prot · GS09134 · 2005-06-07 00:00:00 — Därför tänker jag ta upp olika punkter som jag tycker behöver rättas till och diskuteras. Detta är en av dem. Den här interpellationen handlar om hur samhället vill tvinga på landets uroxar, den skotska rasen Highland Cattle, ladugårdar som de inte efterfrågar. Mig veterligt har dessa mycket härdiga nötkreatur med dubbla pälsar och anor från hedenhös genom forntiden inte vuxit upp i ladugårdar eller ligghallar utan helt enkelt i fria natur. Djurskyddslagen ska främja djurens naturliga beteenden. Och hur naturligt beteende det är att trängas med andra djur i en ladugård kan man diskutera om man går in på en så grundläggande aspekt, framför allt när det gäller dessa uroxar, dessa ursprungliga raser med mycket täta pälsar och så vidare. Får dessa djur, som är mycket härdiga och mycket friska, fri tillgång till foder och vatten klarar de ofta de hårdaste svenska vintrar bara landskapet ger rimlig tillgång till vindskydd och lä. Detta är en mängd kunniga och erfarna uppfödare överens om, liksom en mängd kunniga veterinärer, agronomer, professorer och sakkunniga. I har Highland Cattle ett generellt undantag från kravet på ladugård eller ligghall. I ges det generösa dispenser. I lever andra härdiga nötkreatursraser som Hereford och med skog som läskydd och med god tillgång på foder och vatten. I har de härdiga nötrasernas behov av foder, vatten och tillsyn men inte nödvändigtvis av ladugårdar eller ligghallar hanterats genom lokalt förankrade dispensmöjligheter hos länsstyrelserna. Detta var före den nya tid. Denna myndighet tolkar nu genom en skärpning av förordningen i anslutning till djurskyddslagen dessa rasers naturliga beteende så att de måste ha tillgång till ladugård eller ligghall oavsett om de sedan använder den eller ej. Där är man generös. Man vill inte tvinga in djuren där om de inte vill det, men den här möjligheten ska finnas. I praktiken ger man egentligen inte längre dispenser. Det finns många exempel på att djuren ofta trivs bäst i det fria och ofta föredrar naturen eller enklare skydd framför moderna byggnader. Det vore väl en sak om var så rikt att vi hade råd att bygga djurstallar som inte behövs om lantbrukarna sedan fortsatte med köttdjur och betesdrift i alla fall. Tyvärr befinner sig den svenska betesbaserade köttproduktionen i ett ekonomiskt kärvt läge, med små ekonomiska marginaler. Redan utan dessa byggnadskrav lever denna produktion och därmed det öppna beteslandskapet allt farligare. Med en rigid och stelbent tillämpning av djurskyddslagen så som nu ofta tolkar och tillämpar den ökar således risken för att den svenska betesbaserade nötköttsproduktionen genom härdiga raser minskar och betesmarkerna därmed växer igen. Vinnare är utländskt nötkött producerat under förhållanden som inte tillåts i . Jag förstår inte för mitt liv logiken i detta. Våra lagar måste ses i ett internationellt perspektiv och sammanhang där målet måste vara att hävda de svenska betesmarkerna. Jag vill fråga jordbruksministern om hon är beredd att tillsammans med köttdjursuppfödare och expertis se över den regeltillämpning som upprör så många lantbrukare och experter. 110 Jordbruksminister (): Jag och är överens om att vi ska göra allt vi kan för att se till att vi minskar det svenska jordbrukets kostnader så att vi får ett bättre kostnadsläge. På departementet har vi gjort en hel del. När vi genomförde den nya jordbruksreformen såg vi till att vi fick skattereduceringar, vilket vi talat om tidigare här i kammaren. Sänkningen av dieselskatten för jordbrukets och skogsbrukets arbetsmaskiner är den viktigaste. Vi jobbar också med regelverket. På departementet har vi en grupp med företrädare för näringen aktiva företagare som ger oss goda råd om vilka regler vi behöver se över och hur man alternativt skulle kunna formulera de här reglerna så jag menar att det här arbetet är i gång. Men jag kan tänka mig att få nya impulser från och också förändra inriktningen på det arbetet. Jag kan också berätta att jag har tagit emot en utredning från utredaren som på regeringens uppdrag har tittat på hur vi ska kunna få en hållbar konsumtion inom ramen för det konsumentpolitiska arbete som vi nu har i gång och som ska resultera i ett förslag till . tar upp bland annat köttproduktionen, och han har en vision om ranchdrift i som också kan vara spännande i det här sammanhanget. Han ser framför sig att man samsas om olika typer av stallbyggnader och på det sättet ger djuren skydd. Han har också ett antal idéer om hur man ska kunna ändra reglerna för att bygga billigare. När det gäller och det regelverk i djurskyddslagen som tillämpar är det upp till myndigheten att hantera dispensärenden. Det gör man efter att ha hört länsstyrelse och kommuner. Men det är klart att det är många faktorer som påverkar