prot · GT0936 · 2005-11-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:102 Till Interpellation 2005/06:102 av () Framtiden i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag 2005/06:116 Till Interpellation 2005/06:116 av () Meddelarfrihet för alla anställda Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 3 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2005/06:48 till lagutskottet 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2005/06:SkU1 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU3 betänkanden /06:BoU2 och BoU4 5 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Föredrogs finansutskottets betänkande 2005/06:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2005/06:1 delvis). 1 (): Vi börjar dagen med att debattera finansutskottets förslag till det så kallade rambetänkandet. Det är regeringens finansplan, förslagen över statens inkomster och utgifter för , förslag till hur utgifterna ska fördelas på utgiftsområden och förslag till utgiftstak för . När behandlat detta betänkande och fattat beslut om ramar för budgetens alla 27 utgiftsområden är utgiftsramarna styrande för fortsatta behandlig av anslagen. tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Förutsättningarna är goda för en hög tillväxt i världsekonomin . Utskottet tvingas däremot på nytt konstatera att sysselsättningen i utvecklats svagt och att arbetslösheten är alltför hög. Detta är enligt utskottet en oacceptabel situation. I budgetpropositionen föreslås ett omfattande sysselsättningspaket som beräknas ge 55 000 personer möjligheter till arbete, praktik och utbildning. Paketet är utformat för att få effekt på såväl kort som lång sikt och syftar till att öka efterfrågan på och utbudet av arbetskraft samt förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Förslagen är många. Jag vill bara peka på ett av förslagen som jag tror kommer att diskuteras här , nämligen förslaget att höja kvaliteten i den offentliga verksamheten genom att 20 000 så kallade plusjobb inrättas. Ett antal åtgärder vidtas för att öka möjligheterna till jobb för arbetshandikappade, och dessutom höjs taket i lönebidraget för att ytterligare öka jobbmöjligheterna för arbetshandikappade. För att öka den ekonomiska tryggheten för sjukskrivna höjs taket i sjukförsäkringen . Satsningarna på barn och barnfamiljer uppgår sammanlagt till . I det ingår bland annat höjda barnbidrag och höjt tak i föräldraförsäkringen och ökat bostadsbidrag till barnfamiljer. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Utskottet ställer sig bakom ökade satsningar på miljömålsarbetet samt en fortsatt grön skatteväxling om sammanlagt för . När det gäller budgetpolitiken ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområdena med hänsyn tagen till de förslag som lämnas i tre gemensamma motioner från Socialdemokraterna, . Utskottet avvisar de budgetalternativ som föreslagits av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Utgiftstaket för staten för är tidigare fastställt till . Regeringen föreslår nu ett utgiftstak för och redovisar en bedömning av utgiftstaket för . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I budgetförslaget finns naturligtvis förslag till skattepolitik. Bland förslagen kan nämnas att kompensationen för egenavgifterna som infördes budgetsanering fullföljs. Det sista steget i kompensationen innebär att skatterna sänks med nära . En fråga som är aktuell i mina hemtrakter i är bilavdraget som höjs per mil. En annan fråga som förtjänar stor uppmärksamhet häromkring i är att begränsningsregeln för fastighetsskatt förstärks. Den gröna skatteväxlingen om genomförs och innebär höjningar av fordonsskatten, kärnkraftsskatten, naturgrusskatten, avfallsskatten och skatten på el samt nya skatter på flygresor och avfall som förbränns. Skattehöjningarna motsvaras av lika stora sänkningar av skatterna på arbete. De stormdrabbade områden i kommer att få skattelättnader. I betänkandet finns 16 reservationer och två särskilda yttranden. 