prot · GS0998 · 2005-04-05 00:00:00 — Jag undrar därför vad ministern tänker göra på den fronten för att pressa på. Jag har två ytterligare frågor. De våldtagna kvinnorna och de mördade barnen hjälps inte längre av vackra diplomatiska fraser och av ett slags dialog som tycks pågå år utan konkreta resultat, utan det behövs konkreta styrkor. Är utrikesministern beredd att faktiskt föreslå någonting konkret? Då handlar det inte om 2 0003 000 man, utan det handlar om styrkor på kanske 10 000, 20 000 eller 30 000 personer. Sist men inte minst något om ICC. Jag tycker att det är väldigt glädjande att man har beslutat att krigsförbrytarna från , och gärna också ministrar på hög nivå, kan skickas till ICC, den . Men vi har sett utrikesminister kommentera det hela med att det är orättvist, oklokt och trångsynt att attackera på det sättet och att man vägrar ta del av detta. Vi såg också i går att president har sagt att inga sudaneser kommer att utlämnas till ICC. Jag undrar vad utrikesministern konkret tänker göra för att dessa krigsförbrytare, våltäktsmän och slaktare ska hamna bakom lås och bom så att rättvisa skipas. 31 Utrikesminister (): Det går inte att säga att ingenting av det som har gjorts av Afrikanska unionen och det internationella samfundet med FN i ledningen inte skulle ha hjälpt någonting på marken. Det har hänt mycket som det har funnits ett engagemang från det internationella samfundet. Våldet har minskat. Det har inte upphört helt, men det har minskat. Det är en betydligt bättre situation vad gäller våldet och säkerheten . Det som är en katastrof handlar om en humanitär katastrof. Det är alla de hundratusentals eller miljoner människor som befinner sig i läger av olika slag, det är de som finns ute i de delar av landet där fortfarande en del våldsutövande förekommer. Det är en humanitär katastrof som fortfarande gäller i . Och det är naturligtvis anledningen till att det internationella samfundet måste fortsätta att öka sitt engagemang i . och, såvitt jag förstår, även och tycks se enbart som den viktigaste åtgärden att det skickas dit trupper. Jag tror att det är en felbedömning av situationen. Det behövs säkerhetstrupper. Och Afrikanska unionen har tillsammans med FN kommit överens om att Afrikanska unionen ska tillhandahålla de trupper som behövs för att upprätthålla säkerheten i Darfurområdet under förutsättning att det internationella samfundet ger det ekonomiska och tekniska stödet som behövs för det. Afrikanska unionen har ungefär 2 300 man på plats. En stor del av det stöd som behövs till Afrikanska unionen är det Europeiska unionen som står för. finansieras via EU, och därutöver en rad olika expertstöd, militära observatörer, teknisk logistik och stöd. Det är det som EU bidrar med, och det är helt i överensstämmelse med det som Afrikanska unionen vill ha, och det finns en överenskommelse med FN om det. Afrikanska unionen vill ha mer stöd från FN, och det behövs mera pengar, framför allt för det humanitära stödet. undrar vad jag kräver av den sudanska regeringen. Det internationella samfundet riktar över huvud taget in sina krav på den sudanska regeringen. Det handlar om att det är den sudanska regeringens ansvar att avväpna milisen, den som fortfarande utgör ett hot mot många av invånarna i . Det handlar om att kräva att den sudanska regeringen säkerställer att det humanitära tillträdet blir totalt i hela området. Det finns nämligen mängder av organisationer med sina resurser på plats. Men det finns fortfarande en del områden dit den humanitära hjälpen inte når. Den sudanska regeringen måste bidra till att vi kan nå fram med den humanitära hjälpen. Ett annat krav på regeringen är just att man måste ställa de personer som har begått brott mot folkrätten till ansvar. Det är därför som vi har fastställt krav på att sanktioner ska riktas mot den sudanska regeringen för att på det viset öka trycket på den så att man får den att samarbeta och uppfylla de krav som vi gemensamt internationellt har ställt på den. 