prot · GT0948 · 2005-12-09 00:00:00 — Det är inte heller aktuellt att ur det utgiftsområdet finansiera Swedish Film . Vi arbetar med främjandet och bistår gärna med det. Jag tror inte att det är politik heller. Det skulle förvåna mig mycket om man i sin näringspolitik börjar gå över till direkta statsstöd till olika branscher för att locka hit investeringar. Det tror jag inte är hållbart i längden. 31 (): Är stöd till filmproduktion kultur- eller näringspolitik och vilka motiv finns för att satsa skattemedel på utländska filmer som görs i ? Denna debatt har förhoppningsvis klargjort att film är både kultur och ekonomi. Jag tycker att det näringspolitiska intresset för film bör ökas. närmast gäller det att inte missa intresset från indiska filmare. Varför ska planerade filmer behöva spelas in i ? Varenda investerad krona på utländsk filmproduktion ger inkomster, och kopplingen mellan filminspelningar och besöksnäring är oerhört viktig. sade ministern så här i ett anförande på Framtidsforum i : Staten ska ta ett större ansvar för att se till att det finns kapital i tidiga stadier av produkt- och affärsutveckling. Tidningsartikeln berättar även att hoppas att Bollywood ska få på fötter och att han tror att Bollywood kan ge nya intressanta projekt till . Om ministern gör resan till kommer han att inse att även där finns goda förutsättningar för filminspelningar. Göingenaturen utnyttjas redan av . Jag vill avsluta med en liten bild. Vi kan tänka oss de länder som vill filma i som ett tåg med flera vagnar. Tåget går ifrån oss om vi inte är offensiva och framsynta och löser en biljett som innebär stöd till filmprocessen. Denna biljett tror jag ger mångdubbelt igen. Är det verkligen klokt att inte ta till vara denna möjlighet? Utländska filminspelningar i skulle vara bra för svensk näringspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2005/06:146 om forum för småföretagarforskning 32 Näringsminister (): har frågat mig om regeringen avser att göra förändringar av medelstilldelningen till Forum för småföretagsforskning, FSF, för . Den forskning som bedrivs runt entreprenörskap och småföretagsutveckling är betydelsefull för att få en långsiktig och vetenskapligt underbyggd kunskap om villkor för entreprenörskap och småföretagande. Det är värdefullt att vi som utformar politiken har tillgång till policyrelevanta forskningsresultat vad gäller till exempel småföretagens och entreprenörskapets betydelse för tillväxten. Det betyder att både forskningen och nätverken för att förmedla kunskapen från forskare till beslutsfattare behövs. Det är också viktigt att små och medelstora företagsinvesteringar i forskning och utveckling ökar. För att stärka deras innovativa förmåga behövs mer samverkan mellan företag liksom mellan företag och universitet, högskolor och forskningsinstitut. När regeringen började stödja FSF:s verksamhet var forskningsområdet inte särskilt välutvecklat. har vi glädjande nog fått en mycket god utveckling vad gäller småföretags- och entreprenörskapsrelaterad forskning, och de flesta universitet och högskolor har skaffat sig hög kompetens inom detta område. FSF har därigenom varit föregångare inom området småföretagsforskning. Jag delar uppfattning att FSF sedan starten byggt upp ett kraftfullt och väl fungerande nätverk mellan forskning om småföretag och entreprenörskap, policy-makers och företag och deras organisationer. Det gäller såväl nationellt som internationellt. Regeringen avser därför att fortsätta att stödja FSF:s verksamhet med samma belopp som lämnats under innevarande år. 33 (): Apropå den förra debatten vill jag gärna rekommendera näringsministern att också se den film som har tagits fram nere i och som handlar om småföretagens framväxt , Miraklet i . Det finns ett hinder i form av småländska att ta sig över, men om näringsministern lyssnar in mig här så kommer språket på filmen också att vara begripligt. Tack så mycket, näringsministern, för ett positivt svar. Jag tror att det är det