prot · GS09112 · 2005-04-26 00:00:00 — När det gäller resurser är det bara att läsa om de satsningar som vi har gjort. Vi behöver inte fördjupa oss i det. Det står svart på vitt vilka ökningar som har varit. När det gäller rättssalen är det viktigt att komma ihåg att , till skillnad mot många andra länder, har principen att barn inte ska vara i rättssalen till exempel när det gäller övergrepp. Man gör i stället videoinspelningar där advokaten ur rättssäkerhetssynpunkt ska kunna ställa frågor. För det har vi blivit anmälda, men friade av därför att vi sätter barnets bästa i första rummet. Jag tycker att vi ska vara överens om att vi inte ska ha in barnen i rättssalen på det sätt som man har i många andra länder. Vi är helt överens om att barnahus är något som ska utvecklas. Det är därför som vi har gett uppdraget till myndigheterna att komma tillbaka med ett förslag om hur det här ska utvecklas. Jag tror att vi är helt överens om principerna och att barnahus ska finnas på så många ställen som möjligt. ((): Jag hörde inte ditt första svar. Får jag fråga vad det var som hände 2001?) Vi införde en lag om att det ska ske en skyndsam handläggning när det är ungdomar som är brottsoffer, tre månaders utredning. 54 (): Jag tackar så mycket för det. Om det faktiskt har införts att det ska ske en skyndsam handläggning så är jag glad för det. Jag har hört efter med ett antal personer som har försökt hjälpa mig med det här, och de har kommit fram till att det finns en förundersökningskungörelse som säger att fram till dess att ett ärende kommer till domstolen ska det gå särskilt snabbt när barn är brottsoffer. Men jag tycker att även målen, när processen har kommit så långt, ska gå särskilt skyndsamt. Jag är också glad att justitieministern kommenterar mina förslag. Jag hade några förslag till, och jag hoppas att du tar till dig dem och läser protokollet. Mycket handlar om att myndigheterna ska ta sig an och följa lagstiftningen och att vi ska ändra attityden. När det gäller resurstilldelningen har vi två olika syner på det som du menar är satsningar. Jag tycker att det står rätt så dåligt till med de här satsningarna och att satsningar är ett felaktigt ord när det i mina ögon handlar om besparingar. Myndigheterna säger ju själva att de inte klarar av att genomföra vissa utbildningsinsatser som de vill göra just därför att de har för lite pengar. När det gäller barnahusen handlar det inte om så särskilt mycket pengar. Men för att man verkligen ska kunna få dem att fungera och inte bara säga att nu ska ni göra det här inom befintlig ram, borde man ha öronmärkt lite pengar så att barnen verkligen hade prioriterats, för det är så lätt att barn försvinner i besparingstider. De kan inte själva föra sin talan, utan man måste öronmärka pengar och reglera vissa saker som ska göras för att barnen verkligen ska få det så bra som möjligt. Jag tycker till exempel att det är väldigt tråkigt att och har fått stiga in för att man ska kunna komma i gång med barnahussatsningen i . Det är ändå statens huvuduppgift, om ett barn har råkat ut för ett mycket allvarligt brott, att hjälpa till med stöd och insamling av bevisning för att kunna få till stånd en fällande dom. Att ideella krafter sedan kompletterar tycker jag är självklart att de ska kunna göra. Men staten måste ändå ha ett huvudansvar och inte bara säga: Gör det. Man måste också puffa på lite extra här, tycker jag. Sedan finns det en hel del till att göra. är det ett seminarium här i om barnpornografi. Det fanns ju en del kvar att göra när sexualbrottspropositionen lämnades här . Den är bra på många sätt för barnen, men det finns fortfarande en del att göra. När det gäller preskriptionstiden, som jag tycker är en relevant del för barn i rättsprocesser, står jag fortfarande fast vid att alla sexualbrott som kan ge fängelse borde få en förlängd preskriptionstid, så att när målsäganden blir är det kvar av preskriptionstiden. Det finns en hel del att säga på det här området, men jag stannar där för den här gången. 