32 i (m): Att vi ligger på och vill diskutera detta är inte för att vi har en stor lust att ständigt skicka svensk trupp ut i världen, utan det är mer för att föra en principiell diskussion om hur långt det ska gå och när man väl ska ingripa. Som jag sade tidigare säger man ofta i efterhand: Om vi tidigare hade kunnat agera. Jag kommer så väl ihåg när , som hade ansvar för att utreda effekterna efter Rwandakrisen, sade: Hade vi bara fått ytterligare några soldater hade vi kanske kunnat rädda hundratusentals människor. Det är därför som jag tycker att det är så synd att vi nu inte kan föra en diskussion som inkluderar alla typer av insatser och engagemang och att man kanske från nordisk sida hade kunnat säga att vi alla är lika oroade och att vi tillsammans borde kunna sätta trupp på plats och att vi borde kunna diskutera lite grann och visa vår goda vilja för att också kunna bilda skola för andra. Säkerhetsläget i regionen måste ju säkerställas innan hjälparbetare och andra kan agera. Den humanitära situationen är förfärlig. Jag läste en pressrelease från från där det sägs att det har gått värre och att det är svårt att få lastbilar att komma in i regionerna. Truckförarna vägrar att köra därför att de är så rädda för övergrepp. Man känner att arbetarna som ska hjälpa till att bistå människor inte längre vågar vistas i regionen. Vi behöver också åstadkomma något för att hjälpa alla de människor som är på flykt. Det är därför som vi inte vill utesluta att man också ska kunna bidra med trupp. Jag gör det utifrån en känsla av att ju längre kris, krig och konflikter får pågå, desto djupare blir de sår som skapas och desto mer oförsonliga blir människor. Vi måste framför allt sätta en ökande press på den sudanesiska regeringen och säga att vi inte accepterar detta. Den här interpellationen besvaras i samband med att tar upp situationen i södra . Där finns nu ett mycket lovande fredsavtal och också ett stort engagemang från , som så gärna vill omhulda och spela en stor och viktig roll i, och det har vi gjort länge och ofta. FN:s generalsekreterare har bett att få 10 000 soldater för att övervaka detta lite bräckliga fredsavtal som har slutits. Jag har i tidigare sammanhang frågat utrikesministern om det är så att under hand har fått förfrågningar om vi skulle kunna ta vår del av ansvaret för internationell fred och säkerhet och också visa solidaritet med människorna i . Det gäller de fördrivna i där det enligt mitt sätt att se det pågår ett folkmord. Det är en frågeställning. Men frågan är också om vi är beredda att göra någonting i södra där vi nu har ett fredsavtal. Där kommer det också att behövas insatser på marken för att skilja människor åt, för att övervaka freden och för att åstadkomma en bättre framtid för människor i . 33 (): Utrikesministern säger nu att det bara är en humanitär katastrof. Human Rights Watch skriver på sin hemsida att det inte bara är en humanitär katastrof utan att alla de människor som arbetar i är utsatta för våld. Man vågar inte publicera av rädsla för regeringen i . Därför var min fråga till utrikesministern: krav ställer utrikesministern på ? är bitter mot och manar dem att komma överens om . Och vi vet vad som har hänt. Han säger också: Alltför ofta skickar världen oss, det vill säga FN:s humanitära insatser, som ett plåster. Världen tror att vi kan hålla folk vid liv och att inga politiska eller militära insatser då behövs. Det är precis detta som utrikesministern nu försöker komma undan med, nämligen att nu är det en humanitär katastrof. Dödandet håller på , , när vi står här. Vi vet att det görs enorma humanitära insatser av de tusentals internationella hjälparbetare och de 8 0009 000 nationella hjälparbetare som arbetar där. Vi vet att de gör enorma insatser med risk för sitt eget liv. Jag vill också ta upp den fråga som jag ställde om kvinnors situation. Där svarar utrikesministern att hon stöder kvinnors fredsarbete. Men en artikel i analyserar läget och säger att själva fredsavtalet lämnar