mest positiva svar jag har fått på någon interpellation . Det är klart och tydligt och det är precis i den riktning som jag hade önskat och ville. Jag skrev en väldigt lång interpellation för jag tänkte att nu ska jag ge så mycket fakta och positiv credit till FSF som det bara är möjligt. Inför en interpellationsdebatt läser ju både interpellanten och näringsministern alltid på. Det är inte riktigt samma sak med en fråga. Det kan skötas på handläggarnivå, har jag en känsla av. Därför ville jag passa på tillfället. Det är roligt att höra att näringsministern och jag har samma uppfattning om FSF:s stora betydelse och viktiga funktion när det gäller att knyta ihop forskningen med småföretagandet. Det är ett eftersatt kapitel. Det här är en viktig del för att fortsatt ska kunna göra det på ett alltmer utvecklat och systematiserat sätt, tror jag. Eftersom svaret är så positivt och vi inte har några delade meningar kan vi nästan lägga ned den här verksamheten. Men jag skulle ändå vilja passa på och ställa två frågor som ligger i samma härad. Den ena handlar om att det är lite bekymmersamt att så många organisationer får besked så sent. Jag vet att det handlar om svårigheter att ge planeringsförutsättningar . Men detta är en problematik som det skulle vara önskvärt att vi kunde hitta en bättre lösning på. Jag stöter ofta på den här frågan. Jag fick den senast från Svid, Stiftelsen Svensk Industridesign, som var bekymrade över hur deras anslag ser ut . Jag har stött på den åtskilliga gånger när det gäller IUC:s verksamhet. Ser näringsministern det här som en problematik? Det handlar om personer som finns anställda i de här organisationerna. Man vet inte om man ska gå ut med varsel eftersom man inte har fått något besked. Finns det något alternativt sätt att hantera budgetplaneringen på så att man skulle kunna vara ute i bättre tid och ge besked så att inte all den här oron behövde skapas ute i olika organisationer? Det var den första frågan som jag tycker att vi kan ta ett litet snack om, när vi ändå är här. Sedan har jag en annan fråga på hjärtat. Det handlar om ett småföretagararkiv. Det handlar egentligen också om möjligheten för forskarvärlden att kunna göra bra research inför historisk forskning på småföretagsamhetens betydelse i svenskt näringsliv under olika tidsepoker. Det finns ingen sådan samlad dokumentation någonstans . Det finns lite små saker här och där men inte systematiserat och, som sagt var, inte samlat. Jag har väckt en motion om ett småföretagararkiv. Och jag tycker naturligtvis att det ska ligga där vi har ett levande laboratorium av småföretag, i , helst i . Jag tror att det skulle finnas ett stort värde i detta, därför att det forskarna säger på olika ställen i är att man är mycket hänvisad till de stora företagens dokumentation som finns bevarad lätt åtkomligt. Men den typen av dokumentation som gäller de små företagen kommer man inte åt på ett lättillgängligt sätt. Jag tror att det finns ett intresse från forskarvärlden och jag tror att det finns ett intresse från medierna att ha tillgång till den här typen av arkiv. 34 Näringsminister (): Tre saker: småländskan, budgetprocessen och arkivet. Småländskan har jag inga problem med. Jag är så ofta i , inte minst i och i , så den håller jag aktiv . Jag tycker att det är en oerhört viktig del av , inte minst ur småföretagarperspektivet. Där finns väldigt mycket av initiativkraft och företagaranda som är viktig för ekonomiska utveckling. När det gäller budgetfrågan har det för vår del aldrig varit någon annan utgångspunkt än att denna organisation ska få de medel som man hade detta år. Det har de också själva känt till. Men vi är ju beroende av den budgetprocess som finns, där regeringen lägger fram en budgetproposition och behandlar den. Vi kan inte skriva ett regleringsbrev förrän vi har beslut från om hur kommande år ska se ut. Vi har ju stabila majoriteter, men man kan tänka sig en situation där det inte är stabila majoriteter. Då vet inte den kommande regeringen, i så fall, vad exakt man kommer att ha till förfogande för olika myndigheter och organisationer. Det här har man tänkt igenom när man har beslutat om budgetprocessen. Det kanske behöver tänkas igenom en gång till. Men det här är nog ungefär den verklighet vi får leva med. Organisationer som har tillfälliga projektanslag ska naturligtvis alltid räkna med att när tidsperioden är slut försvinner också det tillfälliga anslaget. Myndigheter som har de vanliga stabila anslagen bör naturligtvis få reda på om det är aktuellt med några nedskärningar, exempelvis. Det sköter vi i vår dialog med myndigheter och organisationer. Det sista, arkivet, tycker jag låter som en intressant idé. Låt oss fundera vidare på detta. En lämplig utgångspunkt skulle väl vara om Forum för småföretagarforskning, som har en överblick över området, tog sig en funderare på detta. Det är klart att vi båda kan aktualisera för dem att det väl vore intressant att se om det finns en grund för detta. Finns det ett behov av detta och hur skulle det kunna se ut? 35 (): Tack så mycket för ett tillmötesgående svar både när det gäller småländskan och när det gäller ett småföretagararkiv. Jag har aktualiserat det lite grann för FSF och haft en liten diskussion med dem redan, kan jag säga. När det gäller budgethanteringen tror jag att det finns lite alternativa vägar, trots allt. Jag inser mycket väl att besluten fattas här i kammaren och att regleringsbreven inte kan gå ut . Men väldigt mycket finns ju inte exakt angivet i budgeten. Det finns naturligtvis tankar på departementsnivå om hur anslagsfördelningen ska se ut. När det gäller IUC till exempel har de summorna inte alltid funnits synliga i budgeten. Så är det ju med många organisationer. Jag menar att med tanke på att man påräknar en stabil majoritet bör man kunna gå ut med ett förhandsbesked i ett tidigare skede. Det måste ju finnas tankar tänkta som är möjliga att annonsera förutsatt att budgeten går igenom. Finns det något hinder att ha det förhållningssättet? Det skulle naturligtvis minska oron och varslen betydligt. Det är ju människor det handlar om i sista ändan som är oroliga för sina jobb, som inte vet hur det blir. Jag tycker att det är viktigt att man kan skapa så mycket trygghet som möjligt på arbetsmarknaden. De som lever under de här förhållandena har farit illa ganska . Det är därför jag är angelägen att hitta alternativa sätt. Men det är helt upp till regeringen. Jag tycker att det vore jättebra om näringsministern här kunde säga att det ändå är någonting att fundera på att kanske gå ut med ett förhandsbesked. Det förutsätter då naturligtvis ett beslut, och att beslutet blir enligt den budget som är framlagd. Det har det ju inte ruckats på så . Eftersom vi fattar beslut om budgeten genom ett enda klubbslag är ju risken för att något stjälps på vägen egentligen minimal. Jag tycker inte att det skulle finnas så stora faror med att gå ut med förhandsbesked. 36 Näringsminister (): I det här fallet har det ju inte funnits någon anledning för någon representant för organisationen att vara orolig för vilken finansiering man kommer att ha . Det finns ju också vissa formella verktyg som man kan använda sig av, planeringsförutsättningar där man beskriver utvecklingen utan att binda sig för detta. är det så att vi lever i en demokrati. Vi har den demokratiskt valda församlingen, , som fattar beslut om budget. Så länge inte har fattat sitt beslut kan vi inte gå ut med några bindande besked. Därför är det viktigt med en bra dialog med myndigheter och organisationer under vägen. Från detta kan vi inte röra oss. 37 (): Det är trots allt så, näringsministern, att oron har funnits på många håll. Det är precis den jag har mött. Det var därför jag skrev interpellationen, för de visste egentligen inte förrän , när vi fick svaret. Det stämmer alltså inte riktigt att man är trygg och vet vad som gäller. Det har funnits ganska stora frågetecken hos ganska många organisationer. Jag har nämnt tre här som har levt under de här villkoren: Ska vi varsla eller vågar vi tro på fortsatt stöd? De frågetecknen är tydligt identifierbara hos flera olika stiftelser och organisationer som inte har känt till sina framtidsförutsättningar, som inte i budgeten har kunnat läsa ut den specifika siffran för den enskilda organisationen, stiftelsen. Därför finns det ett stort behov av de här förhandsbeskeden, och jag kan inte förstå att det skulle finnas så stora hinder. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2005/06:115 om villkoren för svenska äggproducenter 38 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att förbättra villkoren för svenska äggproducenter. Varje land fastställer de regler som ska gälla för näringslivet i landet i fråga. Skatter och avgifter fastställs till vissa nivåer, krav ställs för att uppnå en hållbar nivå av miljöutsläpp och krav ställs även på att animalieproduktionen ska vara etiskt hållbar. Detta är i grunden inget anmärkningsvärt. ligger generellt sett i den internationella täten när det gäller djurskydd och djurhållning. I ser vi det som självklart att djuren behandlas väl och inte utsätts för onödigt lidande. Regeringens strävan är att jordbruket i alla avseenden inklusive djurhållningen ska vara miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar. Den sociala dimensionen kräver en etisk hållbarhet. I denna strävan måste vi alltid vara beredda att göra de avvägningar som krävs när motstridiga intressen föreligger. Det är dock viktigt att i dessa sammanhang beakta näringens konkurrenskraft. Jag håller inte med om att omställningen gått för snabbt. Burförbudet beslutades i samband med den nya djurskyddslagstiftningen . Producenterna fick då en övergångstid , vilket är en vanlig period i dessa sammanhang. gällde för andra förändringar, till exempel nya båspallsmått för nötkreatur. Efter utfärdades för äggproducenterna även vissa dispenser, vilket innebär att perioden utsträcktes ytterligare. Jag är stolt över de producenter som redan tidigt gick över till alternativa system och beklagar verkligen att de utsatts och fortsatt utsätts för illojal konkurrens från en del av sina kollegor som fortfarande förhalar omställningen genom att producera ägg i otillåtna burar. kommer, som första EU-land, att ha genomfört EU:s värphönsdirektiv (1999/74/EG). Detta direktiv förbjuder hållandet av värphöns i traditionella burar utan rede, sittpinne och sandbad. Näringen i flera andra medlemsländer skulle önska att detta förbud sköts upp och har därför utövat lobbying för att uppnå detta. Det ligger i högsta grad i intresse att EU:s förbud mot traditionella burar inte senareläggs. Både jag och mina tjänstemän har i bilaterala kontakter med kommissionen vid ett flertal tillfällen lagt fram ståndpunkt i frågan. För de svenska äggproducenternas framtid är denna fråga mycket viktig. Jag avser att på en generell nivå verka för svenska äggproducenters konkurrenskraft och stärka den. Ett exempel är den informationskampanj om märkningen av ägg som regeringen aktivt bidragit till. Regeringen strävar i stort efter att fortsatt stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Den genomförda sänkningen av skatten på dieselolja inom bland annat yrkesmässig jordbruksverksamhet är ett led i detta arbete. Vidare är äggproducenterna likt andra företagare betjänta av generellt goda villkor för företagande och stabila statsfinanser. Detta har vi i . I förslaget till budgetproposition finns dessutom en återföring av skatt på handelsgödsel till näringen om . Dessa medel bör bland annat användas för att bidra till att konkurrens- och tillväxtförmågan hos svenskt jordbruk stärks. Grunden för regeringens arbete rörande jordbrukspolitiken slogs fast i regeringens proposition Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). Där anges att ska verka för att främja ett brett och varierat utbud av säkra livsmedel till skäliga priser, främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion och bidra till global livsmedelssäkerhet. Samhällets styrning av jordbruksproduktionen ska begränsas till ur samhällets synvinkel kollektiva nyttigheter. Låga marknadspriser utgör ingen grund för regeringen att agera. Tvärtom bör även marknaden för ägg styras av marknadens signaler i form av prisinstrumentet. I den långa omställning av äggproduktionen som vi har tagit oss igenom har varje producent ställts inför valet att ställa om till alternativa system för äggproduktion eller till annan jordbruksproduktion. Jag känner en stor tillförsikt inför de svenska äggproducenternas framtid. Vi har en omställd produktion. Svenska värphönsanläggningar är förmodligen de modernaste i världen, och vi har mycket kunniga och kompetenta äggproducenter. Marknadspriserna både i och i EU har ökat . Till detta kommer att vi står inför en omställning av den europeiska äggproduktionen med start i och . Detta kommer att öka efterfrågan på ägg från alternativa produktionssystem. Här kommer att finnas en potential för svenska äggproducenter. 39 (): Först vill jag säga tack till jordbruksministern för ett omfattande svar på min fråga och ett utredande svar som jag gläder mig åt. Men som representant för landsorten i och många familjer som lever på den här produktionen är jag inte nöjd med innehållet i svaret. Jag vill återkomma till det lite grann här. Jordbruksministern säger att det i det arbete som har varit med omställningen är upp till regeringen att göra avvägningar, de avvägningar som krävs mellan motstridiga intressen, och att beakta näringens konkurrenskraft. Så långt tycker jag att det är alldeles rätt. Men jag menar att regeringen har misslyckats med den här avvägningen. Regeringen når miljömålet, och det är gott och väl, men på bekostnad av att man lämnar producenternas ekonomi därhän. Många producenter som har gjort det som regeringen har uppmanat till, ställt om till modern teknik och bättre miljö för djuren, står inför en ekonomisk kris. Många står inför en konkurs. Det är, menar jag, inte någon god avvägning i ett sådant här sammanhang. Det är också kvar tills de kan se en förbättring. Jordbruksministern säger att hon är stolt över de producenter som redan tidigt gick över men beklagar den illojala konkurrensen från en del av deras kolleger. Jag tycker att regeringen, här i egenskap av jordbruksministern, skyller ifrån sig på en illojal konkurrens. Jag är inte säker på att det är rätt att betrakta det på det sättet. De konkurrenter som skaraborgarna och andra äggproducenter möter är faktiskt producenter inom EU, och de följer också regelverket eftersom det ännu inte är krav på ombyggnad utan det finns tid för det. Och det är just den mellantiden som är problematisk ekonomiskt. Det är precis därför som jag lyfter fram den här frågan. har försatt våra bönder i ett problem . Det är så stora problem att äggproduktionen faktiskt kan komma att flyttas ur landet om det blir många konkurser. Då förlorar både hönsen och vi som inte får några svenska ägg på det. Slutligen vill jag peka på att det är 2012 som är omställningsåret för övriga EU, och försöker man från lobbygrupper skjuta fram detta år . Om de lyckas vet vi faktiskt inte. Men om de lyckas försätter det våra producenter i ännu större ekonomiska problem. Detta menar jag att regeringen har ett mycket stort ansvar för. 40 Jordbruksminister (): Det gläder mig att inser att äggproduktionen finns på en marknad som fungerar enligt marknadens villkor. Jag skulle vilja backa lite grann till den situation som vi hade när vi ställde om till de nya mer djurvänliga systemen. Vi fick en stor nedgång i äggproduktionen under denna omställning. Det blev högre priser. Det påverkade äggproducenterna. Vissa investerade och gjorde det till ganska låga räntekostnader. Och vi kan se att vi efter omställningen hade ytterligare ett hundratal svenska företag på marknaden, vilket påverkade utbudet. Man kan inte säga att denna situation på något sätt direkt och enbart är kopplad till att vi ställde högre krav på producenterna. Jag är medveten om att de system som vi har leder till ökade kostnader i jämförelse med andra system inom EU. Men det finns också andra kostnader som är avsevärda för äggproducenterna. I en LRF-studie kan vi se att foderkostnaderna är den största posten av de totala kostnaderna. Jag menar att det finns en illojal konkurrens på marknaden. Men då talar jag om de svenska producenter som inte har ställt om till de nya systemen. Det är ett tiotal producenter . Förhållandena är sådana att den svenska detaljhandeln föredrar de svenska äggen. På det sättet finns det i konsumentledet en otroligt stark efterfrågan på dessa svenska ägg. Till det kommer att vi har salmonellagarantier vilket gör att inte alla EU-länder kan exportera till oss. Det är , som har samma salmonellagarantier som , som är det land som kan exportera. Och vi har haft en konkurrens från finnarna. Den har varit mellan 2 och , men vi kan se att den har minskat radikalt . Det är alltså inte den konkurrensen som är problemet. Jag menar att det är framför allt den obalans som vi har haft mellan utbud och efterfrågan som har påverkat de svenska äggpriserna och de svenska äggproducenterna. Jag har ingen annan bild än att de har haft ekonomiska problem. Men jag har en annan förklaring än . När det gäller framtiden och EU ska vi hålla hårt på dessa regler. Vi ska se till att vi inte gör avsteg från tidpunkten 2012. Vi ska också dra nytta av att vi har legat tidigt i processen och anpassa oss till EU:s krav. 41 (): Varken jag eller de moderna äggproducenterna är mot den bättre miljön både för djuren och för så att säga resultaten, alltså att få rätt sorts produkter på marknaden. Det är helt okej. Det som jag vill peka på är regeringens ansvar att inte sätta en näring i den situation som den befinner sig i . Det är många familjer som har ett bekymmer. Och det är tyvärr de familjer som har följt regeringens råd. Därför menar jag att det är ett tungt ansvar för regeringen att inte sätta någon bransch i denna situation, vare sig nu eller . Vilka är konkurrenterna? Ja, det är minsann inte bara svenska konkurrenter. Jag vill peka på de finska. förhandlade till sig ett stöd redan när man blev EU-medlem. Dessa pengar har man använt , och man har betalat per kilo i exportstöd när äggen går från till . Dessutom har den finska regeringen gett investeringsstöd på för byggnationsverksamheten. Man har gett stöd till för nyrekrytering av unghöns vid varje inköpstillfälle. Det är dessa producenter som svenska producenter ska konkurrera med. Det är en helt omöjlig situation. När det gäller de svenska kalkylerna fattas det för att man ska kunna göra de avskrivningar som behövs. Jordbruksministern måste förstå att även om det är bra ägg blir det Ebberöds bank av detta. Det går inte ens att producera bra produkter om man inte får in pengar. Man kan skjuta lite grann på avskrivningarna, och det gör man . Och man för diskussioner med sina banker om att få avstå från att amortera och skjuta det . Vi är helt överens om att det oerhört dramatiska är om EU skjuter på sin tidpunkt ytterligare. Då är det spiken i kistan för dem som försöker skjuta fram sina kostnader . Jag vill verkligen gemensamt med jordbruksministern försöka verka för att det inte blir så. Jordbruksministern säger i svaret: Låga marknadspriser utgör ingen grund för regeringen att agera. Det håller jag med om. Men jordbruksministern säger också att producenterna ställts inför valet att ställa om till alternativa system för äggproduktion eller till annan jordbruksproduktion. Det är naturligtvis riktigt att de skulle kunna ägna sig åt spannmålsodling eller vad som helst. Men tillåt mig ändå att säga att jag tycker att det är en aning nonchalant att säga att det finns valmöjligheter. I en sådan här bransch försöker man bedöma vilka möjligheter som det finns att vara med i den . Finns det förutsättningar? Man har litat på regeringen. Man har gjort stora och tunga investeringar.