55 (): tog i sina frågor till justitieministern upp olika delar av rättsväsendet och nämnde rättegången. Något som är väldigt viktigt är bemötandet i domstolen av domarna. gjorde en utbildningsplan för bemötandefrågor, hur man bemöter barn, beteendevetenskap etcetera. Men, statsrådet och talmannen, den har inte kunnat genomföras , och det finns ingen möjlighet att genomföra den kommande år heller på grund av resursbrist inom . Det här är skamligt när man säger att man satsar på barnen och deras plats i rättsprocessen. I departementsskrivelsen Barnen i brottets skugga nämner man över huvud taget inte den insats som de ideella krafterna brottsofferjourerna, och andra gör för att hjälpa barnen inom det här området. Det står inte ett enda ord om det. I tilläggsbudgeten som regeringen har lagt fram skåpar man i väg en massa miljoner till kvinnojourer, men alla andra som tillgodoser brottsoffrens behov får ingenting. Är det som har fått regeringen att göra detta? När ska brottsofferjourerna och andra ideella organisationer få ett stöd som jag tycker att de är berättigade till? Inför redogörelsen i justitieutskottet för propositionen En modernare rättegång hade jag glatt mig åt att man skulle kunna använda den nya tekniken, inte bara på försök utan fullt ut, och trodde att regeringen ville att man skulle uppvärdera barnets plats i rättegången genom videoförhör. Men så var inte fallet enligt departementsfolket som var där. Det skulle vara skönt att höra om justitieministern har en annan uppfattning om barnets plats i rättegången. 56 Justitieminister (): När det gäller resurser ska jag inte dra några siffror. Men ni kan bara se antal kronor, antal miljarder, andelen av bnp . Kan ni hitta någon period i svensk historia där det har gjorts så stora satsningar på rättsväsendet? Sedan kommer det alltid att vara så att myndigheter kommer att säga att de kan göra ett projekt till och ett projekt till. Det tycker jag är positivt. Det ska man inte på något sätt ha några invändningar emot, därför att det tyder på en hög ambition. Eftersom domstolarna och pengarna till dem berörts här vill jag säga att det också var domstolarna som fick extra tillskott i vårbudgeten. Framför allt kommer de att få ytterligare tillskott och 2007, så den här satsningen kommer att fortsätta. Avslutningsvis vill jag bara säga att visst, det har gjorts mycket på lagstiftningsområdet, men det finns saker som återstår. Till exempel behöver frågan om barnpornografi utredas liksom preskription, möjligheten till skadestånd och gränserna för dessa. Jag vill inte på något sätt säga att vi är färdiga, att vi lutar oss tillbaka tvärtom. Vi kommer att fortsätta arbetet med samma intensitet och med samma kraft och kommer att vidta alla de åtgärder som behövs, men vi kommer aldrig att bli helt färdiga. 57 (): När det gäller resurserna kommer vi att återkomma. Jag kan berätta redan nu att jag har lämnat in en interpellation om kriminalvårdens resurser, och vi har tidigare haft en debatt om detta. Men så länge jag fortfarande tycker att kriminalvården får leva under mycket begränsade resurser att det nästan borde kallas kriminalförvaring kommer jag att stå här och delta i interpellationsdebatter med justitieministern om kriminalvårdens ekonomi. Och mina andra kolleger har lämnat in interpellationer om resten av rättsväsendet. Så den debatten kan vi ta då. Jag vill i alla fall tacka justitieministern för denna debatt, eller diskussion eftersom vi har samma mål. Det handlar bara om intensiteten. Och säger justitieministern att han vill fortsätta med samma intensitet. Jag skulle önska lite mer intensitet. Men läs gärna mitt allra första anförande det gick ju fort där det fanns ett antal förslag som var konkreta, bland annat om vad man kan göra för att förbättra rättegångarna. Det handlar ju om att barn ska kunna fortsätta att få vara barn. Och ibland måste de in i rättssalarna. Och jag talade om unga