åtskilligt att önska vad gäller kvinnornas ställning i det framtida södra och i återuppbyggnaden av landet. ser också de sudanesiska flyktingkvinnornas organisationer fredsavtalet som en möjlig öppning. De tänker inte låta sig ställas åt sidan i återuppbyggnadsarbetet. Min fråga till utrikesministern är: Vilka direkta stöd ger hon de sudanesiska kvinnorna i fredsprocessen? Hon har i en artikel i tillsammans med en person från publicerat vad hon tänker göra när det gäller resolution . erkänner att kvinnorna inte får någon plats vid förhandlingsborden. Här finns det en ypperlig chans för att verka för att resolution träder i kraft när det gäller södra . Jag vill höra vad utrikesministern tänker göra för att stötta kvinnorna i södra . Det har också en påverkan på Darfurområdet. Vi vet att det är många som har flytt från Darfurområdet tillbaka till södra . Jag är lite nyfiken på vad utrikesministern anser om detta. 34 (): Utrikesministern nämnde att vi i borgerligheten mest verkar vara intresserad av en trupp till regionen. Jag kan säga att det definitivt inte är fallet för del. Vi har föreslagit en Marshallplan för regionen på i vår senaste motion. Jag tycker också att det är ganska märkligt att utrikesministern säger att situationen har blivit bättre i regionen. Hur kan man säga att någonting har blivit bättre när vi har gått från 70 000 mördade, slaktade och våldtagna människor till 300 000 på ganska ? Det förefaller mig ganska cyniskt att ha den åsikten. Och hur kan det komma sig att den dystra som kom fick dessa reaktioner: Våldet ökar, hjälporganisationerna får inte fram mat, flera väljer att lämna området, vägarna kantas av banditgäng och laglösheten är närmast total? konstaterar att inte gjort några större framsteg i avväpningen av plundrande milis. har vi försökt allting, men vi kommer ingenstans, sade dåvarande FN-ambassadör inför . vittnar om att matutdelningsplatser i norra bombats av det sudanesiska regeringsflyget. sade att det FN kallar övervakning av uppfyllandet av tidigare resolutioner är för människor i FN-nyspråk för mer död och lidande. Jag kanske är cynisk, men jag undrar om det ska behöva gå så långt att vi får 800 000 slaktade människor, som det var i , innan man ska våga tala klarspråk med och faktiskt skicka en trupp. Diplomatiska fraser hjälper inte lidande människor. De kräver trygghet. 35 Utrikesminister (): Det är ingen tvekan om att våldet är mycket allvarligt i Darfurområdet. Det är bland de värsta vi har i världen. Men det är också ett faktum att våldssituationen har blivit bättre . Våldet har minskat. Det beror naturligtvis på de insatser som har gjorts, bland annat genom den press som har satts på den sudanesiska regeringen på att den ska vidta åtgärder vad gäller avväpnande av milis och säkerställande av säkerheten. Det är inte så att man inte talar klartext med den sudanesiska regeringen, . Det är klart att man gör det och mer än så. Jag tror att införandet av sanktioner mot dem som är ansvariga för våldsutövandet i verkligen är tydlig klartext från det internationella samfundet. frågar på vilket sätt bidrar till fredsarbetet i södra där FN nu har en styrka på 10 000 man som ska säkerställa genomförandet av fredsavtalet och därutöver också civilpoliser. deltar med sex stabsofficerare i det arbetet i enlighet med det önskemål som har framförts undrar vad vi gör för kvinnornas situation i södra . Där vill jag säga att FN-insatsen för södra har ett tydligt uppdrag att systematiskt beakta och agera i jämställdhetsfrågor och i genomförandet av just resolution . Ansträngningarna ska göras både för att öka kvinnornas deltagande i det fredsbyggande arbetet och för att stärka skyddet mot det könsbaserade våldet. Kvinnors och flickors särskilda behov i samband med till exempel flyktingåtervändande och i samband med avväpningsprocesserna ska uppmärksammas särskilt. Det här ingår i uppdraget när det gäller FN-insatsen. 