prot · GS0987 · 2005-03-09 00:00:00 — Jag hoppas att vi nu äntligen ska komma till skott i denna vrakfråga, så att vi slipper se de här vraken i våra fina skärgårdsområden. Jag har lyssnat på debatten, och jag ska säga ett par ord om båtregister. Jag förstår att Socialdemokraterna gärna vill ha ett båtregister. Det är bara ett nästa steg för att få en båtskatt, och det vill inte jag ha. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 20 §.) 19 § Ändringar i minerallagen Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU8 Ändringar i minerallagen (prop. 2004/05:40). 138 (): Sedan staten inte längre gör anspråk på kronoandel och prospekteringen är förbehållen bara en part är prospektören av en mineraltillgång favoriserad i lagstiftningen. Det har onekligen lett till ett uppsving för prospekteringen. En mängd utländska prospektörer har funnit det intressant och lönsamt att leta mineraler i , och en rad nya gruvor har öppnats, vilket givetvis är oerhört positivt. Det har i sin tur tydligt blottat det faktum att markägarens ställning vid mineralprospektering och gruvbrytning är svag. Den nuvarande minerallagstiftningen ger en prospekterare långtgående möjligheter att bedriva undersökningsarbeten på en enskild fastighetsägares mark utan att denna på något vis kan påverka hur arbetet bedrivs. Markägaren har rätt till ersättning för intrång och skada, men inte för att marken brukas. från det att en koncession för exploatering av en mineraltillgång beviljats tills gruvbrytning eventuellt påbörjas, en period som kan vara upp till , begränsas i praktiken markägarens möjlighet att använda sin fastighet utan att ersättning utgår. Vid gruvbrytningen ersätts återigen markägaren för skada, men denne får ingen del i avkastningen från de mineraltillgångar som hittats på dennes mark. Moderata samlingspartiet har under sin sekellånga historia stått främst i försvaret av äganderätten. Detta försvar motiveras av insikten att äganderätten är en grundförutsättning för människors trygghet, frihet och möjligheter till förkovran. Modern forskning bekräftar också att upprätthållen och skyddad äganderätt är en förutsättning för gott välstånd. Vi menar att minerallagen kränker äganderätten, en åsikt som vi delar med den moderata partistämman, som fattade ett beslut med den innebörden. Mot den bakgrunden välkomnar vi att regeringen nu till vissa delar accepterar förslag till förändringar av minerallagen som stärker den enskildes rätt. lade dock i sitt betänkande fram förslag som går betydligt längre än propositionen i skyddet av den enskildes rätt. Det är synd att regeringen inte i större utsträckning har beaktat utredningens förslag. Dessutom lämnar minerallagen ett antal frågor obesvarade, huvudsakligen till följd av direktivens utformning. Mot den bakgrunden och mot bakgrund av vår principiella inställning till äganderätten till koncessionsmineral är vår uppfattning att ytterligare en utredning måste tillsättas för att avge förslag om hur minerallagstiftningen kan förändras för att ytterligare stärka den enskildes rätt. Vi välkomnar alltså i huvudsak regeringens förslag till förändringar i minerallagen men anser att på ett antal områden borde ytterligare förändringar genomföras. Vi tycker att det är fullt rimligt att bergmästaren kommunicerar ansökan om undersökningstillstånd även med markägaren. Vi anser att en sakägare ska få på sig att inkomma med invändningar i stället . Prospektören ska vara skyldig att ingå avtal med markägaren om denne behöver använda fordonsburen utrustning eller fälla träd. Vi instämmer i förslag om att koncessionsinnehavaren ska erlägga en årlig ersättning till fastighetsägaren inom koncessionsområdet från det att koncessionsbeslutet vinner laga kraft till dess att beslut om markanvisning vinner laga kraft. Den särskilda avgift som koncessionsinnehavaren vid gruvbrytning ska betala till fastighetsägaren och staten kallas mineralersättning. Det tycker vi inte är rätt. Vi