upp till . Utifrån det som jag har sagt står det klart att det inte handlar om att man behöver göra förändringar i eller att man behöver minska sina krav på rättssäkerhet, utan mycket handlar om attityder och att faktiskt bestämma sig för att man ska ha reglerat vad som är en barnanpassning. Sedan handlar det om att göra prioriteringar och skjuta till medel. Och jag har sett det förr när det gäller att ideella organisationer och privata stiftelser och så vidare får skjuta till medel. Senast handlade det om att Allmänna arvsfonden har fått ge mycket pengar för att man ska inrätta ungdomscentrum för unga brottsoffer. Det är bra, men staten tar inte sitt fulla ansvar. Därmed får vi väl anse att debatten är över för den här gången, och jag får önska justitieministern lycka till i det fortsatta arbetet för barns bästa. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 8 § Svar på interpellation 2004/05:517 om avvecklingen av kärnkraften 58 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat näringsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att minska utsläppen av koldioxid i i samband med att kärnkraftverk stängs. Han har också frågat vad näringsministern avser att göra för att stävja den oro som företag inom de för så viktiga basindustrierna känner inför en avveckling av kärnkraften. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som svarar. Varken kärnkraft eller fossila bränslen är delar i det långsiktigt hållbara energisystem där visionen är att vi baserar hela vår energiförsörjning på förnybara bränslen alltså inte på vare sig uran, olja eller kol. Det innebär att vi i stället måste lägga stor kraft på att utveckla våra förnybara energikällor. Energipolitiken har varit ett gemensamt ansvar för Socialdemokraterna, . Inriktningen är och har varit en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem. Jag beklagar att , som tillsammans med Socialdemokraterna stod bakom den linje i folkomröstningen som fick flest röster, har valt en annan ståndpunkt. Inte minst för det svenska näringslivets skull är jag övertygad om att vi behöver långsiktighet och stabilitet i energipolitiken. enades Socialdemokraterna, om en strategi för en fortsatt avveckling av kärnkraften. En viktig utgångspunkt för denna strategi är att alla de svenska kärnkraftsreaktorerna tillkom av och därmed riskerar att falla för åldersstrecket under en mycket . En hastig avveckling skulle kunna ge allvarliga konsekvenser för sysselsättning och välfärd. Vi vill i stället ha en kontrollerad utfasning av kärnkraften i den takt som den kan ersättas med förnybar energi. En omställning av energisystemet förutsätter investeringar i ny miljöacceptabel kraftproduktion eller en minskad användning av el. Ett exempel på arbetet med att driva på utvecklingen är elcertifikatssystemet som syftar till att främja el från just förnybara energikällor. Målet är mycket ambitiöst, nämligen att öka användningen av el från dessa källor med års nivå. har en ökning med omkring tre och en halv terawattimmar uppnåtts. saknades styrmedel för begränsning av koldioxidutsläppen på elmarknaden och därför kunde elproduktion från fossila bränslen öka relativt ohämmat. är situationen en annan. Handelssystemet för utsläppsrätter kommer att minska konkurrenskraften för den fossila el- och värmeproduktionen och ökar omvänt konkurrenskraften för förnybar energi. Det sätts ett pris på koldioxidutsläpp inom elproduktionen och ett tak för de samlade utsläppen. På mycket lång sikt måste energiförsörjningen helt bygga på förnybar energi. Allt annat är omöjligt. Jag skulle gärna se att utvecklingen av förnybara energikällor gick ännu snabbare. Jag vill dock fästa uppmärksamheten på att de förnybara energikällorna har utvecklats mycket starkt . I första hand har effekten på energiförsörjningen av detta varit att oljeberoendet minskat kraftigt, vilket i sin tur lett till minskade koldioxidutsläpp. Genom de nya styrmedlen har vi lagt grunden för en övergång