36 i (m): Jag kan bara konstatera att de gånger vi har diskuterat här i kammaren det har varit nu är det enda vi vet med säkerhet att antalet dödsoffer har ökat, att antalet människor på flykt undan fasor, hot, lemlästning och våldtäkter har ökat, att situationen är fullkomligt grotesk och att vi behöver ha fortsatt starkt engagemang. Diplomatiska insatser har pågått , och om de har haft någon verklig effekt kan vi bara spekulera i. Jag hade hoppats på att vi skulle kunna föra ett resonemang om de långsiktiga åtagandena för att också visa att framgent bör kunna ha en bättre kapacitet att också kunna fullfölja i substantiell mängd, att snabbt kunna tillse att vi också kan skicka svenska män och kvinnor för att göra en insats för fred och frihet även i en sådan här konflikt som i . Vi vet ju hur , FN:s generalsekreterare, har fått svårt att fylla upp 10 000 man som ska vara i södra . bidrag är ju inte direkt substantiellt, även om vi försöker vara med. Det jag i högre grad hade velat se är att det hade funnits ett starkt diplomatiskt engagemang och att utrikesministern hade försökt agera inom EU. Men jag tycker inte att resultaten har varit tillräckligt snabba eller tillräckligt kraftfulla. Det var därför jag hade hoppats att vi hade kunnat säga att man kanske inom den nordiska kretsen eller på något annat sätt skulle, på samma sätt som den amerikanska kongressen, tyska förbundsdagen och andra, kunna trycka på lite mer för att säga att vi verkligen skulle vilja se att det är fler som vågar säga att någonting också måste göras på marken för att säkra säkerheten för de människor som fruktar för sina liv och som har sett sina nära och kära och anhöriga lemlästas, drivas på flykt och våldtas. Det är därför jag tycker att vi måste lära oss av detta . 37 (): Jag kommer att följa upp det här med resolution , som säger är ett av de kriterier som finns för fredsavtalet. tar upp ett nordiskt initiativ. kommer det att hållas ett biståndsmöte för i , och en talesman för norska biståndsdepartementet sade att konferensen, som ska hållas i , har påskyndats i hopp om att den ska bidra till ett mer gynnsamt klimat för en lösning på krisen i i västra . lyckades ta initiativet. samlar och regeringsmedlemmar från och andra , och man säger att man behöver ca för återuppbyggnads- och utvecklingsprojekt i de krigshärjade södra provinserna. lyckades ta initiativ i den här frågan. och den socialdemokratiska regeringen har haft möjligheten. Det har funnits en upprördhet i denna kammare när det gäller folkmordet i . har haft alla möjligheter att lyssna på oppositionen i den här frågan. Men som sagt: Jag ser fram emot att kunna följa hur nu kommer att leva upp till de löften som hon trots allt har gett . Tack för debatten! 38 Utrikesminister (): Den FN-mission som ska genomföras i södra är en FN-mission som måste komma snabbt på plats. Det är därigenom vi har svarat med det som vi kan se att vi snabbt kan bidra med. Såvitt vi kan se klarar FN sin plan enligt det beslut som fattades . Sedan får vi se vad som ytterligare kan krävas, och jag kan försäkra att kommer att, precis som , vara berett att svara upp mot de önskemål som FN och Afrikanska unionen gemensamt ställer på oss. När det gäller den givarkonferens som arrangerar är bakgrunden till den, borde kanske veta, att det är mycket långa engagemang i södra som leder till den naturliga följden att det är som arrangerar den konferensen. Jag kommer självfallet att delta i den för att på det viset visa stora engagemang i den här situationen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:415 om hävt vapenembargo mot 39 Utrikesminister (): har frågat mig om min beredskap inför amerikanska motåtgärder när EU häver vapenembargot mot och vilka positioner jag avser att driva för att försäkra mig om att motåtgärder inte ska drabba produktion, sysselsättning och ekonomi i . har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att driva igenom för att ett hävande av embargot inte ska drabba mänskliga rättigheter i eller öka hotet mot . Slutligen har frågat om jag är beredd att stödja