prot · GT0949 · 2005-12-12 00:00:00 — Det vore intressant att höra av , eftersom inte lyckades reda ut frågan på ett nöjaktigt sätt, om han skulle kunna ange åtminstone tre olika konkurrensförbättrande åtgärder som han tänker arbeta med under det kommande budgetåret. Betänkandet ger inget som helst stöd om vad man tänker arbeta med, bara att man ska tänka. 63 () replik: Det är riktigt, som säger, att jag sitter med i . Jag vet inte om jag får så mycket mer information än , för jag tror att många av de här frågorna hanteras i fackutskotten. har mer ett samrådsförfarande, och vi går inte in på så mycket detaljer. Om vi kommer in på detaljer brukar man alltid säga att det får hanteras i fackutskottet. Så är det egentligen. Det som tog som exempel i replikväxlingen med var småskalig livsmedelsteknik. Jag tycker att det är väldigt bra. Vi har gjort ganska mycket för att förenkla. Jag tror att grunden för en bra utveckling i de areella näringarna är att vi skapar förenklingar för mindre företag, att vi tar bort besvärliga regler, till exempel slakteriavgifter, och miljöregler som kan anses vara väldigt kostnadskrävande för mindre företag. En annan konkurrensfördel kan vara att vi satsar på forskning och utbildning. Jag tycker att vi gör det i . Vi ska se till att vi har en hög kvalitet. Att vi har en hög livsmedelssäkerhet är också en konkurrensfördel. Men vi kanske inte riktigt har nått ut och kunnat marknadsföra de svenska mervärdena. Där tror jag att det återstår mycket att göra. Ändå kan vi ha en samlad politik. Det finns nog fler, men jag kan återkomma till det. 64 () replik: Ja, det vore värdefullt om återkom, eftersom han hänvisade till det. När det gäller de här delarna har nog inte de som är i näringen uppfattat detta som förenklingar. Att livsmedelssäkerheten skulle vara en konkurrensfördel har inte visat sig, åtminstone inte när det gäller prisbilden, därför att konsumenten är uppenbarligen inte beredd att betala för detta. Den kan vi alltså avföra som konkurrensförstärkande del. När det gäller förenklingarna vore det intressant att veta vilka förenklingar man ska jobba med . Att bara svepa ur sig att man ska göra förenklingar låter ju bra, men vi är vana vid att det är mycket prat och lite verkstad som den här regeringen ägnar sig åt. Då är frågan: Vad är det för förenklingar man ska genomföra utöver det man nu har aviserat när det gäller den småskaliga livsmedelsproduktionen, där det finns vissa förenklingar och vissa inslag som måhända inte är lika förenklande? Det skulle vara intressant att få reda på: Vad är det rent praktiskt man ska åstadkomma för förbättrad konkurrenskraft, utan svepande formuleringar. 65 () replik: Vi får väl se om det blir svepande formuleringar. När vi tittar på jordbrukssektorn det försökte jag säga i mitt inlägg styrs mycket av EU. Kommissionen styr det. Det är mycket byråkrati. Jag tror att många lantbrukare upplever det som väldigt konstigt att fylla i alla blanketter och att hålla sig informerade om allt som händer och sker. Där tror jag att det finns oerhört mycket att göra, och det behövs ett förenklingsarbete. Jag tycker att vi är alldeles för mycket involverade i EU, och vi har inte så stor möjlighet att fatta nationella beslut, även om vi genom MTR-reformen har lyckats få ned lite mer på nationell nivå. Jag tror att det skulle vara viktigt att vi kräver att vi ska få fatta mer beslut i , i de nationella länderna. Då kommer det också närmare den enskilde företagaren eller lantbrukaren. Det är ett sätt att förenkla, och där hoppas jag att det går att göra mer. Sedan tror jag att väldigt mycket ligger på skattesidan och den finansiella sidan. Det kanske finns mycket som vi inte vet ännu i vårt utskott, så jag hoppas att mina kolleger i skatteutskottet kan återkomma. Jag hoppas också att kan ställa frågor till dem, för jag tror att de svarar på ett betydligt bättre sätt på skattefrågor än vad jag svarar . 