2 (): Politisk debatt har ibland den nackdelen att den tenderar att låta slagord ersätta analys. Förenklingarna drivs rätt långt, och verkligheten målas i svart eller vitt. Överfört till en budgetdebatt brukar det innebära att regeringssidan konstaterar att läget är ljusare . Alla kurvor pekar åt rätt håll, statsfinanserna är stabila och nya reformer är på väg till medborgarna i en aldrig sinande ström. Å andra sidan brukar företrädare för oppositionen bara finna fel och brister. Det mesta är egentligen väldigt dystert och eländigt. Om någonting som går bra är det något som det gör trots regeringen. är verkligheten som vi alla vet inte fullt så svart eller vit. Myntet har två sidor. Verkligheten är ofta mer gråmelerad. Möjligen illustreras det av att finansministern när han landade med flygplanet från och slog upp morgontidningarna kunde läsa SE-banksekonomernas Nordic Outlook som beskriver deras framtidsförväntningar för svensk ekonomi men också och Företagarnas gemensamma företagsbarometer. SE-banksekonomerna bedömer att tillväxten blir i storleksordningen , vilket till och med är någon tiondel högre än regeringens egen uppskattning i budgetpropositionen. Hushållens köpkraft räknar man med ska öka . Då kan man fråga sig vad man ska anse om en tillväxt på . Det beror förstås på vad man jämför med, herr talman. Jämför man med och bortre återstår en del fortfarande. Jämför man med Europeiska unionen är däremot tillväxtsiffran mycket bra. Tar vi dock bort de tre stora ekonomier som har betydande problem , och ligger vi på någon sorts genomsnitt eller kanske något under. Men sätter vi in tillväxtsiffrorna i ett historiskt svenskt sammanhang är det ingen tvekan om att i ekonomisk tillväxt är en mycket hög och god siffra. Till de höga tillväxtsiffrorna kommer också en köpkraftsförstärkning för hushållen som SE-banksekonomerna uppskattar till . Med undantag för något enstaka år under IT-boomen är det den starkaste ökningen av hushållens köpkraft . Så långt får man säga att det är ett guldläge för en sittande regering inför ett valår. Mer pengar i plånboken brukar inte vara någon nackdel för en regering när den ska gå till val. Det är naturligtvis heller ingen händelse att vi har dessa starka siffror på ökning av hushållens köpkraft. Jag sade när vi hade remissdebatten om budgetpropositionen att regeringen har lagt fram en utpräglad valbudget. Även tillfälliga inkomstförstärkningar investeras och intecknas i varaktiga statsutgifter. Vi ser nu en massiv stimulanspolitik som slår de flesta rekord. , säger , väntas stimulanserna i statsbudgeten att uppgå till i storleksordningen , eller 1 ½ % av bruttonationalprodukten. Det kommer naturligtvis en nota för den här investeringen i ett socialdemokratiskt återval . Jag ska dock inte gå in på det utan konstaterar att Småföretagsbarometern, som presenteras i morgontidningarna , också visar ett mycket starkt konjunkturläge. Småföretagens omsättning ökar kraftigt, orderingången ökar kraftigt och lönsamheten ökar. Men trots det blir ökningen av de nya arbetena blygsam. Då kommer man till det som inga goda siffror det finns många goda siffror för tillväxt, inflation och annat och inga köpkraftsökningar för hushållen kan dölja, det faktum att Socialdemokraterna vid regeringsmakten har misslyckats med jobben. Vi hade drygt 300 000 människor öppet arbetslösa. Det var fler än . Vi hade i storleksordningen 110 000 människor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det var fler Amsåtgärder än . Vi hade 150 000 latent arbetssökande, alltså sådana som jobbade mindre än vad de skulle vilja eller som studerade därför att de inte kunde få jobb. Vi hade i storleksordningen 230 000 människor som uppbar sjukpeng och ca 550 000 förtidspensionärer. Antalet sjukskrivna minskade visserligen, men antalet förtidspensionärer ökade med nästan lika mycket. Det här summerar sig till nära 1,4 miljoner människor som