amerikanska krav på insyn i och inflytande över EU:s krigsmaterielexport. Inledningsvis vill jag säga att avsikten både från svenskt håll och från EU är att ett hävande av embargot inte ska leda till en ökning av krigsmaterielexporten till . Den svenska tillämpningen av våra nationella riktlinjer och EU:s uppförandekod för vapenexport hindrar svensk vapenexport till . Vidare underströk EU-länderna i slutsatserna från Europeiska rådets möte att resultatet av ett hävande inte skulle bli en ökad export av krigsmateriel från EU till , varken kvalitativt eller kvantitativt. Vidare är arbetet med antagandet av en reviderad uppförandekod och den så kallade verktygslådan ännu inte avslutat. Först därefter kan ett beslut om hävande av embargot fattas. EU:s medlemsländer har kommit överens om en strategi för samtal mellan EU och partnerländer såsom och med intressen i regionen. Dessa samtal har redan inletts och kommer, förutom information om hur uppförandekoden, verktygslådan och enskilda länders exportkontrollsystem fungerar, att innehålla dialog med olika delar av administrationen och . Målet med samtalen är att komplettera tidigare information och överbrygga missförstånd som uppstått, vilket förhoppningsvis leder till att en diskussion om amerikanska motåtgärder aldrig behöver inledas. Som svar på sista fråga om amerikansk insyn i EU:s krigsmaterielexport kan jag här tillägga att det ligger i intresse att vara tillmötesgående mot när det gäller att beakta legitima säkerhetsintressen för en viktig strategisk partner. Jag delar oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i och för ett ökat hot mot . Det har jag också givit uttryck för under hela den pågående processen med vapenembargot. för en aktiv politisk dialog med i vilken vi bland annat lägger stor vikt vid frågor rörande de mänskliga rättigheterna. Det är inte främst genom vapenembargon som vi bedriver vår långsiktiga politik för förbättrade mänskliga rättigheter. Jag bedömer inte att ett hävande av embargot i sig skulle ha någon negativ inverkan på MR-situationen i . 40 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Låt mig ta upp några punkter i svaret. Jag tycker att den första tesen här om att avsikten med att häva vapenembargot inte är att det ska leda till en ökad vapenexport är något förvånande. tredubblade sina vapeninköp 19992003. Man har beslutat om en kraftigt ökad försvarsbudget. Enligt min mening måste en ökad export av vapen från EU och kanske från andra håll, till exempel , förväntas enligt varje realistisk bedömning. Jag förstår därför inte varför utrikesministern brukar repetera sin tes om att den så kallade avsikten är att det inte ska leda till ökad export. Är inte den tesen bevisligen överspelad? Utrikesministern framstår som naiv när hon säger detta. Varför skulle inte de EU-länder som trycker på för att häva vapenexportförbudet, när exportförbudet väl är hävt också vilja använda sig utav dessa ökade möjligheter, särskilt som nu ökar sin försvarsbudget. Verkligheten är inte en avsiktsförklaring, utan detta är en realistisk bedömning av hur det faktiskt kommer att gå. Jag går över till den så kallade verktygslådan och frågan om vad som sker i stället för vapenembargot, om nu vapenembargot skulle avskaffas. Då säger utrikesministern att förhandlingarna om verktygslådan ännu inte är avslutade. Jo, men det är de ju i allt väsentligt. Det som har bromsat den fortsatta processen att häva embargot tack och lov! är ju de amerikanska invändningarna och protesterna. Hur skulle annars EU kunna ha en dialog med och om innehållet i verktygslådan, det vill säga reglerna för framtida export, om det inte var i stort sett slutförhandlat? Man kan ju inte diskutera och förklara för amerikaner och andra hur detta ska fungera om man inte själv har utarbetat ett förslag som är mycket långtgående, precist och konkret. Det vore bra om utrikesministern redogjorde för förslaget och ersättningsreglerna för riksdag, så att inte bara och utan även folkvalda får