prot · GS09120 · 2005-05-13 00:00:00 — Det är den situationen vi nu befinner oss i, och vi kan inte finna oss i att vara i den situationen, där vi accepterar detta eller att det framställs en bild av att det bara görs nedskärningar. Vi måste ta ett ansvar, och kriminalvården måste ta ett ansvar, precis som vilken myndighet som helst. Det är det arbetet man gör , och det arbetet försöker vi stötta. Det handlar alltså inte om några allmänna neddragningar utan om att använda de resurser som finns på ett bättre sätt, att man ska jobba på de tider då man bäst behövs och att det helt enkelt ska bli mer rättvist mellan anstalterna. Det kommer naturligtvis att behövas många fler människor på de anstalter som byggs ut. När det gäller praxis vill jag säga att det har hänt en del otäcka våldsdåd och en del otäcka mord. Den statistiken har varit densamma . Det är ungefär 100 fall av dödligt våld . Det går ned till 90 ibland och upp till 110 . Det ligger där. Det har skett tidigare, det sker nu och det kommer tyvärr också att ske . Det finns ganska noggranna undersökningar om att praxis har höjts utan några lagändringar. Vi ska inte behöva höja narkotika till att vara den högsta och strängaste narkotikalagstiftningen och vidga klyftan till övriga Europeiska stater. Jag tycker att vi har och vi är överens om att vi ska ha en restriktiv och repressiv narkotikapolitik. Det har antagligen också gett bra resultat. När det gäller narkotikapolitiken är det inte där problemen ligger utan det handlar bland annat om att man måste ges möjlighet till bättre vård, inte minst när man kommer ut från fängelset. Jag hoppas också på ytterligare förbättringar med den nya kriminalvårdslagen. Jag hoppas och tror att det finns en stor överensstämmelse i vår uppfattning att vi måste ge bättre incitament och mjölighet att genomgå behandlingarna och påverka sin egen situation. Jag kan medge att jag inte är nöjd med den situation vi har där alla ska sitta exakt lika oavsett om man försöker återanpassa sig till samhället eller om man på olika sätt missköter sig. Det är inte en bra situation. Det tycker jag att vi ska ändra på. 31 (): Så här på slutet har jag för vana att vara lite hoppfull. När jag skrev mitt anförande kände jag mig inte särskilt hoppfull och hade lite svårt att komma på vad jag skulle säga. Jag kan verkligen säga att jag känner mig lite mer hoppfull nu när vi börjar tala samma språk. Justitieministern och regeringen har verkligen bestämt sig för att det måste komma nya pengar eftersom kriminalvården inte kan fortsätta som . I och med att har sagt detta kan jag säga att jag erkänner att det finns en del bra vård och att personalen gör en hel del bra saker. Men jag ser också att det finns en del ganska allvarliga brister inom kriminalvården som måste åtgärdas. Det finns en hel del våld. När jag senast var på en anstalt hörde jag av dem som arbetar där att de ser alltmer aggression och att de inte klarar av det. De får sätta alltfler i isolering. Många av de intagna upplever en stor tristess. Allt detta är inte bra. Det vill jag framföra till justitieministern. Jag sitter med i utredningen av den nya kriminalvårdslagen och vet vad den innehåller. Den innehåller en hel del bra saker. Utan att avslöja för mycket kan jag säga att den ju inte direkt kommer att påverka kriminalvårdens ekonomiska situation och inte heller utbyggnaden. Det måste till mer resurser, och fortsatt utbyggnation måste ske. Jag kan avsluta med att säga att jag hoppas att vi får en betydligt bättre sommar den här sommaren. Vi vet att rymningarna brukar öka . hade vi ju en hel del mycket allvarliga rymningar. Jag håller tummarna för att vi slipper se dem det här året. 32 Justitieminister (): Det är klart att det kommer att rymma människor från svenska fängelser liksom andra år. Det har det redan gjort. Vi kan dock se en väldigt positiv trend. Låt oss hoppas att vi slipper de brutala fritagningar vi såg . I en värld där det sitter människor som har begått grova brott kommer