inte arbetade eller arbetade mindre än vad de skulle vilja. Jag vet att dessa siffror tenderar att uppröra socialdemokrater om man rakt av översätter dem till någon sorts arbetslöshet. Jag inser att alla de som finns bland dessa förtidspensionerade eller som är sjukskrivna inte någonsin kommer att stå till arbetsmarknadens förfogande. Icke desto mindre kvarstår som faktum att en vanlig dag i , den här dagen till exempel, är det nära 1,5 miljoner människor som inte går till jobbet eller som jobbar mindre än vad de skulle vilja. Vår kritik, herr talman, är att ni socialdemokrater i allt det myckna talet om de siffror som är bra blundar för allvaret i den här situationen, ni bara slår ifrån er den. Ni kramar hellre våra bidragssystem än försöker att återupprätta en arbetslinje i vårt land. Vi däremot vill kraftigt sänka skatten på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Ni väljer att höja taket i sjukförsäkringen, det vill säga att göra det mer lönsamt för en höginkomsttagare att vara sjukskriven och inte arbeta. Vi vill genom nystartsjobb, det vill säga en rabatt, slopa alla arbetsgivaravgifter för människor som befunnit sig i långtidsarbetslöshet, långtidssjukskrivning eller förtidspension och som försöker komma tillbaka på arbetsmarknaden och öka deras konkurrenskraft. Ni satsar i stället på att genom friår betala människor för att de inte ska gå till jobbet. Jag tyckte att den ultimata domen över friårsförsöket kom när regeringen föreslog en senareläggning av 5 000 friårsplatser av det skälet att det tog så mycket resurser på arbetsförmedlingarna att förmedla ledighet att det blev för lite kvar för att förmedla jobb. har vi en expansiv finanspolitik, det vill säga kraftiga stimulanser till ekonomin över statsbudgeten. Vi har en mycket expansiv penningpolitik, extremt låga räntor, och vi har en valuta som successivt försvagas. Ändå uteblir i stort de nya jobben. Det, herr talman, säger åtskilligt om bristerna i det svenska företagsklimatet. Det är också huvudskälet till att , liberalerna, och gemensamt har tagit initiativet till och för ett maktskifte , för vi måste av flera skäl få till stånd en förändring och återupprätta en arbetslinje. Först och främst behövs det för människors egen skull. Arbetet ger oss identitet, arbetet ger oss ett socialt sammanhang, arbetet ger oss självkänsla. De flesta människor vill försörja sig själva genom eget arbete. Många drabbas hårt av arbetslöshet och utanförskap. Hela livssituationen påverkas, möjligheten att påverka sitt eget liv försämras. Det andra skälet är förstås att det i längden inte kommer att vara möjligt att försörja drygt en miljon människor med olika sociala ersättningar. Det understryks av de demografiska utmaningar som vi i står inför, det vill säga att vi blir allt färre i arbetsför ålder och alltfler äldre. Ska vi långsiktigt ha råd att betala för den välfärd som vi har vant oss vid att ta för givet måste vi bli fler som arbetar, fler som vill och kan arbeta mer än vad vi gör . Kommunalskattehöjningar på , det som och har flaggat för, är knappast någon lösning på den offentliga servicens finansieringsproblem. Följaktligen har tagit initiativ till ett omfattande gemensamt program för arbete. Det består av tre delar. Den första delen är en stor inkomstskattereform på , varav 37 miljarder i ett första steg. Det är ett jobbavdrag som ger den som arbetar som förskollärare mer efter skatt men som än mer förbättrar utbytet för den som går från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete, som går från halvtidssjukskrivning till halvtidsarbete, som går från deltidsarbete till heltidsarbete. Vi föreslår för det andra reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Inte minst Småföretagsbarometerns uppgifter om att de småföretag som ändå vill anställa har svårt att finna personal är ett underbetyg på hur arbetsmarknadspolitiken fungerar och hur matchningen mellan lediga jobb och arbetssökande fungerar på