till förnybara energislag i elproduktionen. Takten i kärnkraftsavvecklingen är beroende av hur alternativen utvecklas. Stängningen av innebär att endast omkring en tiondel av det svenska kärnkraftsprogrammet har avvecklats . Regeringen tar industrins krav på en konkurrenskraftig elförsörjning på allvar, vilket har tagit sig uttryck bland annat i att stängningen av skjutits upp . När nu regeringen stänger är det med övertygelsen att energiförsörjningen inte hotas. Det är min bestämda uppfattning att en fortsatt minskning av fossilbränsleberoendet och en fortsatt satsning på förnybar energi inte kommer att vara negativt för svensk industri. uttalade efter folkomröstningen att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Det här var ett viktigt vägval. På flera håll i världen har man gjort samma bedömning att kärnkraften inte är långsiktigt förenlig med en hållbar utveckling. Det är ingen konflikt mellan långsiktigt bra villkor för industrin och en omställning av energisystemet. Uthållighet och omställning är en förutsättning för att långsiktigt klara också industrins villkor. 59 HANS (): Jag tackar samhällsbyggnadsministern för svaret. I svaret hänvisar till folkomröstningen om kärnkraften. Det är nu vi röstade om kärnkraften i . Den energipolitik som regeringen för bygger på resultatet av folkomröstningen . Men har flera helt avgörande faktorer förändrats. Det stora energipolitiska vägval vi står inför kan sammanfattas så att antingen väljer vi ökade koldioxidutsläpp eller också väljer vi att behålla kärnkraften. har svenskarnas inställning till kärnkraften blivit alltmer positiv. är det av svenskarna som anser att en avveckling är miljöpolitikens viktigaste mål. sade att varken kärnkraft eller fossila bränslen är delar i det långsiktigt hållbara energisystem där visionen är att vi baserar hela vårt energisystem på förnybara bränslen. Men blir ju ersättningen för att avveckla kärnkraften ändå olja, kol och gas. elproduktion bygger på vattenkraft och kärnkraft som inte alls ger mycket koldioxidutsläpp. är också ett av de i-länder som har de lägsta utsläppen av klimatpåverkande gaser. Jag tycker därför att det är märkligt att regeringen ändå verkar vara fast besluten att överge den produktionsstrukturen för att i stället i praktiken öka koldioxidutsläppen utsläpp som resten av världen i övrigt är i full färd med att bekämpa senast genom beslutet att stänga . Det är inte den kontrollerade utfasning av kärnkraften som talar om i sitt svar. Vid det behov av el som kommer att uppstå blir tvunget att importera el bland annat från kolkraftverk i . stänger därmed kärnkraftverk för att utnyttja kolkraft som smutsar ned vår miljö. Då måste jag fråga: Vari ligger miljövinsten med detta? har problem med elkapaciteten och produktionskapaciteten i vissa lägen, exempelvis efter stormen i . Då känns det inte bra att man driver en linje som innebär att befintlig produktion ska ställas av. Det slår bland annat mot den elintensiva industrin. Landets viktiga skog- och stålföretag är också oroade. säger i sitt svar att de förnybara energikällorna utvecklats mycket starkt , och visst har de utvecklats. Men faktum är att till exempel vindkraften stod för endast av energiförsörjning , att jämföra med vattenkraften som stod för och kärnkraften som stod för . Mer än hälften av den el som användes i kom alltså från kärnkraften. vd sade när näringsutskott besökte företaget att den stora frågan för industrin är vad som ska ersätta kärnkraften när kärnkraftsreaktorerna i blir noll. Den osäkerhet och tveksamhet som industrin känner inför landets energipolitik gör att investeringar i stoppas. vd såg att det av konkurrensskäl inte finns några möjligheter att ta ut de ökade energikostnaderna för en fortsatt kärnkraftsavveckling på kunderna via prisökningar. Vad han efterlyste var en tydlig signal om att kärnkraften blir kvar . Med andra ord efterlyste han en långsiktig, förutsägbar energipolitik. Det är vad industrin