66 () replik: Jag vill fortsätta den diskussion som jag påbörjade med men som inte hann bli avslutad då vår tid tog slut. Jag efterfrågade ökad inblandning av etanol och RME. Jag vill nu koncentrera mig på RME, rapsmetylester, eftersom det där krävs enbart ett nationellt beslut. Som läget är nu har man möjlighet att blanda in fler procent, men då uppstår ett problem. Har man diesel och blandar in rapsmetylester, rapsdiesel, innebär det att man straffbeskattas. Det blir miljöklass 2, och det blir alltså ökade kostnader. Här kan man, på grund av en teknisk parameter vad gäller kokpunkten, nationellt se till att det ges möjlighet till ökad inblandning men att det är miljöklass 1. Jag vill veta lite grann vad anser om det här. Med koppling till det här pratade jag i diskussionen med om mångfalden och vikten av mångfald. Vi kommer att debattera den nya tvångslag som man planerar att införa, som innebär att varje större mackägare ska ha en alternativpump. Det är positivt i sig, men som det är nu kommer det att innebära enbart att det blir bara en del, förmodligen etanol, som det styrs mot eftersom det är den billigaste investeringen. Hur ser på den problematiken? Man kanske missar gas eller andra alternativ, eftersom det blir så att regeringen styr åt enbart en del. 67 () replik: Jag vill också betona vikten av mångfald. Jag tycker att det som påpekar är viktigt. Det gäller väl också att vi har en teknikneutralitet. Och visst finns det en uppenbar risk att vi går mot att man bara satsar på etanol, eftersom det kanske är betydligt billigare att sätta upp etanolpumpar. Det skulle vara beklagligt, för jag tror att det blir mycket sårbart om vi bara satsar på etanol. Vi har haft diskussioner i mitt parti där vi betonat mycket av det här med teknikneutralitet och behovet av att satsa på bland annat biogas och kanske också andra alternativ. Själv har jag varit på en del platser där man satsat ganska mycket på biogas. Jag kan ta som exempel, där man har lyckats väldigt väl. Man använder slakteriavfall och gör biogas av det. Det görs i Karpalund utanför , och man har en ledning som går in mot . Man har två biogaspumpar. Man har gjort ett förträffligt arbete, och har fått många lovord för det miljöarbete man har gjort när det gäller biogasen. Andra exempel är , och . Det händer mycket när det gäller biogas i , och jag hoppas att det kommer att hända ännu mer. Den stora biten är att man kan öka uppblandningen av etanol. Jag tror att det på lite sikt kanske är det allra mest avgörande vi kan göra. Om vi ser till att förbättra miljön och få ett bättre klimatarbete är det en bra sak. 68 () replik: Jag fick inget svar om rapsmetylester, hur ser på det nationella beslutet. Har ni drivit den frågan? Det har vi påpekat ett antal gånger i olika frågestunder och i skriftliga frågor. Om du är så positiv till teknikneutralitet och mångfald, , hur kommer du då att ställa dig när det kommer till skarp omröstning? Är då det viktigaste att slå vakt om möjligheterna att alla blommor får blomma och att hela mångfalden av alternativa drivmedel får komma på marknaden? 69 () replik: Jag är inte så orolig över det. Vi har poängterat vikten av mångfald. Jag tror också att det i de diskussioner som vi har haft med regeringen har tydliggjorts. Jag tror att frågan kommer att lösas jag är inte alls orolig för det i alla fall på lite kortare sikt. Sedan tror jag att det krävs betydligt större satsningar på om vi ska få en bra utbyggnad av till exempel biogasanläggningar, och om vi ska få det över hela landet det är viktigt. När det gäller RME är jag inte någon expert. Jag tror att hade fått ett bättre svar om hon hade pratat med min kollega som kan de här frågorna ordentligt. Men jag tycker att det är viktigt att vi satsar på våra nationella grödor som vi har i landet, på våra nationella råvaror. Det skapar arbetstillfällen inom vårt land. Jag hoppas också att vi kan forska, att vi kan utveckla de här bränslena betydligt mer och satsar på det. Inte minst ger det arbetstillfällen, och det ger en bättre miljö. Så vi är positiva till det i . 