den svenska arbetsmarknaden. För det tredje, herr talman, föreslår vi en rad åtgärder för att förbättra det svenska företagsklimatet. Det finns gott om idéer i . Det kommer till uttryck i patentstatistiken, men alltför få av dessa idéer omsätts i levande och fungerande företag. SE-banksekonomerna bedömer i sin prognos att vi får i storleksordningen knappt 60 000 nya jobb . Men hälften av dem kommer att vara Amsjobb, det som brukar kalla för konstgjorda jobb. Det är klart att i det starka konjunkturläge vi befinner oss i är det mycket illavarslande om vi bara får en ökning på i storleksordningen 30 000 reguljära jobb . Trots en stark ekonomi investeras det inte i nya jobb i utan utanför våra gränser. En del av det här handlar förstås om skatter, förmögenhetsskatt, 3:12-regler, riskkapitalavdrag, arbetsgivaravgifter och annat. Men mycket handlar också om attityder till företagandet, om krångel, om regelbörda, om en bristande förståelse för och insikt i småföretagarens villkor och vad som driver den lille entreprenören att satsa på sin företagsidé. Vi tar oss an det som i Småföretagsbarometern pekas ut som företagarnas huvudproblem det krångliga regelverket och medfinansieringen i sjukförsäkringen, som vi föreslår ska avskaffas, liksom vi föreslår ett stopp för den stolliga idén, eller tron, att man skulle kunna lagstifta fram heltidsjobb på den svenska arbetsmarknaden. Med paketet för jobb har de fyra borgerliga partierna lagt grunden för en ny regerings ekonomiska politik. Vi har lagt grunden för en politik som syftar till att återupprätta en arbetslinje i vårt land och föra människor tillbaka från utanförskap till arbete och ge människor mer makt över sina egna liv. Samarbetet är ett uttryck för de fyra partiernas förmåga och vilja att bära ett gemensamt regeringsansvar, någonting som demonstreras i bjärt kontrast mot den vänsterkartell som regerar landet och vars samfällda budskap ändå är: Vi vill inte sitta i samma regering. Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1 och 3 i finansutskottets betänkande. 3 (): Jag vill börja med att hälsa finansministern välkommen tillbaka till efter resan. Jag förstår att det kan kännas lite motigt att sitta här efter en så lång flygning, men vi ska se till hålla finansministern vaken i i alla fall. Det kommer många goda rapporter om konjunkturen . Konjunkturen är ungefär som femdygnsprognoserna för vädret. Det är beskrivningar av vad man tror kommer att hända, inte en beskrivning av någon viljeinriktning där man tror att man kan påverka saker och ting. SE-banksekonomernas rapport och Småföretagsbarometern kom i går, och båda visar att det är bra drag i konjunkturen men att det likafullt är så att jobben inte kommer alls i den utsträckning som de borde. Med tanke på den mycket låga räntan, den mycket svaga kronan och den eldiga finanspolitiken borde resultatet konjunkturmässigt vara ett helt annat. Vi vet att vi kommer att få höra först och sedan räkna upp hur bra ligger i alla möjliga rankningslistor. Men det är egentligen ganska ointressant. Det intressanta är ju vilket resultat man uppnår. Det är ungefär som att jämföra den som är rankad si och så i golfligan med den som vinner och faktiskt får prispengarna. Man har ingen nytta av en bra rankning om man inte presterar resultat. Det blir inte tillräckligt många nya jobb, och det beror på att vi har ett antal systemfel i svensk ekonomi. Det är systemfel som vi kan göra någonting åt. Jag är helt övertygad om att verkligen kan, herr talman. Vi har två mycket stora utmaningar som ligger framför oss. Den ena är den demografiska förändringen där alltfler kommer att vara i förhållande till hur många som kommer att vara , och därmed utgöra den normala arbetskraften. Det är det ena stora utmaningen. Den andra är att stå stark i en fortsatt turboglobalisering där alltmer blir mer och mer öppet. Men har klarat det här jättebra förut. Vi har klarat en sådan omställning jättebra förut. , , utvecklades