jag svarar på frågorna, uppenbarligen inte är den eländesbeskrivning som och vill ha av mig. Det finns betydligt mer positiva delar i försvarsbeslutet och i Försvarsmaktens förmåga att genomföra det än vad ni faktiskt vill ta till er. Jag kan nämligen konstatera att Försvarsmakten i sitt pressmeddelande om det budgetunderlag man nu lämnat in säger: Försvarsbeslutet var ett bra och tydligt beslut. Och även om och är oroliga är det för mig trots allt viktigare att överbefälhavaren och Försvarsmakten tycker att det finns ledning, för jag är ganska övertygad om att de då också kommer att hitta konstruktiva lösningar. Sedan vill jag understryka en sak. Kvalitet i försvarsbeslut har diskuterats , vilket jag haft anledning att titta på i gamla protokoll. Därför är det nuvarande försvarsbeslutet en ny typ av beslut. Vi har angett en inriktning, och den följer vi upp eftersom vi vill att den inriktningen ska bli genomförd. Om det är så att man behöver komplettera med ny inriktning och ser att beslutet på några punkter behöver justeras kommer regeringen att gå till och be om stöd för den typen av förslag. Situationen för det svenska försvaret är emellertid betydligt bättre än vad som framgår av de beskrivningar som och här presenterat. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM42 Kommissionens meddelande till rådet och om EU:s långtidsbudget för perioden 20072013 KOM(2004)487 till utrikesutskottet 10 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2004/05:RRS15 till socialförsäkringsutskottet Redogörelse /05:RS2 till Motioner 2004/05:Ju34 och Ju35 till justitieutskottet 11 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2004/05:SkU24 betänkande 2004/05:JuU16 betänkanden /05:SoU12 och SoU10 betänkanden /05:UbU4 och UbU5 Anmäldes och bordlades Proposition 2004/05:62 Genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m. Redogörelse /05:RJ1 Styrelsen för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning betänkanden /05:BoU5 Byggfrågor /05:BoU6 Miljökonsekvensbeskrivning enligt , m.m. betänkande 2004/05:SfU8 Allmänna motioner om socialavgifter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU7 Jakt och viltvård 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:428 av ()till utbildnings- och kulturminister i olika samhällsgrupper 2004/05:429 av ()till statsrådet konsekvenser 2004/05:430 av ()till utrikesminister 2004/05:431 av ()till statsrådet 2004/05:432 av (m)till justitieminister i /05:433 av ()till justitieminister i Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts