prot · GS09123 · 2005-05-19 00:00:00 — Det vore bra att få veta vad åtgärderna ska bygga på om man inte först får konstatera vad som behöver åtgärdas. Det är ju precis det som de så kallade betygsliknande omdömena handlar om. Vad säger om det? Sedan har vi, fru talman, detta med arbetsro och trygghet. Det har varit en mycket medveten strävan från Socialdemokraterna att ta ifrån lärarna de medel som de haft till sitt förfogande för att se till att det är lugnt och tryggt i skolan. Moral, etik, fostran, disciplin alla sådana ord, och innehållet i dem, var bannlysta . Och är det så att det man sår det får man skörda. Svenska elever kommer , stör lektionerna, har ogiltig frånvaro och medverkar till skadegörelse betydligt oftare än elever i andra länder. Fram tonar en bild av sena ankomster, högljutt prat och allmän oro, skriver . De konstaterar också det självklara att de elever som drabbas värst är de som kommer från studieovana hem och inte så lätt kan ta igen det som de går miste om under lektionerna på grund av det här. Socialdemokratisk skolpolitik har lett till att skillnaderna mellan elever som har respektive inte har högskoleutbildade föräldrar ökar. Det är inte riktigt det som brukar framhållas när regeringen stolt talar om en skola för alla. Allt pekar på att det är hög tid att ändra inriktning på skolpolitiken och ge lärare och skolledare de verktyg de behöver för att skapa en trygg miljö, som är förutsättningen för all inlärning. De vill varken ha kadaverdisciplin eller oinskränkt makt över eleverna, men de behöver ha tydliga befogenheter för att kunna ingripa när elever stör och trakasserar sina kamrater och lärare. Och de vill ha bättre möjligheter att utvärdera skolarbetet för att kunna ge varje elev det stöd hon eller han behöver. Är det verkligen för mycket begärt, ? I detta anförande instämde , och (alla kd). 7 (): skulle man kunna sammanfatta debatten från de borgerliga företrädarnas sida i tre ord: Elände, eländes elände. En av slutsatserna i det arbetsmaterial från som ligger till grund för dagens debatt är att det behövs mer betyg och betygsliknande information. Jag ska i mitt anförande huvudsakligen uppehålla mig vid den slutsatsen. Inledningsvis måste jag dock säga att material på flera punkter lyfter fram frågor som jag som vänsterpartist, och jag tror de flesta andra, ställer upp på, nämligen hög lärarkompetens, lugn och trygg studiemiljö, stark skolledning och effektivt kvalitetsarbete. Dessa målsättningar är bra. För mig som vänsterpartist är betygen som princip orättvisa. Man kan aldrig i ett betyg sammanfatta en elevs hela situation, alla kunskaper och färdigheter. Man kan heller inte säga att betygen ger en säker prognos för framtida framgång. Vilken roll har då betygen? För det första anses betygen nödvändiga som morot, som stimulans, som belöning i skolarbetet. Visst är det trevligt för de elever som kommer hem med höga betyg, och visst tror jag att deras föräldrar också uppskattar denna form av stimulans. Men vilket betygssystem vi än har kommer det alltid att finnas elever som av olika anledningar har svårare än andra att få bra betyg. Vi ska inte heller blunda för att en del människor har svårare att lära än andra. För många av dessa är det föga meningsfullt att betygen används som lockbete. Vad är då alternativen? Jag litar på våra lärare. En av läraryrkets stora och krävande utmaningar är att göra undervisningen så meningsfull och stimulerande att elever tar vara på de möjligheter till utveckling på alla områden som skolan ger dem. Skolan bör vara en plats där barn och ungdomar har möjlighet att tillägna sig goda kunskaper och effektiva arbetsmetoder utan den psykiska press som hotande låga betyg innebär. Ett annat sätt att motivera betygen är att de behövs för att ge information. Genom betygen ska man få veta vad eleven kan eller hur eleven ligger till. Jag tror att man kan se betygens informationsbetydelse som ett underkännande av elevers, föräldrars och inte minst lärares kunskap. Kan läroplanen verkligen förenas med betyg, eller innebär den situation vi har att betygssystemet styr mycket mer det som händer i skolan än exempelvis läroplanen? Vilka alternativ finns det? Jag menar att vi ska använda och utveckla det vi har, nämligen utvecklingssamtalen. Vi kan utveckla både muntlig och skriftlig information. Fortlöpande kontakter ger en mycket fylligare bild än bokstäver på papper. Ett tredje motiv för betygen är deras funktion som urvalsinstrument. Betygen anses behövas för att sortera in elever i grupper som kommer in eller inte kommer in på önskad utbildning. Betygen anses också vara viktiga för kommande möjligheter att få anställning. För mig är alternativet med förstärkt studie- och yrkesvägledning och utökade möjligheter att komma in på sitt förstahandsval i gymnasieskolan långt mycket bättre än intagning enbart på betyg. Jag vill citera ur arbetsmaterial, som ligger till grund för den här debatten. Där säger man: Svenska elever är goda läsare, kunniga i engelska och duktiga på samarbete och problemlösning. De trivs i skolan och har gott självförtroende. De demokratiska värdena har en stark förankring hos elever och lärare. Mobbningen i skolorna minskar. Det finns olika bilder. menar att elever och lärare förtjänar en saklig debatt om hur vi får en bättre skola med mer harmoniska, samarbetsvilliga och kunskapstörstande elever och en lärarkår som får utlopp för sin förmåga att inspirera, stimulera och förmedla kunskap. Därtill tjänar inte en storstadsfixerad och svartmålande debatt. Därtill tjänar inte heller en skönmålande debatt. Den svenska skolan kan och ska bli bättre. I den här debatten hör vi en högerledd borgerlighet, som minsann ska ge skolan mer resurser och större möjlighet att lyckas i sitt uppdrag. Skolan är en del av samhället. Skolan är en del av helheten. Om klassamhället förstärks, om den offentliga sektorn minskas och om vi får ett hårdare samhälle, påverkas naturligtvis verkligheten i landets skolor. Min fråga till framför allt är: På vilket sätt gynnas skolan av en politik som med era förslag om sänkta nivåer i sjukersättning och arbetslöshetsersättning konkret innebär att i en kommun som Tolgfors hemkommun drygt 20 000 människor får försämrad ekonomi? Kommunen förlorar nära 38 miljoner i skatteintäkter. Klassisk högerpolitik ökar klyftorna i samhället i stort, och det kommer att märkas i skolan! Jag som vänsterpartist kommer att fortsätta att försöka föra en politik som försöker minska klyftorna i samhället och ser idén om en sammanhållen, likvärdig skola med hög kvalitet för alla som grundbulten i svensk skolpolitik. I detta anförande instämde och (båda v). 8 (): I dagens skola läggs alldeles för mycket tid, kraft och resurser på att reparera misstag som har skett under elevens tidiga år. Vi lägger mer och mer tid och pengar på att lära eleverna läsa under skolans senare del, och vi har individuella program på gymnasiet som bara växer och växer. Något är fel när var femte 16-åring inte kan läsa och ta till sig det som står i en vanlig dagstidning, när var femte högstadieelev inte kan lösa ett enkelt matematiskt problem och en av tio elever inte når grundläggande behörighet i . Skollagen skriver så vackert att utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Varför klarar vi då inte att ge eleverna en sådan skolgång? Jo, det beror på att Socialdemokraterna och samarbetspartierna inte har lyckats skapa en bra skolpolitik som de har samarbetat. är jag mycket tacksam över den rapport som presenterade . Där slaktar man flera heliga skolpolitiska kor som regeringen har. Man föreslår att åtgärder ska vidtas på områden som betygen, de nationella proven och kunskapsplanerna, kontrollen över lärarutbildningen, stark skolledning och effektivt kvalitetsarbete, kompetensutveckling av lärare, bestämmelser om skolstart och individuella utvecklingsplaner. Dessa sju punkter är bara några av de områden som har lyft fram . Vi har länge sett att någonting måste göras för att stärka kvaliteten på utbildningen i våra skolor. ser nu med glädje en rapport från som genomsyras av en flexibel syn på skolan och som ställer sig i motsats till den fyrkantiga skola som Socialdemokraterna vill ha. Skolministern har på den relativt korta tid som han har haft ansvaret för skolan upptäckt att det finns många brister. Det hedrar honom. Några av de åtgärder som han har aviserat är att individuella utvecklingsplaner ska införas , att kompetensutvecklingsinsatserna för lärare behöver stärkas, att lärarprofessionen ska stärkas och senast att det ska bli förbud mot diskriminering och kränkning, vilket är glädjande eftersom det är sådant som vi har efterlyst . Det finns dock mycket kvar att göra som Baylan inte har aviserat. hoppas innerligt att skolminister lyssnar till alla problempunkter som har lyft fram. De flesta av dem har vi och partierna i alliansen för pekat på i många debatter under de år som den socialdemokratiska regeringen har styrt över skolpolitiken utan att regeringen har lyssnat när vi har satt upp ett varnande finger. Kanske lyssnar regeringen , när det är som har kommit med klagomålen. Elever behöver olika för att nå målen i utbildningen, skriver . De orden ligger väldigt bra i min mun, för det har vi sagt och tagit upp i debatt efter debatt i den här kammaren. Vi talar om hur viktigt det är att ge varje elev den kunskap som just den eleven behöver för ett livslångt lärande. Skolan ska vara individuellt anpassad och sätta eleven i fokus. Därför vill vi införa flexibel skolstart. Det handlar om att ge elever möjlighet att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än vid höstterminens start. Jag har närmast blivit förlöjligad när jag har sagt detta i debatter. talar i klartext om flexibilitet. De möjligheter som finns för olika tidsanvändning i skolan utnyttjas i väldigt liten utsträckning. Det är naturligt eftersom eleverna alla börjar skolan , oavsett vilken utvecklingsnivå de befinner sig på. Med modell kan man lättare ha olika tidsanvändning i skolan. Det viktiga är att eleverna når kunskapsmålen för innan de ska börja i gymnasiet. Det ska vara kunskap och inte tid som ska räknas i skolan. Bland elever som har utländsk bakgrund vet vi att problemen med att nå kunskapsmålen nio är väldigt stora. av pojkarna når inte målen. I den skola som vill se, nämligen en likvärdig skola, måste vi se till att skillnaderna i prestationer minskar. har vi en kunskapssegregering i den svenska skolan som är ett hot mot den uppväxande generationen. Elever med utländsk bakgrund måste få undervisning i sitt modersmål. Om detta har utredningen i mun skrivit mycket. När kommer förresten den propositionen? Utredningen var klar redan förra mandatperioden. har vi väntat nog på den och på skollagspropositionen. Alla elever som är i behov av stöd och hjälp måste få det i ett tidigt skede av skolgången. Det gäller invandrare och det gäller andra. Vi i har betydligt mer pengar än regeringen, , i stöd till de elever som är i behov av det. vill ge alla elever de bästa förutsättningarna för att gå en positiv framtid till mötes. I detta anförande instämde (). 9 (): Återigen har slagit larm om situationen i den svenska skolan. lyfter fram ett antal områden i den svenska skolan som man har brottats med . Det är inget nytt som tas upp i utredningen. Vi känner alla till det, men jag tycker ändå att det är bra att vi återigen får debattera skolan här i kammaren. Jag vill ta upp några av dessa punkter, som jag tycker är av väsentlig karaktär. Några har vi redan varit inne på. En fjärdedel, , av eleverna når inte målen i basämnena svenska, engelska och matematik. Att inte nå dessa ganska självklara mål är inget annat än en katastrof för de unga. Tänk att gå i obligatorisk grundskola och lämna den med underkänt eller icke-betyg i matematik, svenska eller engelska! Det är inte värdigt. De individuella utvecklingsplanerna fungerar inte tillfredsställande. Det är en livlina som så många elever behöver för att nå de uppsatta målen. Jämförelsen med andra länder utfaller också illa, enligt texten från . Det är oro och hög frånvaro, och skadegörelse är vanligare i den svenska skolan än i andra länder. Att nu pekar på att det bör stå i skollagen att eleverna ska har rätt till lugn och trygg arbetsmiljö tycker är bra. Det är ett steg i rätt riktning. Det allvarligaste är att vi kan läsa att vi halkar efter kunskapsmässigt. Den senaste Pisaundersökningen visar detta. Frågan är nu om utbildningsministern och regeringen lyssnar på kritiken och vidtar kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de problem som lyfts upp. Vad skoldebatten ska handla om från och med nu är inriktning på målen som eleverna ska uppnå. Det är vad debatten ska handla om och kraften läggas på. Varför ser den svenska skolan ut som den gör? Det handlar om att det med det nya betygssystemet fortfarande finns uppenbara brister i att tolka betygssystemet. Lärarna har inte fått den kompetens och utbildning de behöver och så vidare. Det är i sig ett hot mot likställdheten i svensk skola. Det avgörande är att elevers svårigheter upptäcks för sent eller att man inte har analyserat elevernas behov tillräckligt. Det gör att eleverna får det stöd som de är berättigade till alldeles . När sedan eleven får de stöden är det , och kvaliteten på stöden är för låg. Detta gör att eleven inte får den hjälp som eleven har rätt till enligt skollagen. Utbildningsministern måste se till att de lägre årskurserna prioriteras. Ingen elev ska lämna årskurs 5 utan att kunna räkna och läsa. Det ska de naturligtvis kunna . tycker att det är bra att utvecklar diagnosiska test för de lägre årskurserna. Det ger en indikation på hur eleven ligger till. Men detta måste kopplas till att föräldrarna får skriftliga omdömen. är positivt till detta. I en rapport som vi nu har läst om ville att det ska ske i årskurs 5, tror jag. kan se att det kan ske mycket tidigare. Varför ska man gå i skolan innan man får ett skriftligt omdöme? har krävt de skriftliga omdömena . Vi vill naturligtvis ersätta betygen med det, som ni säkert känner till. tar upp detta som ett sätt att nå målen och komma åt problemen. Vi tycker att det är bra. Vi välkomnar också att det finns förslag till mål för årskurs 2 i svenska och matematik i den nya kursplanen. Det är ett steg i rätt riktning. Jag tycker att ministern ska titta på detta. När vi talar om detta tycker förhoppningsvis de flesta att det är självklarheter. Men ingen talare har sagt någonting om kanske skolans viktigaste resurs, nämligen lärarna. Dessa för eleven positiva förändringar som jag har talat om medför också att lärarnas arbetssituation måste ses över. Jag vädjar till ministern att han också tittar på den delen. Man lägger på arbetsuppgift efter arbetsuppgift för lärarna. finns det ett stopp. Att dagens betygssystem har brister borde vara uppenbart för alla här i kammaren. Kritiken grundar sig på att betyg enligt många undersökningar visar sig vara ett dåligt mätinstrument för kunskap. En utvärdering av dagens betygssystem kopplat till de skriftliga omdömena som ett alternativ till dagens betygssystem vore önskvärt. Politiker ska tala om vad som ska göras, och skolan och lärarna ska tala om hur man ska göra detta. Därför vore det bra om utbildningsministern kunde bidra till en ökad flexibilitet inom den offentliga skolan och låta de kommuner och skolor som vill arbeta lite mer fritt utan att ha det kommunala regelsystemet hängande över axeln. Det är väl ändå inte så, ministern, att det är formerna inom skolan som är det viktigaste? Det är väl resultaten som kommer ut grundskola som vi ändå måste sätta fokus på? 10 Statsrådet (): Jag sitter och lyssnar till debatten. Det är bedrövligt att höra hur oppositionen ägnar nästan hela sin tid åt att svartmåla den svenska skolan. De talar om betygen som den enda lösningen. Det är en väldigt fattig politik som bygger på att bara koncentrera sig på betygssystemet. Jag har svårt att tro att betyg i sjunde klass i stället för åttonde klass skulle revolutionera i den omfattning som de borgerliga partierna verkar tro. Jag menar att vi ska stärka uppföljningen . Det är därför regeringen från och med nästa vårtermin inför individuella utvecklingsplaner. Det är också beklämmande att höra hur beskriver de svenska eleverna. I värld, värld, verkar de svenska eleverna mer eller mindre bara ägna sig åt att djävlas med sina lärare. Jag vet att det inte är så. Du vet att det inte är så. Men det är också viktigt med en riktig beskrivning. Elevperspektivet är väldigt viktigt. Vi socialdemokrater vet att elever har olika förutsättningar. Vi vet också att när skolan fick vara med och ta stora besparingar , med en lärartäthet som gick ned som följd, blev också resultaten sämre. Det är därför som det är så viktigt för oss att nu när vi har möjlighet satsa pengar på att anställa fler lärare och annan personal i skolan. Det handlar om att öka lärartätheten och möjliggöra mindre klasser. Det är också viktigt för oss att satsa på de skolor där vi vet att man har det tuffast. Det hedrar att de tydligt säger nej till satsningar på de tuffaste områdena. Det är de områden där vi i alltför hög grad har skolor där elever lämnar skolan utan godkända resultat. Det är inte acceptabelt. Vi socialdemokrater vidtar åtgärder. Vad är borgarnas gemensamma politik? Vi har hört ett antal olika framställningar från de fyra borgerliga partierna. Vad är ni ense om? Vi har hört att ni är ense om betyg. Okej, det ska vara betyg i sjuan i stället för åttan. Men om det är det enda ni är överens om är det väldigt fattigt. Kan inte ni gemensamt redogöra för vad en borgerlig regeringspolitik skulle vara om det gick så illa att ni vann valet? Jag tror att väljare förtjänar ett svar på den frågan innan valet. Jag har sett de förslag som ni lägger fram var och en för sig. Det handlar framför allt om att sortera i den svenska skolan. Det är förslag som ska tvinga kvar barn som inte har uppnått målen för årskurs 3 i samma årskurs. Det handlar om att sortera ungdomarna i de högre åldrarna utifrån allmän och särskild kurs i matematik, engelska och svenska. Det handlar om att hålla kvar 17- och 18 åringar i en miljö som är till för 13- och 14-åringar i . När talar om yrkesutbildningarna blir jag väldigt förvånad. Det enda konkreta förslaget jag har hört från är att ni ska minska ambitionerna. Ni ska dra ned de yrkesförberedande utbildningar från till med lägre krav när det gäller att kunna lära sig läsa, skriva och räkna ordentligt och att kunna kommunicera på engelska. Är det en kvalitetshöjning vill jag inte ha den. 11 (): Att skolministern är i behov av att höra borgerliga idéer tror jag alla som ser den här debatten förstår. Det kommer inte värst mycket nytt därifrån. Det är för oss i den borgerliga alliansen allvarligt att var fjärde elev kan gå osedd genom den svenska utan att nå kunskapsmålen. Skolan är faktiskt till för att ge kunskap. Klarar inte skolpolitiken det målet blir det mesta andra mindre relevant. De här eleverna, de här barnen, nämns inte i skolministerns tal. De är totalt osynliggjorda. Vi hör inga brandtal från Baylan om den fjärdedel av landets elever som inte når mål. Vi hör inga brandtal om den tiondel som inte når nationell gymnasiebehörighet. Vi hör inga brandtal om de svenska killar som går ut ur utan att kunna läsa ordentligt. Vi hör inga brandtal om de 23 ½ % killar med utländsk bakgrund som går ut ur utan att kunna läsa ordentligt. Det vi hör brandtal om gäller , friskolor och påstådda förslag från den borgerliga alliansen. Socialdemokraterna är inte i närheten av när det gäller att finansiera kvalitetsinsatser i den svenska skolan. Vi lägger, , 10,2 miljarder mer än vad regeringen gör på att finansiera skola och utbildning i den kommande perioden. Välkommen tillbaka när regeringen finns i närheten av detta för att prata resurser. Grundproblemet är att det inte finns något kvar av regeringens skolpolitik annat än att angripa oppositionen. Vi har till och med diskussioner om socialförsäkringarna i en extra debatt om skolan. Ingenting är viktigare i välfärdspolitiken än att ge barn kunskap. Det är det som ger verktygen för barn att klara det framtida livet, vare sig det handlar om arbetsliv eller fortsatt utbildning. Ingenting kan kompensera ett barn när man osedd har gått genom . Vi ser också i undersökningar att den svenska skolan inte längre förmår att kompensera barn för social bakgrund. gjorde den det. gör den inte det längre. Det är ett resultat av åratal av bristande kunskapsfokus i den socialdemokratiska skolpolitiken. Man har haft på sig. Det framgår oerhört tydligt i undersökningar att det har skett något de senaste fem à sju åren. Svenska åttor kan mindre matematik än vad svenska sjuor kunde för bara fem à . Regeringen är ansvarig. Den bristande kunskapsfokuseringen drabbar allra hårdast dem som är i behov av extra stöd. Det är de som inte får det. Det har också tydligt pekat ut. Vi har kommit att få närmast två parallella skolsystem i . Det är dels det officiella som talar om. Där går elever i grundskola, gymnasieskola och högre utbildning. Det är dels det verkliga som alltfler elever tyvärr tvingas uppleva. De når inte målen i . Individuella programmet följer därpå. Det var tänkt att de skulle gå där för att snabbt gå över till ett nationellt program. En femtedel lyckas göra den resan. Det treåriga gymnasiet är nu för många fyraårigt. Ändå är det bara tre av fyra trekvartsskolan igen, som klarar sig igenom. Direkt efter gymnasieskolan följer kompletteringar på komvux, konkurrenskompletteringar och kompletteringar för att nå behörighet. Efter komvux följer för många introduktionsår i den högre utbildningen. Detta är ett oerhört resursslöseri. Det är en total förnekelse av alla elevers rätt och möjlighet att uppfylla kunskapsmålen . Från moderat sida föreslår vi kontrollstationer för att tidigt upptäcka alla de barn som bara går osedda genom . Goda skolor har redan detta. Men det är alldeles uppenbart, , att alla skolor inte har det. Vi accepterar inte längre att det är så. God utbildning är den bästa och viktigaste fungerande delen av den svenska välfärdspolitiken. 12 (): När det började gå bra för i valrörelsen ökade intresset också från internationella medier. Jag hade en presskonferens med utländska journalister. En av frågorna var: Hur kan det i ett europeiskt land 2002 vara en politisk fråga om en lärare får beslagta en mobiltelefon? Jag svarade att det är märkligt, men det här är ett märkligt land. Det finns nämligen de som argumenterar emot när vi för fram det självklara kravet. är det 2005. I lärarnas enkät framgår att lärare i fortfarande inte vet om de har befogenheter att beslagta en mobiltelefon som missbrukas på lektionstid. Det är en del av verkligheten. Tack och lov finns det många andra delar av verkligheten. Men det är inget bra arbetssätt för en skolminister att stänga ute de delar av verkligheten som är besvärande. Vad är problemet? Ett stort problem är i . Där slogs återigen fast att Socialdemokraternas principiella inställning är att ska vara betygsfri. Jag tror mig veta att ledningen i Socialdemokraterna egentligen inte ville ha det beslutet, men fotfolket pressade fram det. sitter i den pressen. De som vet någonting om verkligheten i skolan säger att det måste vara en tidigare och tydligare utvärdering. Utvecklingssamtal och planer i all ära, men de ersätter inte det tydliga beskedet om vad som har uppnåtts som ligger i själva betyget. vet då att hans eget partis fotfolk inte accepterar det. Då är vi där. Svagheten i skolministerns position framgår i hans argumentering. Alla hör hans orimliga angrepp. Han gjorde en poäng i sitt första inlägg av att borgerliga partier skulle vilja ha en skolpeng lika för alla. Så är det naturligtvis inte. Jag tror inte att något borgerligt parti har den ståndpunkten.