från ett u-land till ett av världens absolut rikaste länder. Det är ingen som helst omöjlighet att vi inte bara skulle kunna hänga med utan också klättra närmare toppen igen. Det som finansministern just kom hem ifrån hade i rad i tillväxt. Det är naturligtvis ingenting man kan sätta upp som mål för ett land som som har en helt annan befolkningstillväxt, i själva verket ingen befolkningstillväxt alls i stort sett, och ligger på en helt annan nivå. Men det är ändå ganska slående. Låt mig, i diskussionen om globalisering och , börja med att säga att det finns väl egentligen ingenting som skulle gagna både tillväxt och välbefinnande i den här världen så mycket som om kunde förvandlas från en av världens absolut blodigaste diktaturer till en demokrati. Jag är helt övertygad om att den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska öppenhet som nu har slagit in på också innebär att man har tagit oåterkalleliga steg på vägen mot en demokratisk utveckling, även om det är mycket lång väg kvar. Jag förutsätter att finansministern, vid sina överläggningar i , har framfört en sådan ståndpunkt från som innebär att vi ställer klara krav på att gå mot en demokratisk utveckling. Det har ju varit lite otydligheter tidigare från olika representanter för Socialdemokraterna på den punkten. Jag förutsätter att finansministern har haft en annan hållning. I skenet av de goda konjunkturrapporterna räknar regeringen nu med att ska ha nått full ekonomisk kapacitet 2007. Det kommer man att ha gjort trots det mycket stora utanförskapet, den mycket stora långtidssjukfrånvaron och förtidspensioneringarna på arbetsmarknaden. Det här visar bara att uppdraget för en ny regering är att verkligen ta itu med de här systemfelen och inte försöka heja på eller mäta konjunkturen bättre än någon annan. kan stå starkare, men vi kan bara göra det genom mer kunskap, mer arbete och mer trygghet för sjuka och äldre och genom en trygghet genom förebyggande och brottsbekämpande arbete. I den närmaste historien bakåt har det visat sig att det framför allt är i de små och medelstora företagen som antalet anställda verkligen ökar. De stora företagen är viktiga, men där ökar inte antalet jobb. Småföretagsbarometern som kom i går visar att det är väldigt bra drag, särskilt i de exportorienterade småföretagen som kan dra nytta av den mycket svaga kronan, men det är få som planerar nyanställningar. Och varför är det så? Jo, företagen har inte i tillräcklig utsträckning lust att växa. Det finns några mycket enkla som man skulle kunna göra snabbt för att ge företagarna för det här handlar om människor av kött och blod som måste ta ansvar och risker lusten att också ta det här ansvaret och de här riskerna. Det kan man göra genom att minska riskernas storlek där man kan och genom att se till att om de lyckas och om det fungerar finns det lite mer kvar åt dem själva när de har tagit det här stora ansvaret. Ta bort medfinansieringen av sjukpenningen, den här delprivatiseringen som ni har genomfört! Den skrämmer många mindre företagare från att ta det här ansvaret och gör att människor som har den minsta förhöjd risk att bli sjuka ställs ännu längre bak i kön. Ta bort den här delprivatiseringen av sjukförsäkringen! Ge alla företagare en rabatt när de ökar antalet nyanställda, och inte bara som ni har föreslagit . Vi vet ju inte ens riktigt vad ni har föreslagit, men ni har sagt att man , det vill säga , ska få rabatt om man går från noll till en. Vårt förslag är att man ska få rabatt på alla nyanställningar och . En statistisk uppgift som vi säkert snart kommer att få höra talas om är den höga siffran för antalet nyregistrerade företag. kom ju ITPS i går eller förrgår med en rapport om att det visar sig, i alla fall i glesbygden, att nyföretagandet inte alls skapar nya jobb, vilket ju då skulle kunna vara en liten motsägelse mot hur vi har läst utvärderingar och resultat. Det beror just på detta att man blandar ihop korten