anser att den ska kallas jordägaravgäld för att markera återgången till en ordning där markägarens rätt respekteras i högre grad. Vi anser dessutom att hela avgälden ska tillfalla ägaren och ingen del staten. Några av de frågor som behöver studeras närmare för att stärka äganderätten är: Kan en ordning skapas där huvudregeln är frivilliga överenskommelser och tvångsmedel undantas? Finns det möjlighet att inskränka minerallagens tillämpningsområde till allmän mark? Kan markägarens möjligheter att påverka arbetsplanerna stärkas? Kan länsstyrelserna ta över funktioner från bergmästaren? Bör miljöprövning ske i ett tidigare skede? Är nivån på jordägaravgälden eller mineralersättningen rimlig? Till vilka fastighetsägare ska ersättningen betalas? Är det till alla berörda eller bara till dem som direkt berörs? Hur ska ersättningen beräknas? Ja, det finns ytterligare ett antal frågor som behöver belysas. Slutsatsen är att minerallagen som vi ska fatta beslut om här inte är fullständig. Den är bara ett steg i rätt riktning, vilket också framgår av alla våra reservationer som vi har tillsammans med och . En fortsättning av minerallagen bör alltså följa. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 3, och jag står givetvis bakom alla andra reservationer där finns med. 139 (): Jag tror att vi alla är överens om att gruvbrytning är en viktig näring den kanske allra viktigaste i Norr- och . Det har vi som bor där kunnat märka bland annat genom att våra regionala tidningar väldigt ofta har artiklar om gruvverksamheten, och dagens talarlista speglar också detta. Halva gänget är från . Som sade är regeringens förslag till ny minerallag i många stycken bra, men vi och våra medreservanter från och anser att regeringen i större utsträckning borde ha följt utredningens och vissa av remissinstansernas förslag. Den viktiga frågan om äganderätten bör till exempel bli föremål för en ny utredning. Vi har alltså tillsammans med och reserverat oss på ett antal punkter, och jag står givetvis bakom samtliga gemensamma reservationer, men jag ska bara gå in på ett par av dem. har redan berört många av punkterna i våra reservationer som det inte finns skäl att upprepa. Historiken finns beskriven i betänkandet, men jag vill ändå nämna en av de förändringar som finns refererade. ställde sig bakom den borgerliga regeringens förslag om att prospektering inte längre skulle äga rum i statlig regi eller med statliga medel. Ett viktigt motiv var att statens roll på det näringspolitiska området skulle vara att skapa generellt goda förutsättningar för företagande, inte att ge särskilt stöd till prospektering. Det var en viktig markering, och vi har under de år som har gått fått ganska ansenliga satsningar från internationellt verksamma gruvföretag. Just i mina hemtrakter, inte alltför långt från , har guldbrytning startat i Svartliden och för någon vecka sedan sköts den första salvan, som det brukar kallas, i Fäbodliden där Goldminers är verksamma. kunde vi läsa i en regional tidning att bland annat köper in sig i verksamheten, och han brukar ju satsa på affärer som lyckas. hoppas jag och andra att den brytning som har påbörjats blir lyckosam, vilket skulle ge många hundra arbetstillfällen till bland annat och kommuner plus all kringsysselsättning. anser, som jag tidigare nämnt, att mycket i lagförslaget är bra, men vi har tillsammans med och reserverat oss på ett antal punkter. Jag ska bara beröra två av dem. Reservation 7 handlar om handläggningen av ansökningar. Regeringen föreslår att bergmästaren ska kommunicera med sökanden och med men inte med markägaren. Vi är av den bestämda uppfattningen att det är viktigt att bergmästaren har kommunikation med markägaren och eventuella andra sakägare i ett tidigt skede. Kommunikation mellan markägaren och bergmästaren är viktigt både för markägaren och också för tillståndsgivaren som därigenom kan få information som kan vara nödvändig i sammanhanget. Jag yrkar alltså