efterfrågar. Industrins oro är uppenbarligen inte stillad av att stängningen av skjutits upp . säger att hon är övertygad om att det svenska näringslivet behöver långsiktighet och stabilitet i energipolitiken. Jag vill därför fråga om hon inte har noterat att det svenska näringslivet anser att en stängning av kärnkraftverk utan att det finns hållbara alternativ är raka motsatsen till en långsiktig och stabil energipolitik. Det vore också intressant att höra när anser det vara rimligt att uppnå slutmålet noll kärnkraftverk i och vilka miljövänliga energikällor hon då tror har vuxit fram för att ersätta kärnkraften. 60 AXEL DARVIK (fp): Det är väldigt bra att har ställt den här interpellationen och att är här och svarar på den, för den här debatten måste definitivt komma framåt. Det har den inte gjort på väldigt . Jag är och en del av den lagstiftande församlingen . Den folkomröstning som gång på gång hänvisar till är av betydligt äldre datum än jag. Under snart en har den lagt en död hand över hela elenergidebatten. Det tycker jag är synd, för här skulle det behövas betydligt mer av sunt förnuft i stället. Vi har ett allvarligt problem i klimatfrågan. Temperaturen på det här jordklotet har ökat; det är nu vetenskapligt belagt. Det får också i förlängningen allvarliga konsekvenser för vår miljö. Då duger det inte att som en struts sticka ned huvudet i sanden och hoppas att problemen bara försvinner. Vad man gör är att köra vidare med kolkraft i stället, även om det går i ledningar under över till och . klarar sig inte utan den energi som kärnkraften står för. Vi har en stor elintensiv industri, vår basindustri. Den basindustrin är inte någon modeindustri som man kan avvara till andra länder. Svart på vitt har jag sett när jag varit ute på arbetsplatser att basindustrin är mycket högt utvecklad. Det är en mycket hög investeringsnivå i den, och dyra maskiner som är absolut i hightechsfären. Den utfasning av kärnkraften som vi ser baseras på den folkomröstning som är äldre än vad en del av ledamöterna i är. Jag tror att många medborgare faktiskt förväntar sig mer från oss folkvalda än att bara falla tillbaka på den omröstningen. Mycket har hänt . Det har hänt mycket vad gäller säkerheten i våra kärnkraftverk. Det har skett en oerhört kraftig utveckling där. Det har skett en utveckling vad gäller effektiviteten och den förväntade livslängden på kärnkraftsreaktorerna. Det har också hänt en hel del vad gäller miljöpåverkan. I alla delar har det gått i positiv riktning och definitivt stärkt kärnkraften som en viktig aktör i fråga om vår framtida energiproduktion. säger att samma bedömning som har gjort kommer från flera andra länder. Jag skulle göra en helt annan analys. Jag ser att det är flera länder som faktiskt har övergett den ståndpunkt som gav uttryck för. Närmast har vi naturligtvis vårt grannland , där det nu pågår en byggnation av ytterligare en ny reaktor. Vad jag efterlyser är sunt förnuft för att vi ska kunna ha produktion i , för att vi ska kunna uppnå de viktiga miljömål som vi har satt upp och också för att vi ska kunna behålla jobb i och inte skicka i väg dem till andra länder. Tiden har sprungit ifrån folkomröstningen för länge sedan. Jag hoppas att det kan komma mer av sunt förnuft av den här debatten. 61 (): Jag blir alltid lika förvånad när jag hör debattera energifrågor. Det som förvånar mig mest är den här otroliga defaitismen om framtiden. Det verkar som att inte ser möjligheterna med teknikutveckling. Det sker ändå en väldigt stark teknikutveckling på marknaden , men ser inte möjligheterna med den. Man ser inte heller möjligheterna om vi skulle genomföra en elmarknadsreform. Det här är en sak som vi har diskuterat väldigt mycket i näringsutskottet möjligheterna med en elmarknadsreform. Det är nu en väldigt osund marknad, men den är till nytta för elproducenterna, de stora bolagen, på vår marknad. De tjänar mycket pengar på att marknaden inte är avreglerad på ett riktigt optimalt sätt. Men har varit fullständigt ointresserat av att diskutera den här frågan. Saken är den att om vi skulle göra så med effekten att den kostade konsumenterna lika mycket som effekten kostar i verkligheten, skulle vi kunna få ned behovet av ny kraft oerhört mycket. Det här hör man inte diskutera. Det är ändå en fråga som debatteras väldigt mycket och som bara slår ifrån sig. Varför är ni så intresserade av en marknad där elbolagen egentligen det är vad som händer i onödan förser sig på konsumenternas bekostnad? Inom det svenska näringslivet är man sedan gammalt van vid att gå i armkrok med elbolagen. Det svenska näringslivet hade en period då elkraften byggdes ut med hjälp av kärnkraft till ett mycket stort överskott i . vande sig näringslivet och alla andra vid att få elen till ett mycket billigt pris. Man vande sig vid att man inte behövde effektivisera. Alla som hade andra idéer, nya teknikidéer, vande sig vid att det inte fanns något intresse i samhället för sådana idéer därför att vi hade ett överskott och att det inte fanns någon marknad för ny el, ny energi. Vi står i princip där nu också. Jag som energiperson i mitt parti nås av otroligt många människor som har goda idéer om hur man ska kunna utöka kraften i på olika sätt. Men problemet handlar om att få en finansiering av nya idéer. Det är det stora problemet i . Det är inte möjligheten att få fram ny kraft. Jag skulle önska mig att mer tittade på den biten än bara försvarade gamla förstelnade strukturer och en miljöförstöring som vi har på grund av de gamla energikällorna. Den stora potentialen för näringslivet ligger i en förnyelse, där vi i skulle kunna exportera ett miljökunnande, ett effektiviseringskunnande, nya tekniker. Där ligger jättemöjligheter. 62 Samhällsbyggnadsminister (): Axel Darvik säger att han är nu och inte var född när folkomröstningen var. Det var så väldigt länge sedan. Men jag var när folkomröstningen ägde rum och tycker inte att det där är så förskräckligt länge sedan. Men det intressanta att fundera över är: Finns det ett bäst-före-datum på folkomröstningar, Axel Darvik? Gäller det högertrafiksomröstningen eller medlemskapet i EU? Eller är folkomröstningen något som vi här sedan har till uppgift att förverkliga resultatet av med den kunskap, som förvisso också Axel Darvik var inne på, att tider förändras och ny kunskap kommer? Det är farligt om vi börjar resonera om att när har gått räknas inte folkets vilja längre. Vi ska också komma ihåg att är väldigt ensamma både i maktalliansen och verkligen här i om att ens prata om att bygga ny kärnkraft. Hur ska energipolitiken se ut om olyckan skulle vara framme och ingå i regeringsunderlaget? Det kan vi fortsätta att diskutera. Det som öppnade med att säga är en väldigt stor missuppfattning. Han sade att valet var: Bygga kärnkraft eller öka koldioxidutsläppen. Hallå, häng med på att det har hänt en del på den allra ! Vi kan inte öka koldioxidutsläppen. Vi har handelssystemet med utsläppen. Vi har ett tak för koldioxidutsläppen. Det valet finns inte, inte för vårt land och inte för något annat land. Vi ska också avveckla kärnkraften i den takt som det går att ersätta den med miljövänlig energi. Det har uttryckts och det har visats i stängningen av , och så måste det ske också i fortsättningen. Det är ändå viktigt att påminna om att det inte bara är kol och olja som icke är förnybara, utan det gäller också uran. Uran är en ändlig energikälla som förr eller senare måste ersättas. Ju tidigare länder som är moderna, framtidsinriktade och som har omsorg om industri och välfärd inser detta och börjar omställningen, desto mer kommer det i förlängningen precis som var inne på i slutet av sitt anförande att gagna vår industri, inte utan också för framtiden. Jag tycker också att debatten visar att verkligen inte alls har hängt med i den utveckling som har skett inte bara årtiondena av bioenergi, vattenkraft, vindkraft, solenergi och av energieffektivitet som metod.