vara med i en dialog om det. Varför delger regeringen inte förslagen till nya regler för vapenexport till ? I stället deltar man direkt och indirekt genom Europeiska unionen i förhandlingar med . Är det viktigare att föra en dialog med än med riksdag i denna fråga? Har regeringen bilaterala kontakter med i frågan om nya regler för vapenexport till ? Min interpellation gällde i långa stycken konsekvenserna för svensk och Sverigebaserad försvarsindustri av hotet om sanktioner från den amerikanska kongressens sida. Av svaret framgår ingenting. Man redogör inte för någon konsekvens- eller riskanalys. Ingen krisberedskap förefaller finnas. Utrikesministern säger att samtalen förhoppningsvis leder till att en diskussion om amerikanska motåtgärder aldrig behöver inledas. Ingen krisberedskap kan dock utläsas för svenska jobb eller svensk försvarsindustris framtid om det skulle bli amerikanska sanktioner eller repressalier mot EU:s försvarsindustri. Det förefaller mig väldigt konstigt och osannolikt att man i inte skulle fundera över och försöka analysera de konkreta konsekvenserna och hoten mot svensk försvarsindustri. Har ni inte gjort det i är det tjänstefel. Jag frågar efter vad ni har gjort och vilka åtgärder ni har vidtagit eller tänker vidta om det skulle inträffa sanktioner. Man kan då inte bara säga förhoppningsvis. 41 i (m): För att häva det mångåriga vapenembargo som EU har haft gentemot har EU:s stats- och regeringschefer enats kring ett antal kriterier. Vi moderater har också mycket tydligt markerat att dessa måste vara uppfyllda för att man slutligen ska kunna ta det avgörande beslutet. Kriterierna fastslogs vid , där man betonade att ett beslut inte får leda till en ökning av vapenexporten från EU:s medlemsstater till vare sig kvantitativt eller kvalitativt. erinrade också om vikten av kriterierna i uppförandekoden för vapenexport, särskilt de kriterier som avser mänskliga rättigheter, stabilitet och säkerhet i regionen samt vänligt sinnade och allierade länders nationella säkerhet. Det var ett antal kriterier som fastställdes för att man skulle fortsätta arbetet med att kanske få en mer effektiv relation gentemot men också för att kunna ha mycket bättre kontroll på den export till som sker , trots embargot. Syftet var att ett beslut skulle fattas, kanske . Men med tanke på utvecklingen måste både EU och fråga sig om tiden är mogen. Vi läser i tidningen att Amnesty rapporterar att det sker flest avrättningar i och att de mänskliga rättigheterna ingalunda kan anses vara godtagbara. Vi har också varit med om att den kinesiska folkkongressen har uttalat klart fientliga ställningstaganden gentemot . Man måste då ställa sig frågan: Är kriterierna på väg att bli uppfyllda, de kriterier som EU och har sagt ska vara på plats innan vi tar det slutliga beslutet? Jag tycker faktiskt att det vore intressant att höra om utrikesministern är beredd att bilda allians för att man håller fast vid att kriterierna ska vara till fullo uppfyllda innan man är beredd att ta beslutet. Det har förts resonemang i internationella medier om att flera länder nu vill skjuta på beslutet. Jag vill få bekräftat om ingår bland dessa länder. 42 Utrikesminister (): säger att det är en tes att vapenexporten till inte ska öka om embargot lyfts. Det är ingen tes jag återger utan bara vad som har uttalats vid ministerrådsmötena i den här frågan. För är det egentligen inget problem att hantera. Vi har ingen export till över huvud taget. Det är också det som är bakgrunden till att vi har väldigt svårt att se att vi skulle drabbas av några sanktioner från över huvud taget, eftersom vi inte har för avsikt att ändra vår vapenexportpolitik i det här avseendet. Vi exporterar inga vapen till . Vi kommer inte att exportera några vapen till , helt oberoende av om det finns ett EU-embargo eller inte. Vad gäller verktygslådan och det arbete som har bedrivits för att förändra den kod som ska gälla inom EU oberoende av om embargot är kvar eller inte vill jag säga följande.