bifall till reservation 7, som innebär att vi vill ha ett tillkännagivande från att anmoda regeringen att återkomma med ett lagförslag om att kommunikation ska äga rum även med markägare och eventuella andra sakägare innan ett undersökningstillstånd beviljas. I reservation 9 tar vi upp behovet av att göra en miljöprövning redan innan undersökningstillstånd beviljas. Varken markägaren eller prospektören är betjänta av att kostsamma och störande undersökningsarbeten genomförs i sådana områden där en miljöprövning sedan visar att gruvverksamhet inte är acceptabel. Vi anser också att det är viktigt att skyddet för natur- och kulturvärden blir mer likformigt i hela landet än vad det är . Under alla förhållanden måste större hänsyn än tas till konkurrerande intressen såsom till exempel turistnäringen eller jord- och skogsbruket. Vi vill att utöver att anta regeringens lagförslag genom ett tillkännagivande ska anmoda regeringen att låta utreda dessa frågor. För tids vinnande yrkar jag inte bifall till denna reservation, men jag står, som sagt, bakom den och övriga reservationer där vi finns med. Jag vill slutligen nämna att gruvbrytningen också har gett upphov till vissa kringaktiviteter. I inland finns något som kallas Guldriket, bland annat ett mineralmuseum i den lilla byn och en gruvkyrka i . Det är en fantastisk upplevelse att lyssna till sång och musik i gruvkyrkan, så jag kan rekommendera ett besök. Vidare finns det konsthantverkare som nyttjar material från gruvverksamheten. Vid ett besök i kommun fick jag ett halssmycke som present. Smycket består av en skiva från en borrkärna med en liten gulddekoration, och det är en av Guldrikets officiella souvenirer. Jag tycker att det är intressant att se att också småföretag kan skapas i gruvverksamhetens spår. Jag yrkar alltså bifall till reservation 7. 140 (): Låt mig först inleda med att jag självfallet står bakom alla kristdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 14. För är två principer bärande för synen på minerallagstiftningen, nämligen äganderätten och förvaltarskapsprincipen. Bristen på det enskilda ägandet hämmar den svenska samhällsutvecklingen genom att man inte tar till vara enskilda människors vilja att engagera sig och ta ansvar. Rätten till egendom är en mänsklig rättighet som ofta negligeras av Socialdemokraterna. Genom höga skatter, förbud och stopplagar hålls människor fångna i en egendomslöshet som skapar beroende till statens och den politiska maktens godtycke. Förvaltarskapsprincipen handlar om att vi på bästa sätt ska förvalta vår miljö men också våra naturtillgångar. Därför behövs en minerallag. Bergshanteringen med brytningen av koppar och järnmalm samt framställningen av metaller är sedan medeltiden kända verksamheter i vårt land. har den ekonomiska betydelsen växt för att under förra seklets början bli en av förutsättningarna för omvandling från en jordbruks- till en industrination. är mineralletning eller prospektering reglerat i lag. Lagen har genom tiderna ändrats vid ett flertal tillfällen. Den senaste stora ändringen gjordes 1991. har frågan om äganderätten till mineraler hamnat i fokus. ska alltså anta en ny minerallagstiftning. Den nya lagstiftningen är bättre än den gamla ur ett äganderättsperspektiv, men tycker inte att den nya lagen är tillräckligt långtgående. Därför krävs en ny utredning och en ny lagstiftning. Många markägare har upplevt hur den privata äganderätten fått stryka på foten med den nuvarande lagstiftningen. Känslan av att bli kränkt av staten är mycket svår att bli kvitt. Man delges genom ett rekommenderat brev från staten att någon annan fått laglig rätt att i någon mån disponera den mark som man är lagfaren ägare till. Om det därtill visar sig att det finns värdefulla mineraler i marken fråntas man äganderätten till dessa. Den nya minerallagen som är tänkt att träda i kraft är avsedd att bättre balansera exploateringsintresset mot enskilda sakägares behov. vill gå