70 (): Eftersom det här är den sista budgetdebatten den här mandatperioden tänkte jag passa på att summera och beskriva några viktiga frågor när det gäller budgeten och vad som har hänt . Jag skulle vilja börja med genomförandet av MTR-reformen, EU:s jordbruksreform. Där tycker jag att det blev en bra uppgörelse mellan , och Socialdemokraterna. Efter förhandling visade det sig att det blev 400 miljoner mer till miljö- och landsbygdsutveckling än vad som var förväntat. Jag ser det som ett första steg till en jordbrukspolitik där vi slutar prata om stöd och bidrag och där vi mer pratar om vilka tjänster vi vill köpa in från lantbruket, att vi börjar se jordbrukarna även som tjänsteproducenter av naturvård och mycket annat i stället för bidragstagare och bara matproducenter. Om man tittar på budgetbetänkandet är det faktiskt stor uppslutning bland partierna för den inriktningen. Jag konstaterar till exempel att tycker att 300 miljoner av de 400 är helt okej. Jag blev positivt överraskad av att vill satsa mer på miljö och landsbygdsutveckling. och tyckte att 400 miljoner var en lagom nivå. vill satsa ännu mer. Så det är en jättestor fråga, där det är en ganska stor enighet i om att det är den här vägen vi ska gå. Jag hoppas också att vi får ett som börjar jobba mer med den här typen av nya tjänster från lantbruket och att den utredning om SLU:s sektorsansvar som vi har fått i gång ska kunna leda till att vi får ett i tiden som tittar på nya typer av tjänster från lantbruket, ekosystemtjänster till exempel. En viktig sak som jag vill nämna är forskning för hållbar utveckling. Efter segslitna förhandlingar om forskningspropositionen blev det tre olika områden. Förutom medicin och teknik blev det ett område om hållbar utveckling. Det påverkar också vårt utgiftsområde genom pengar till Formas. Det tycker jag var väldigt bra, för om hade haft en forskningspolitik utan en satsning på hållbar utveckling hade det inte känts särskilt framåtsyftande. En annan viktig sak som har hänt den här mandatperioden är satsningar på småskalig livsmedelsförädling. Om vi ska prata om pengar handlar det om ett nationellt resurscentrum för kunskapsspridning, både i produktionsteknik och marknadsföring. Det handlar om pengar till för att sänka avgifter och göra regelförenklingar. Här konstaterar jag också att det finns en rätt stor enighet inom utskottet. hade det varit tönt, flum och lite gröna vågen att prata om småskalig livsmedelsförädling, men verkar det som om vi gemensamt ser att det är en väldigt spännande förändring för landsbygden att ta fram nischade produkter och skapa intressanta arbetstillfällen. Det är bara som vill ta bort pengarna till det nationella resurscentret. Däremot vill behålla pengar för regelförenkling och avgiftssänkningar. och skär ned på så det kan bli svårare att klara av det men pekar inte ut att man ska ta bort just den här satsningen. Så det tyder på att vi är en enig riksdag som stöder den utvecklingen. Inte minst viktigt blir det nu när EU:s hygienpaket ska införas. Jag vet att jobbar väldigt aktivt för att se till att det blir så lite krångliga regler som möjligt för småföretagarna. Jag skulle också vilja nämna fisket, för där har det faktiskt hänt en del, i budgeten också, under den här mandatperioden, även om det är de stora internationella fiskeförhandlingarna som märks i medierna. Där har vi satsat en del. Vi har satsat en del på att förbättra fiskevården. Vi har satsat på att bygga upp ett fiskerisekretariat så att miljöorganisationerna får större möjligheter att jobba med fiskefrågor. Jag tycker att det är ett stort steg framåt att inte se fiskeripolitik som snäv näringspolitik utan också se det som miljö- och resurspolitik. Vi har förbättrat fiskerikontrollen, även om det finns mycket mer att göra. En del mer borde hända där, till exempel omfördelning av kvoterna så att de blir bättre regionalpolitiskt. Jag måste säga att jag tycker att förslag till satsning på turistfiske är väldigt intressant. Jag tror att det blir mer näringsverksamhet och inkomster av att jobba så per kilo fiskkött. vill jag bara säga att miljö, hållbar utveckling och areella näringar hör ihop. Vi glömmer ofta bort att det är inom de areella näringarna som det finns möjligheter att skapa det soldrivna samhället. Så jordbruk och skogsbruk är något som bör uppvärderas, inte minst i miljödebatten. Jag vill önska alla i kammaren, talman, sekretariat, utskottsrepresentanter och kolleger i utskottet en riktigt god jul och gott nytt år, för det här var vår sista debatt . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 4 § Arbetsmarknad och Arbetsliv Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2005/06:AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (prop. 2005/06:1 delvis). 71 (): Jag vill inleda den här debatten med att yrka bifall till reservation 1 under punkt 1. Jag står naturligtvis bakom samtliga moderata reservationer. Jag ber också att få hälsa arbetslivsministern välkommen till debatten, självklart även statsrådet som det väl är första gången vi har äran att ha med i den här debatten. Jag uppskattar att statsråden deltar, och det är min förhoppning att vi efter debattens slut har kunnat bli överens om hur sysselsättningsläget är på den svenska arbetsmarknaden. Det är något som det har varit svårt att få enighet om. Det verkar som om vi inte alltid har samma grund att stå på. Därför är det viktigt att vi reder ut hur förutsättningarna ser ut på arbetsmarknaden så att vi kan vidta korrekta insatser för att öka antalet personer i arbete ett mål som jag utgår från att vi kan enas kring. Jag förväntar mig även ett klarläggande av arbetslivsministern och utskottsordföranden om hur ni ser på vilken roll regler och lagar spelar för företagandet och ett ökat arbetsutbud. Med denna lilla inledning går jag snabbt över till fakta. var av arbetskraften öppet arbetslösa. Tar man med personer i konjunkturberoende program hamnar vi på . Sammanlagt rör det sig om nästan 1,4 miljoner människor i arbetsför ålder som är frånvarande på arbetsmarknaden. Det är en uppseendeväckande hög siffra då har ca 5,7 miljoner i arbetsför ålder. av dessa är frånvarande. Är det detta som arbetslivsministern kallar full sysselsättning? Vad beror nu detta på? Är det betingat av konjunkturella skäl? Vi har haft en god konjunkturell utveckling . Ändå sjunker den genomsnittligt arbetade tiden . Det finns alltså andra skäl än konjunktur till en försämrad sysselsättning, och det är strukturella orsaker, det vill säga grunder som går att påverka politiskt. Det är bara att konstatera att regeringen kapitalt har misslyckats med sin sysselsättningspolitik. Den har inte haft förmågan att fatta gångbara beslut för att öka efterfrågan och utbudet av arbetstillfällen. Regeringen har satt upp mål på öppen arbetslöshet och sysselsättning. Det är mål som verkar mycket främmande. var av befolkningen sysselsatta utan vare sig lönesubvention, sjukpenning eller ersättning för vård av barn. Det är den sanna bilden av och socialdemokratisk bidragspolitik. Arbete åt alla, skriver arbetslivsministern i . Hur stämmer detta? Mycket av regeringens politik minskar arbetsutbudet. Att införa friår, medfinansiering av sjukförsäkring och förslaget om lagstadgad rätt till heltid är rent kontraproduktiva åtgärder mot fler jobbtillfällen. Jag vet att det är beställningsjobb från facket och partikongressen. Statsrådet har sagt att han kommer att lägga fram ett förslag om lagstadgad heltid, men utan det undantag för småföretag som har föreslagit. Vi i arbetsmarknadsutskottet har haft en relativt lugn tillvaro beroende på sparsamhet av förslag från regeringen. Det är något som vi i oppositionen och hela arbetsmarknaden kanske borde vara tacksamma för. Om nu regeringen menar allvar med sitt prat om att sysselsättningsfrågorna är prioriterade, borde den då inte lägga ned lite arbete på att komma med förslag som ökar sysselsättningen? När den kommer med förslag skulle det vara klädsamt om de bidrog till fler arbeten och inte färre. Konsekvensen av förslag blir färre jobb inom småföretagen. Denna uppfattning delas av chef . På samma brutala sätt slår även experterna i utredningen fast att förslaget kommer att öka arbetslösheten, i synnerhet bland kvinnor. Arbete åt alla, säger . Jag skulle också vara mycket tacksam om arbetslivsministern ville förklara för kammaren hur en annan beställd utredning förslag om rätt till deltid går ihop med rätt till heltid. Om regeringens mål nu är att fler ska arbeta heltid, hur kommer det att fungera när rätten till deltid kommer att kräva ett ökat behov av vikariat och fler deltidsanställda? Det är något svårt att förstå, men det bästa vore förstås att, helt i linje med utredaren yrkande, lägga utredningen direkt i papperskorgen. Till råga på allt elände lägger arbetslivsministern fram ett förslag som ruckar på principerna inom kollektivavtal för svensk arbetsmarknad. Tågordningen är där att förändringar av arbetstiden ska överenskommas mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det är alltså ett ingrepp i arbetsledningsrätten. Är detta regeringens nya linje att överge kollektivavtalsmodellen och lagstifta i stället? Arbetslivsministern borde vara medveten om att åtgärder som lagstiftad heltid, rätt till deltid, arbetsgivares sjuklöneansvar och friår lägger sten på börda och hämmar fler arbetstillfällen. Självklart går det ut över dem som står utanför arbetsmarknaden. Det är de som blir mest lidande; det är ungdomar och invandrare. Jobb som skulle ha kunnat utföras tillkommer inte. Människor som har haft problem med hälsan stängs ut från arbetsmarkanden då den ekonomiska risken med att anställa dem blir alltför stor för ett litet företag. Långtidssjukskrivna sägs upp. Arbete åt alla, låter skalla! Varför lyssnar inte statsrådet på företrädare för företagarna, eller åtminstone på chef som knappast kan beskyllas för att gå vare sig företagens eller ärende? Är regeringen så bunden av LO:s önskemål att den helt medvetet fattar beslut som man vet hämmar sysselsättning och tillväxt? Arbetsmarknadspolitiken under utgiftsområde 13 är budgeterad till . Men det är inte hela sanningen. Till detta kommer ungefär 17 miljarder som ges som stöd via krediteringar på skattekonton. Det är ett lömskt sätt att dölja det verkliga förhållandet. Insatserna för att hålla nere arbetslösheten kostar . Det är pengar som borde kunna användas betydligt effektivare. Det är inte plusjobb, friår, aktivitetsgarantier eller utbildningsvikariat som ger tillväxt eller långsiktig sysselsättningsutveckling. Plusjobben, som är den centrala delen av regeringens program, är inriktade uteslutande mot den offentliga sektorn. Åtgärden kommer att ge undanträngningseffekter och troligen kommer det att endast handla om okvalificerade uppgifter som bara i ringa omfattning ger ökade yrkeskunskaper. Att plusjobben ger reguljärt arbete efter programtidens slut är inte troligt. Medicinen för att öka arbetsutbudet heter bättre förutsättningar för företagande. Min son fick ett erbjudande att arbeta utomlands ett erbjudande som han inte kunde motstå. Han är ung och har livet framför sig. Kommer han att flytta tillbaka till igen? Som förälder hoppas jag naturligtvis att han gör det. Men varför skulle han göra det? Är skolor och universitet för hans barn så mycket bättre i än i andra länder? För att ska kunna tävla på en global marknad måste vi ha en utbildning i absolut världsklass. Vi måste se till att äldre kunskaper uppdateras och stärks. Det är därför obegripligt att regeringen har lämnat möjligheten till individuell kompetensutveckling. Allianspartierna är övertygade om att vidareutbildning av detta slag är viktigt för det livslånga lärandet och svensk konkurrenskraft. Är sjukvården så mycket bättre i än i andra länder? Ska man ta det socialdemokratiskt styrda som exempel vågar nog inte sonen bli sjuk inom gränser. Fullt kaos råder. Landstingsledningen med s, v och mp får inte igenom sin egen budget inom sin egen koalition ens. Underskott och dålig styrning är legio. Köerna är långa. Framtiden ser inte ljusare ut med samma konstellation vid rodret. Privata alternativ är det inte tal om för bokstavstrogna socialdemokrater, trots bevisligen bättre resultat, utan nu är det neddragningar av personal som gäller för i . Skulle ändå våga ta steget tillbaka och kanske eftersträva att bli företagare, vilka möjligheter bjuds då? Skulle han, trots ekonomiska och arbetsrättsliga risker med att anställa, tjäna en slant lär han inte få mycket kvar av den eftersom 3:12-regler, lex Uggla, fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och skatt som hämmar utbildning tar det mesta av vad han tjänat. Okej, då kanske han vill flytta hem till för den vackra naturen och friluftsliv med jakt. och björn har tagit över helt enligt regeringspartiernas politik. Han lär inte vilja släppa någon hund med vargar lurande i bergen eller med en ilsken björnhona med ungar i tätskogen. Varför ska människor bo kvar i glesbygden? Konsekvensen blir utflyttning och därmed ett sämre serviceunderlag och en allt svagare utsikt att kunna hålla glesbygden levande. Detta var några exempel som visar på att med fortsatt socialdemokratiskt regeringsinnehav ter sig framtidsutsikterna ganska dystra för att ska flytta hem. Svartmålning, kanske arbetsmarknadsutskottets ordförande kommer att säga. Nej, det är verkligheten. Jag ser den på nära håll. Många ungdomar i min hembygd har flyttat, och jag har fått till svar att det inte är troligt att de flyttar hem igen. Det kommer troligen att ta att reparera det socialdemokratiska tillkortakommandet med arbetsmarknadspolitiken. Med en annan politik för utbildning, företagsamhet, hushållsnära tjänster och bidragsberoende är jag dock övertygad om att kommer att kunna öka arbetstillfällena och bibehålla kompetens och välfärd. Arbetsmarknaden måste också komma i bättre balans. Facket borde inse att man äventyrar kollektivavtalen genom missbruk av otillbörliga sympatistrejker eller genom att med skadliga konflikthot rubba balansen på arbetsmarknaden. Den svenska modellen med kollektivavtal är ett bra sätt att genom överenskommelser skapa en balanserad arbetsmarknad. Alltför fackligt ambitiösa politiker måste dock lära sig att hålla fingrarna borta från frestelsen att ensidigt gynna en av arbetsmarknadens parter genom lagstiftning. Avslutningsvis skulle jag vilja ställa några frågor till regeringssidans företrädare. Trots en gedigen tillväxt i ekonomin förblir den totala arbetslösheten, hur man än räknar den, skamligt hög. Räknar arbetsmarknadsutskottets ordförande med att antalet arbetade timmar ökar och att arbetslösheten därmed blir lägre? Aktivitetsgarantin kostar och sågas av forskare. Ams har inte gjort någon löpande uppföljning och kan inte redovisa hur aktivitetsgarantin fungerar. Aktivitetsgarantin tar också så mycket resurser från arbetsförmedlingarna att de inte hinner förmedla arbeten. Den enda tröst regeringen kan få, enligt forskare vid , är att många känner att aktivitetsgarantin är så tråkig och meningslös att de gör allt för att få ett jobb i stället. Anser utskottets ordförande att regeringen bör fortsätta att satsa på aktivitetsgarantin i nuvarande form? Till arbetslivsministern vill jag ställa följande frågor: Varför kommer det så få propositioner till i ett läge då arbete åt alla är regeringens viktigaste uppgift? Anser arbetslivsministern att rätt till heltid och deltid kommer att ge fler arbetstillfällen? 72 (): Välkomna, herrar ministrar! Socialdemokratin kommer att förlora sin själ. Den som sade detta var , en person som bör ha vetat vad han talade om. sade det i en situation där den öppna arbetslösheten i höll på att stiga till . manade sina statsråd och myndigheter att ta fram planer, uppslag och idéer om meningsfulla arbeten som kunde komma till stånd . Palmes motiv var utpräglat ideologiskt: Om vi inte får bukt med arbetslösheten så kommer tiotusentals människor i vårt land att förlora sitt egenvärde, och sin stolthet. Och socialdemokraterna kommer att förlora sin själ.