det naturligtvis att hända saker även . Jag kan hålla med om att det finns saker som kan göras bättre. Det handlar inte bara om platsutbyggnad. Det kommer nog alltid att vara så att saker och ting kan göras bättre. Jag tror aldrig att vi, oavsett vem som har regeringsmakten, kan säga: kan ingenting bli bättre när det gäller kriminalvården eller något annat område över huvud taget. Det förslag till kriminalvårdslag som kan komma tror jag att man ska hålla isär från ekonomin. Det handlar, tycker jag, om den ideologiska synen på kriminalvården. Det ekonomiska är en annan diskussion. Det är viktigt att man håller isär det. Jag har tidigare konstaterat att vi har en stor samsyn när det gäller kriminalvården och det tycker jag att vi kan se positivt på. Det finns så oerhört många områden där vi inte är överens, så om vi hittar ett område där vi har en stor samsyn tycker jag faktiskt att det är positivt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:546 om polisens ekonomi 33 Justitieminister (): har frågat vad jag avser att göra för att nyrekryteringarna till polisen ska kunna fullföljas utan att det drabbar annan polispersonal eller civilanställd personal, vad jag avser att göra med anledning av att ser sig tvungen att överväga avtalspensionering av 1 200 poliser för att ha råd att anställa nyutbildade poliser samt vad jag har för målsättning när det gäller antalet verksamma poliser i . Som så tidigare upprepar jag återigen att regeringen har satsat och satsar stora pengar på polisen, vilket inte kan ha undgått . har polisens anslag ökat med ca . I budgetpropositionen har regeringen utöver de tidigare satsningarna aviserat en anslagshöjning med nästan . Regeringen har genom de kraftiga resurstillskotten sett till att polisens förutsättningar att bedriva verksamheten är goda. Det är viktigt att arbetskraften i tas till vara och detta gäller naturligtvis även inom polisen. Där måste dock även åldersstrukturen beaktas. På vissa orter är medelåldern bland poliser mycket hög och det är nödvändigt att en generationsväxling kommer till stånd. Polisen har därför för avsikt att även fortsättningsvis erbjuda förtida pensionsavgångar men naturligtvis endast där det främjar verksamheten. pratar om antalet poliser. Antalet poliser är enkelt att mäta. Det ökar och är nu uppe i drygt 17 300. Men det är bara en liten del av allt som påverkar polisens arbete. Polisen måste också utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. och polismyndigheterna arbetar fortlöpande med det. Inom polisen bedrivs till exempel ett förändringsarbete under samlingsnamnet En nationell polis. Syftet är att genom ökad samverkan utveckla och höja kvaliteten i verksamheten samt att frigöra resurser för kärnverksamheten. 34 (): Av justitieministerns lätt ironiska tonfall anar jag en viss trötthet kring frågorna om situationen inom poliskåren i . Med tanke på den typ av rapporter som kom i går tror jag att justitieministern kommer att tröttas ytterligare i kammaren som återstår av den här mandatperioden. Varenda gång vi talar om det här återkommer ministern till de ytterligare resurser som man har lyckats få till polisen. Jag tycker att de resurserna är jättebra. Tillskotten är utmärkta. Ministern och regeringen har haft vårt stöd när det gäller de här tillskotten. På något sätt är det ändå alltid resultatet som räknas när dagen är slut. För att ta ett något drastiskt exempel är det väldigt få som, när man nämner , tänker på de tiotusentals liter vatten som faktiskt pumpades ur Titanic. De flesta människor tänker på någonting annat, nämligen resultatet att båten sjönk. På samma sätt är det väl med de resurstillskott till polisen som justitieministern talar om. De är bra på samma sätt som det var bra att man pumpade vatten ur båten, men de räcker inte till. Jag tycker att det vore klädsamt om justitieministern gav uttryck för någon liten oro över tillståndet inom svensk polis. Uppklaringsprocenten är förskräckande låg. Det innebär att av de brott som anmäls till polisen inte upp. I vilken verksamhet, justitieministern, skulle man acceptera ett 85-procentigt misslyckande? Det skulle möjligtvis vara i svensk kriminalvård. Svarstiderna när man kontaktar polisen är oerhört långa. Mätningar som man gör visar oroande tendenser på att förtroendet för polisen minskar. I går kom en undersökning som visar att i stort sett hela landet är alldeles fullt av tappade polissugar. Polisstationer läggs ned i en förskräckande takt över landet. ligger vi på strax över 100, tror jag. på departementet har man lagt ned ett mycket stort antal närpolisområden, vilket innebär att polisen flyttar längre ifrån sina uppdragsgivare medborgarna. Man får längre till sin polis, och den lokala förankringen minskar. Så kommer jag till det senaste. I justitieministerns ska vi förtidspensionera poliser för att få råd och ekonomi att anställa nya poliser. Man ska pensionera 1 200 poliser för att få råd att anställa dem som utbildas. Jag tycker att det här är en oroväckande utveckling. Jag tycker att justitieministerns bild i hans svar på min interpellation är något hurtigt glättad. Justitieministern väljer att inte se problemen utan fokuserar på att han har lyckats utverka någon miljard i höjda anslag. måste vi väl dock också diskutera resultatet, hur det står till i svensk polis. Det verkar inte justitieministern vilja göra. En av frågorna i interpellationen handlade om vilken målsättningen är och hur många poliser som ska finnas verksamma i . Justitieministern väljer att inte svara. Det blir nog till att komma hit lite trött, glåmig och ironisk en gång till, för frågorna kommer att upprepas. 35 (): Som ett mantra upprepas det hur mycket regeringen satsar på polisen. Men tyvärr räcker det inte, och det blir inte bättre av att samma siffror och samma krontal ständigt upprepas. Vi vet att antalet poliser ökar, men inte alls i den omfattning som behövs. Vi moderater vill att det fortsättningsvis utbildas fler poliser i både , och så att det kommer att bli 20 000 poliser . Polisens ekonomi och långsiktiga planering är viktiga om brottsbekämpningen ska bli bättre i . vittnar väldigt många poliser, också många chefer på hög nivå, om att det enda man pratar om inom polisen är ekonomin. Det är budget, budget, budget. Att hålla sin budget är det som avgjort är viktigast. I stället skulle vi moderater vilja att man på ledningsmötena pratade om brott, brott, brott. Att förebygga brott, att bekämpa brott, att utreda brott och att klara upp brott är någonting som polischeferna ägnar alldeles för lite tid åt. Man ägnar det också för lite tid när det gäller rekrytering, att rekrytera de poliser och chefer som är duktiga på att bekämpa brott. Det måste vara det avgjort viktigaste. När jag ser på ekonomin inom polisen slår det mig att det budgetsystem med treårsbudgetar som infördes , där tanken var att man skulle kunna spara och investera och se polisverksamheten över en längre cykel, helt har slagits undan med regeringens politik. är man tillbaka vid det halvårsvisa tänkandet det kommer pengar eller i vårpropositionen i stället för att kunna få behålla ett anslagsöverskott och satsa det på utbildning, på nya fordon eller vad det kan vara efter. är man tillbaka vid att hipp som happ göra slut på budgetmedel innan budgetåret tar slut. Vi kommer att se ogenomtänkta investeringar i saker som man egentligen kanske inte behöver eftersom man är rädd att tvingas lämna ifrån sig anslag året efter. Jag undrar, justitieministern: Vad kommer det att få för konsekvenser att polisen inte kan planera sin verksamhet? Man försöker att spara och vara ekonomisk, och sedan dras medlen in. Vad får det för konsekvenser på lite , när det gäller långsiktiga investeringar och utbildning? Och hur ska vi komma till rätta med problemet att man bara pratar om att spara och hålla sin budget och inte om att bekämpa brott? Det är mina frågor. 36 (): I den förra interpellationsdebatten var justitieministern väldigt oroad över kommande rymningar. Man kan säga att vi just nu ser en omfattande rymning, dock ingen fritagning, här i kammaren. Det är en regering och en justitieminister som rymmer från sitt ansvar. Det finns en person som är ansvarig personligen, kan man faktiskt tycka för hur svenskt rättsväsende och svensk polis utvecklas. Detta sker genom att regeringen och justitieministern talar om hur det ska se ut i budgetpropositionen, talar om vad som ska stå i regleringsbreven och ser till att de informella mötena med myndighetscheferna bedrivs på ett sådant sätt att man får myndigheterna dit man vill. Jag vill att denna rymningstaktik från regeringen ska upphöra. Vi behöver få fast justitieministern vid ansvaret för svensk polis. Han ska inte få rymma. Då är frågan: Vad vill den svenska socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier med svensk polis? Det är det väldigt få som vet. Man påhejar utvecklingsarbetet med nationell polis som innehåller många förtjänster, vill jag understryka men effekterna är ju förfärande. Polisstationer stängs som radband runtom i . Närpolisområden slås ihop så att det blir som en film: Älskling, jag förstorade närpolisområdet. Vi har färre lokala polischefer. Vadå lokala polischefer, är det något viktigt? Ja, varenda kommun i har ju en turistchef, men de har inte längre någon polischef. Vad ger det för signal när polisen är så viktig för samarbetet med näringsliv, sociala myndigheter och ideella föreningar på en ort för att tillsammans förebygga brott? Det enda man hör just nu är kritiken om att vi måste klara upp fler brott, men bortom detta finns ju ett ännu viktigare mål: att förebygga fler brott, att se till att många människor inte begår brott. Att klara upp brott innebär att vi fyller fängelserna ännu mer, och det är inte målet. Målet är att skapa ett tryggare med färre människor som begår brott, med färre brottsoffer som följd. Att klara upp brotten är en bra tröst, men det är absolut inte målet. Organisationen är i kraftig svängning. Först skulle det vara närpolisområden; nu ska det inte vara så stora närpolisområden. Vi ska alltså ha kvar närpolisen, men vi ska satsa på underrättelseledd verksamhet. Man vet inte vilket som är regeringens fokus. Det vore kul att höra en programförklaring från justitieministern. Det skulle underlätta ledarskapet. Då kommer vi in på ett annat problem med svensk polis: ledarskapet. Vad har regeringen för synpunkter på detta? har fokus mest legat på att utveckla Excelchefer som kan stå med ark och presentera de nya neddragningarna och exakt hur man ska klara budgeten. Det har varit den rådande regimen . vet vi också att detta underbyggs i en avhandling som presenterades vars innehåll pekar på ganska kraftiga brister i ledarskapet inom svensk polis. Lägg därtill , som pekar på samma sak, och utredning om en rikspolisstyrelse som, uppenbart med regeringens goda minne, har låtit tusen blommor blomma ! Vem är ansvarig för detta? Ja, jag vet inte. Det kanske är som är ansvarig, men tyvärr står det i grundlagen att vi är förbjudna att utöva ledarskap över myndigheterna. Det är regeringen som har den skyldigheten enligt grundlagen. Det måste vi vara överens om. Sedan kan vi lägga till ekonomin. Det ges pengar i , och när vi sedan gått hem och försöker tända det sista adventsljuset sitter regeringen på sammanträden och drar in ännu mer pengar för polisen. Det leder till en väldigt ryckighet som gör människor väldigt, jag ska inte säga apatiska men näst intill, hos polismyndigheterna. Inte heller har vi några verktyg mot den organiserade brottsligheten. Det har också varit uppmärksammat jämt, tycker jag, men extra de här dagarna i medierna. Rapporter har också kommit från . Hur ser det ut? När kommer verktygen för att bekämpa de här brotten? Man kan ju inte köra med diligens efter snabba racerbilar. Kärnuppgifterna kommer min kollega att återkomma till. pratar om kärnuppgifterna, men de utredningarna samlar ju damm på departementet. 37 Justitieminister (): Då det är flera andra debattörer med får jag be om ursäkt om jag inte kan svara på alla frågor. Jag tycker dock att det är väldigt roligt att är med. Man önskar att partiledaren hade samma mod att ställa upp i debatter som visar här . Det tycker jag är väldigt roligt. Det är någonting som ändå behövs. När nu är här tycker jag också att det är värt att nämna att det är riktigt att har föreslagit stora satsningar på polisen. Dessa bygger dock i stort på att man ska sänka ersättningarna till , vilket de andra kamraterna i den borgerliga alliansen definitivt motsätter sig. Man kan alltså inte gärna säga att detta är pengar som kommer om det blir en moderatledd regering. Det vet vi absolut ingenting om. Trots att vi haft många debatter tycker jag faktiskt att vi nu börjar närma oss det som kanske är det allra viktigaste. Vi är nämligen överens om detta med satsningarna som har gjorts och antalet poliser. Jag håller helt med om att det finns andra saker som behöver diskuteras och även förbättras. Det är också detta vi tagit fasta , nämligen att höja effektiviteten. Att det är det som behövs fick vi också kvitto på i går i den här utredningen. Vi har givit länspolismästarna i uppdrag att driva arbetet enligt en mer utpräglad resultatmodell, och det arbetet pågår också inom RPS. Vi kan nämligen konstatera att det finns väldigt stora skillnader inom polisen. Jag tycker att det är oerhört viktigt att lyfta fram alla duktiga poliser och premiera dem, då de kanske inte får den uppskattning som behövs. På samma sätt måste det tas på stort allvar när poliser inte presterar efter sin förmåga. Det kan vara bristande ledarskap eller andra orsaker som gjort att man hamnat i den situationen. Det finns alltså väldigt mycket som kan göras, och detta arbete pågår för fullt. När det gäller uppklaringsprocenten har jag också sagt att detta är oerhört viktigt för att vi ska kunna bemöta medborgarnas krav på en bra polis. När det gäller grova brott är ju svensk polis fantastiskt duktig. Man klarar i stort sett upp alla de grövsta brotten. När det gäller brott som ändå sänker den här statistiken till , som cykelstölder, ska vi vara medvetna om att det kommer att vara lågt även . Det rör sig om . Med tanke på att det är 200 000 cykelstölder, vart sjätte brott, är det klart att det drar ned statistiken. Men vi är också helt överens om att det definitivt inte är acceptabelt att det är så låg uppklaringsprocent när det gäller till exempel villainbrott, biltillgrepp och så vidare. Det är en av de absolut viktigaste uppgifterna för polisen. Det gäller naturligtvis också våldsbrott och sexualbrott. Det handlar om att ge polisen verktyg vilket vi också gör på olika sätt, bland annat genom utvidgat DNA-register men också om att polisen själv måste arbeta för att bli mer effektiv. Jag tror att vi går mot det . Vi ser den tendensen just för att vi också kommer in på det som är den verkliga debatten, nämligen vad polisen ska göra. Det handlar bland annat om att polisen ska arbeta på de tider då den som bäst behövs. Vi ser att det har skett en fördubbling när det gäller sådan arbetstid så att man jobbar fredags- och lördagskvällar. Jag är förvånad över att man tycker att det är så viktigt att varje station, också de som kanske har öppettid kl. 1215, nödvändigtvis inte kan läggas samman med en annan station. Polisen ska ju vara ute bland medborgarna när de som bäst behövs. Det är bland annat därför som det här arbetet bedrivs, så att resurser kan användas till annat. Låt mig sedan avsluta med att säga att rikspolischefen inte har för avsikt att pensionera poliser av ekonomiska skäl. Jag talade med honom om den saken senast . Han var mycket noga med att säga att det är av verksamhetsskäl som det kommer att behöva pensioneras poliser på samma sätt som det har gjorts tidigare. 38 (): Sist i justitieministerns svar talar man om att satsa på kärnverksamheterna, det vill säga att poliser ska göra det bara poliser kan och ska göra. Det här har ju utretts och diskuterats i . är det 2005. Man lämnade en rad förslag på saker som man skulle kunna ta bort från polisen så att de får möjlighet just att göra det som poliser är bäst på, nämligen att bekämpa brottslighet. Saker som man skulle ta bort handlade till exempel om skyldigheten att inhägna övergivna gruvhål. Det gällde hanteringen av hittegods. Det handlade om en sådan sak som att bevilja tillstånd för att bedriva pensionatsrörelse. Det tog började man diskutera om polisen skulle lämna tillstånd för att driva pensionatsrörelse. Ingenting har hänt. Det har inte lämnats ett enda förslag från justitiedepartement i de här frågorna, som man började diskutera . Det här återkommer ju . Det är klart att ett lagstiftningsarbete ska vara grundligt och att man måste överväga saker, men vi har ett annat exempel som vi diskuterade i kammaren . Vi har beslutat om ett tillträdesförbud för människor som går på fotboll inte för att se på matchen utan för att ge sina vänner på läktaren ett kok stryk. Det tog för att människor som slåss på fotbollsmatcher ska kunna portas! Det är inget vidare snabbt lagstiftningsarbete som justitieministern ägnar sig åt. Därför undrar jag: Om det nu är prioriterat att polisen ska syssla med kärnverksamhet och inte med att bevilja tillstånd för pensionatsrörelse eller att täcka gruvhål, när kommer då förslagen? När kommer lagstiftningen om det här nu är prioriterat? Den bild som man får när man talar med poliser och polischefer ute i landet är just att man ska förtidspensionera poliser, lite äldre poliser, för att få råd att anställa nya. Möjligheterna att få resurser till de nyutbildade poliserna på annat sätt är i stort sett uttömda. Man har, som vi har diskuterat tidigare, stängt stationerna. Man har sagt upp civilanställda. Trots att man har gjort detta säger 14 av landets polismyndigheter att man planerar att säga upp civilanställd personal för att få råd att anställa de nyutbildade poliserna. Kalkylen är att man ska förtidspensionera 1 200 poliser, och svaret ute på myndigheterna är: Vi hade inte gjort det här om vi inte varit tvungna för att få resurser för att anställa de nya. Vad är det då om inte just en ekonomisk fråga, ? vill jag gärna ha ett svar på frågan om hur det kommer sig att vi snart är uppe i mansåldrar för att få fram en lagstiftning som handlar om att befria polisen från uppgiften att täcka gruvhål. Och hur kan det komma sig det kanske inte riktigt platsar i den här debatten att det tar att få fram en lagstiftning som handlar om att folk som slåss på fotbollsmatcher inte ska få gå dit? 39 (): Först tänkte jag påminna om frågan om budgeten, vad det får för konsekvenser att man får den här ryckigheten, att man drar in anslagssparande och att man drar in det som man har som överskott så att man inte kan investera . Sedan är det frågan om de här 1 200 poliserna som ska förtidspensioneras. Effekten blir ju för de här 1 200 personerna att deras lönekostnader inte längre kommer att belasta polisens budget. Såvitt jag förstår kommer de att belasta . Jag tycker att det är en väldigt märklig politik, en väldigt märklig personalpolitik i staten, när man säger att de här personerna är för trötta. De är slut. Därför ska man ha en sådan här pensionsavgång av så kallade verksamhetsskäl. I min värld kan alla människor prestera någonting och säkert ganska mycket även om de närmar sig 6065. Inte minst i den här kammaren finns det ju ledamöter och personal som är i den åldern. Jag menar att det är en väldigt märklig människosyn som regeringen ger uttryck för genom . Man ska avsluta de här människornas karriärer. De är trötta och slut, och därför ska de inte jobba längre. Jag tror att det kan ge väldigt mycket med ett mycket bättre ledarskap om man tar till vara den här resursen på ett riktigt sätt. Jag menar inte att de här herrarna, för det är ju mest herrar i den åldern, ska vara ute och åka radiobil dygnet runt på en skifteslista. Men man kan fråga dem: Vad skulle du vilja ägna dina sista år inom polisen åt? Vad kan du bidra med?