längre än regeringen föreslår för att ytterligare stärka äganderätten. När det gäller handläggning av undersökningstillstånd avslår regeringens förslag i denna del. Förslaget innebär att bergmästaren får avgöra ärendet om beviljande om undersökningstillstånd utan att någon annan sakägare än sökanden får tillfälle att yttra sig. instämmer med Lagrådet, som föreslår att undantaget från reglerna om kommunikationsskyldighet i förvaltningslagen ska utmönstras. När det gäller villkor i undersökningstillstånd avslår också förslagets första del. Också på denna punkt väljer regeringen att lägga fram ett förslag som missgynnar det enskilda intresset. , och i ifrågasätter om tillståndsmyndigheten kan ha rimligt god information om vilka villkor till förmån för enskild rätt som ska föreskrivas om inte markägare och andra berörda först får yttra sig. instämmer i detta ifrågasättande. När det gäller ersättning av inlösen av fastighet vid outnyttjad bearbetningskoncession finner det märkvärdigt att regeringen inte går på förslag om att koncessionsinnehavaren ska betala en avgift till fastighetsägaren. Osäkerhet som fastighetsägaren upplever bör ersättas i någon form. föreslår att avgiften ska vara av prisbasbeloppet per hektar och därefter . anser att förslag är rimligt, bland annat eftersom fastighetens affektionsvärde kan påverkas. När det gäller mineralersättningen innebär förslaget att koncessionsinnehavaren ska betala en särskild avgift, en så kallad mineralersättning, till staten och till fastighetsägaren inom koncessionsområdet. I förslaget är avgiften satt till 2 av det beräknade värdet av mängden brutet och uppfordrat koncessionsmineral . Regeringen föreslår att staten ska få en fjärdedel av ersättningen. anser det inte rimligt att införa en ny skatt, mineralskatt. Vi vill också påpeka att koncessionsinnehavaren betalar höga avgifter till Bergsstaten, exempelvis för tillstånd. avstyrker regeringens förslag om att införa en extra mineralskatt. 141 (): Jag står givetvis bakom alla reservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 2. Gruvhantering är en viktig näring, utan tvekan. Men ändå måste hållbar utveckling vara utgångspunkten för den svenska mineralpolitiken. Brytning, bearbetning och avfallshantering innebär en miljöbelastning som inte är ringa. Dessutom krävs mycket energi för att anrika och bearbeta malm. Därför tycker jag att det skulle vara bättre om vi inte hade en särskild minerallag utan att fick täcka det här området i stället. bestämmelser skulle råda, och miljödomstolen skulle vara första beslutsinstans. Ett annat alternativ är en väsentligt krympt minerallag som enbart reglerar sådana aspekter som uppenbarligen inte regleras av annan lagstiftning. Självklart ska försiktighetsprincipen vara grundläggande även i det fallet. Därför föreslår jag en översyn av regelverket på mineralområdet i syfte att anpassa innehållet till en övergripande politik för en hållbar utveckling på mineralområdet och inordning av bestämmelserna i . För den mineralproduktion som är önskvärd tycker jag att det är viktigt att gå markägarna till mötes när det gäller inflytande över arbetet och även när det gäller ekonomisk ersättning. De är mycket viktiga för att stimulera markägarnas intresse, samverkan och deltagande i processen. Det är bra att har en kommunikation i processen med markägarna, men jag anser att bergmästaren även borde ha en sådan kommunikation i ett tidigare skede än vad som föreslås i propositionen. Jag tycker dessutom att yttranderätten för markägare inte ska begränsas till sakägarna som har mark, utan den ska även kunna gälla människor som normalt använder området för jakt, fiske eller svampplockning, alltså närboende. Det kan vara så pass viktigt för deras livsbetingelser och deras livsmiljö att de bör ha möjlighet att få yttra sig. Konsekvenserna av prospektering och bearbetning kan vara väldigt stora, så jag tycker också att kommunens roll i beslutfattandet måste stärkas. Jag föreslår därför att kommunen faktiskt har veto i den här frågan, alltså ett kommunalt veto. Det är klart att de flesta kommuner, åtminstone i de trakter jag kommer ifrån, inte skulle utnyttja sitt veto. De flesta kommuner är väldigt glada om det kommer gruvbrytning och arbetstillfällen. Därför ser jag inte det här som någon fara för svensk gruvbrytning, utan jag tror att de allra flesta ansökningar kommer att hanteras utan att kommuner sätter sig emot det. Men skulle kommunen göra det finns det säkert mycket starka skäl bakom det, och då bör man respektera det. När det gäller arbetsplan tycker jag att tidsgränsen för fastighetsägares och andra sakägares invändningar är för kort. Man kan ju anta att fastighetsägare och andra är ovana vid att läsa sådana här papper och ta ställning till sådana här svåra saker. De kan vara tvungna att vända sig till utomstående för att få hjälp med att ge yttranden och överklaga. Särskilt om det här infaller till exempel under jul- eller nyårshelgen eller under sommarledigheter kan det vara väldigt svårt att få någon utomstående att ställa upp för att hjälpa till med sådana här svåra saker. Jag föreslår alltså att det ska vara en tidsgräns i stället och att det inte gäller normala semestertider när det är svårt att få tag i folk, det vill säga jul, nyår och någon sommarmånad. 142 (): När vi debatterar regeringens proposition om ändringar i minerallagen gör vi det mot bakgrunden att är en levande gruvnation i , och det tänker vi också fortsättningsvis vara. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det finns främst tre skäl till att reformera minerallagen och därmed främja gruvnäringen. Ett är att världens behov av mineraler och metaller ökar. geologiska förutsättningar är goda för en fortsatt gruvnäring . Trots dokumenterad gruvhantering finns det ännu mycket att finna och bryta, inte minst tack vare nya undersökningsmetoder och nya sätt att bryta. Gruvnäringen ger arbetstillfällen främst i icke befolkningstäta områden och, framför allt, jobben kan inte flytta utomlands. Det kräver att vi har fasta och långsiktiga spelregler som ger såväl företag som markägare och samhällsintressen förutsättningar att samverka på ett bra sätt. arbetar 4 200 personer i vår svenska gruvnäring. Uppemot ett 50-tal företag är verksamma som prospektörer eller ägare av öppna gruvor. Utöver det kan vi räkna med sex kringarbetstillfällen på varje gruvanställd vilket innebär en total sysselsättningseffekt på 25 000 personer. Som tidigare nämnde är nya gruvor på gång att öppnas i . Ett nytt undersökningstillstånd har till och med givits i den värmländska delen av Bergslagen. Detta ger och kan ge oerhört värdefulla arbetstillfällen i trakter med hög arbetslöshet och naturligtvis inkomster till staten. Till detta har vi en liten men oerhört effektiv myndighet i Bergsstaten, med sina åtta anställda. Minerallagen är en exploateringslag. Det innebär inte att miljöhänsyn saknas. Vi ska också komma ihåg att av den svenska berggrunden utgörs av som tillhör markägaren och därmed inte omfattas av minerallagen. Gruvnäringens intressenter, markägaren, staten och prospektören och dess olika intressen har genom alla tider varit föremål för diskussion, inte bara i vårt land utan i alla länder med gruvnäring. Till skillnad från i många andra länder har malm i aldrig förklarats utgöra statlig egendom. Vi har alltså haft en liberal lagstiftning på området. Den nu föreslagna ändringen i lagen, som innebär att markägaren får en ersättning, ser vi som fullt rimlig. Att däremot, som bland annat föreslår, se hur äganderätten ytterligare kan förstärkas ser vi inte som möjligt med tanke på att gruvnäringen behöver just stabila långsiktiga spelregler och att gruvnäringen är av starkt samhälleligt intresse. Ett starkare markägarinflytande skulle med all sannolikhet förhindra en utveckling av gruvnäringen. Jag undrar om de tre borgerliga partierna är beredda att ta konsekvensen av det. Har och diskuterat detta med gruvnäring och kommunledningar i sin närmaste omgivning i och ? Är det så att ni framgångsrikt på hemmaplan kan hävda den politik ni hävdar i kammaren ? Själv är jag oerhört tveksam till det. Vi ska komma ihåg att gruvföretagen redan har haft invändningar mot det nya förslaget till mineralersättning i propositionen, inte minst av konkurrensskäl. När nu mineralersättning återinförs är det för att finna en ännu bredare acceptans för gruvnäringen. Det är ett tidsenligt förslag, och det ska ses som ett resultat av en debatt som har förts . Vi socialdemokrater är övertygade om att regeringen, i dialog med näringen, finner en bra metod för beräkning av ersättningen. Vi välkomnar också att av ersättningen går tillbaka till staten för forskningsändamål. Det gynnar näringen och samhället i sin helhet. I propositionen föreslås också ändringar när det gäller hur ett prospekteringsärende ska kommuniceras. Bergmästaren blir skyldig att underrätta sakägare om inkomna ansökningar. Det kommer att öka posthanteringen avsevärt hos Bergsstaten men är av godo för den fortsatta hanteringen av ärendena. Med tanke på att det i snitt krävs undersökning av 7 300 fastigheter innan en gruva kan öppnas säger det sig självt att hanteringen med ökat markägar- och sakägarinflytande, såsom föreslås från m, fp och kd, skulle innebära en kraftig försämring av prospekteringsviljan, en väsentligt ökad byråkrati och en kraftigt fördröjd process från begäran till verkställighet. Jag är förvånad över den kärlek som de borgerliga partierna, undantaget, visar för ökad byråkrati och långbänksärenden. Det är ju fenomen som ni annars så gärna kritiserar. Jag vill också understryka att det inte finns någonting som hindrar vare sig företag eller bergmästaren att kommunicera med markägare redan på ett tidigt stadium. Det är tvärtom ett intresse hos företagen att ha goda relationer med markägare. Med tanke på att det krävs sex myndighetsprövningar innan en gruva får öppnas är det svårt att se vinsten i att ytterligare försvåra denna redan rätt komplicerade och kostsamma process. Därtill ska läggas den förstärkning som görs i lagen som behandlas i miljö- och jordbruksutskottet angående implementeringen av Århuskonventionen som ger miljöorganisationer möjlighet att, under vissa förutsättningar, överklaga beslut om bearbetningskoncession. Skyddet stärks för bland annat särskilt skyddsvärda natur- och kulturmiljöer genom att bergmästaren ska kunna meddela de villkor som behövs till skydd för allmänna intressen eller enskild rätt i alla undersökningstillstånd och inte bara undersökningstillstånd som avser olja, gas och diamant, som det har varit. Vi socialdemokrater konstaterar att förslagen till ändringar i minerallagen på ett bra sätt hanterar avvägningen mellan enskilda intressen och näringsintressen, mellan miljöintresset och exploateringsintresset. och minerallagen löper parallellt. Länsstyrelsernas roll och möjlighet att yttra sig kommer att stärka intressen som primärt inte ligger hos företagen. Med tanke på det jag sagt, att det rör sig om av landets bergtäkter, förefaller det för oss svårt att tala om att gruvnäringen skulle konkurrera ut eller hota turismnäring eller annan markanvändning. Det torde finnas goda möjligheter till det på resterande del av landets yta. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 143 () replik: tar då i. Våra förslag om att utreda äganderätten ytterligare och stärka fastighetsägarnas roll skulle kraftigt försämra möjligheterna till prospektering och förhindra utvecklingen av gruvbrytningen inom , säger hon. Jag tror att det är att överdriva. Äganderättsfrågorna är av stor principiell betydelse. Därför tycker vi att de borde utredas inom ramen för den grundläggande fastighetsrättsliga lagstiftningen. Det är direkt otillfredsställande att regeringen och Socialdemokraterna tycker att äganderätten är av underordnad betydelse när det gäller gruvbrytning.