i statistiken. Antalet nya företag är inte alls samma sak som antalet nya företagare. En sak som händer just nu är att på grund av de förslag som finns i de nya skattereglerna för de företagare som är aktiva i egna aktiebolag kommer det att löna sig att omregistrera företag inför de nya skattereglerna. Det är en sak som blåser på statistiken. En annan är folk som på deltid eller vid sidan om startar företag. När det gäller antalet företagare är ökningen inte alls så stor, och den verkar plana ut. Man är fortfarande inte uppe i lika många företagare som det fanns på botten av lågkonjunkturen 1993. Vi läser i betänkandet när det gäller riktlinjerna för den ekonomiska politiken att majoriteten är väldigt upprörd över att de borgerliga partierna i alliansen använder andra siffror än den formella AKU-statistiken över öppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Man skriver till och med så här: Längst går som oriktigt påstår att den verkliga arbetslösheten uppgår till . De andra partierna hävdar att nära en och en halv miljon personer inte går till jobbet. Då förstår ju alla här att det var några avsnitt av barnprogramserien Fem myror är fler än fyra elefanter som majoriteten missade, eftersom av arbetskraften är betydligt mindre än en och en halv miljon människor. Det här visar att man för det första måste ha koll på siffrorna, och för det andra måste man också kunna tolka dem. Vi menar att det är precis tvärtom. Det är genom att man nöjer sig med att använda AKU-statistiken över den öppna arbetslösheten som man också leder politiken i fel riktning. Majoriteten skriver att vi skapar stor förvirring bland de ekonomiska aktörerna samt leder den ekonomiska politiken i fel riktning. I är den officiella öppna arbetslösheten . Det är en procentenhet högre än i riket. Om man bara tittar på den statistiken skulle man kunna dra slutsatsen att situationen i är ungefär som i i övrigt när det gäller arbetslöshet. Därför behöver vi inte ta till några andra särskilda åtgärder för att komma till rätta med situationen där. Det menar jag är ett exempel på när regeringens och majoritetens användning av statistiken för det första skapar stor förvirring. Jag tror att väldigt få känner igen sig i uppgiften att det skulle vara arbetslöshet i . För det andra leder det just politiken i helt fel riktning, och det är därför vi måste ta itu med det stora utanförskap som även finns bland de människor som inte släpps in på arbetsförmedlingen och som går på socialbidrag och hamnar hos fast de ingenting har där att göra, och bland alla de som är långtidssjukskrivna därför att de inte kan gå tillbaka till sitt gamla jobb eller inte får rätt hjälp och stöd att komma tillbaka i arbete. ska vi fatta beslut om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetramarna. Ändå vet vi att , precis som , är det här egentligen inaktuellt innan det ens klubbas. Jag vill bara nämna ett enda exempel på det. som vi har behandlat det här i finansutskottet har det kommit en uppgörelse om avstängningen av . Den redovisas i ett pressmeddelande på regeringens hemsida. Den är inte tydligt redovisad, men det finns vissa uppgifter. Den kommer att kosta statskassan och . Det här är ingenting som finns med i budgetramarna, så budgeten är på det sättet redan överspelad. Förutom de satsningar på jobb och företagande som vi tillsammans med kamraterna i alliansen och i någon mån även på egen hand föreslår i våra riktlinjer vill vi satsa på äldre. Vi tycker att äldreomsorgen behöver en kraftig förstärkning. Vad gäller människor med funktionshinder: Den kanske största frihetsreformen , lagen om stöd och assistans, bör återställas och förbättras. Vi tillstyrker att man höjer anslaget till biståndet till . Vi vill gärna också se att det betalas ut. Regeringen har ju ett väldigt dåligt track record när det gäller att avsätta pengar som aldrig betalas ut. Rättsväsendet behöver förstärkas. Vi behöver avsätta mer pengar till forskning.