möjligheterna till utedrift. Det är markförhållanden och terrängen, och det är om arealen är stor nog. Det handlar också om att ha utfodrings- och bevattningsrutiner och om att ha en torr och ren liggplats som skyddar mot väder och vind. Att djuren inte använder liggplatsen kan hänga samman med att den inte är tillräckligt tilltalande för djuren, att den inte skyddar på det sätt som den ska göra och att djuren då inte har en torr och ren liggplats. Sedan har vi detta med att jämföra med andra länder. Ja, det är svårt att jämföra med andra länder. Klimatet är mildare i än i . Men på den här punkten är det uppdrag att bedöma vilka krav som kan ställas utifrån djurskyddslagstiftningen. Som jag sade inledningsvis har jag fullt förtroende för hur myndigheten hanterar de frågorna. 111 (): Jag är glad över att jordbruksministern lyssnar på mina synpunkter och att en konkurrenskraftskommission eller något sådant möjligen kan komma. Jag är öppen för formerna. Men det viktiga är att vi med kraft tittar på det svenska jordbrukets kostnader och sänker dem överallt där så är möjligt. Jag tror att vi ofta är låsta i våra traditionella regelmönster och i vårt tyckande och att vi under regleringar och djurskydd helt enkelt har unnat oss lite för dyra regler. Min poäng är : Om reglerna gör att vi flyttar ut djuren, vad vinner vi då? De har det ju sämre på andra håll. Nej, då är det bättre att vi tar bort merkostnaderna i . Vi ligger fortfarande i täten och kan behålla våra djur. Det är hela ingången för min del här. Vidare handlar det om vår svenska byråkrati som är för krånglig, för tillkrånglad. Också där hoppas jag att vi kan vara överens. Det är bra att ministern vill titta på det här. Okej, ministerns jobb är att försvara . Men praxis har ändrats. gavs dispenser på ett flexibelt sätt till kunniga uppfödare som kunde visa att det fungerade i bygderna. är det mycket sällsynt. Enligt vad som uttalats ska det egentligen vara krav på ligghall och så vidare. har jag fått höra att motivet från till att djuren inte använder de dyra hallar som sätts upp ute i markerna är att de inte är tillräckligt bra utformade. Det kan ju också vara så att de här djurens naturliga beteende är att vara ute i skog och mark. Har de tillräckligt med foder och vatten trivs de med det detta i stället för att tränga ihop sig i en torr byggnad. Ministern hade också exempel från om att inte är . Så är det säkert inte. Jag nämnde inte , men jag nämnde och . Det är inte så långt mellan och . I har man en generell dispens för Highland Cattle. I skrattar man när man hör att vi håller på att driva rasen ut ur landet med krav som man inte har i . Jag vädjar till ministern om att ordna ett seminarium. Tillsätt en grupp som lite djupare får titta på det här! Det är klart att ska höras. Det kommer man inte ifrån. Också där finns det säkert välvilliga människor i vissa avseenden. Men även kunniga praktiker och många experter tycker att det är för rigida regler . Vi har Svenska Djurhälsovården, och vi har veterinärer på i där det finns ett aktuellt fall i med en bonde som drabbats. I sin desperation skriver bonden till , överklagar till länsrätten och skriver till jordbruksministern. Jag vet att jordbruksministern inte kan gå in på enskilda fall, men man måste titta på den svenska lagstiftningen i ett internationellt perspektiv. Jag tror att det egentligen är där felet ligger. Det har varit debatter här i kammaren. Representanter för har varit med och sagt: Vi struntar i det internationella perspektivet. Vi har bestämt att djuren ska ha det bra i , och ska de också ha det. Kan de inte ha det ska de inte vara i . Då får vi i stället importera kött utifrån. Det blir ju logiken. Detta begriper jag mig inte på. Vi måste gilla läget att vi lever i en annan värld, att det är en friare marknad, att vi kan handla med livsmedel och kött i . Ska vi värna det svenska beteslandskapet och de svenska köttdjuren i den hårda konkurrensen måste produktionskostnaderna vara sådana att det ger överskott. Uppenbart täcker inte kalkylerna att bygga ligghallar och djurstallar. Då är alternativet att se ifall raserna, med kunniga uppfödare, kan klara sig på ett rimligt sätt i naturen, vilket det i många fall finns exempel på i våra grannländer. Jag tycker att man ska bejaka detta, självfallet med prövning, och inte vara stelbent, som jag uppfattar att man väldigt ofta är från den nya . 112 (): Det är en viktig debatt, som tar upp. Det svenska jordbruket står inför stora utmaningar. Jag vet att jordbruksministern också har erkänt att det är besvärligt för det svenska jordbruket . Vi har tillsammans i någon mån arbetat med frågan om en eventuell halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU. Jag kan bara säga en sak, att den i sin tur leder till en mycket hårdare konkurrens mellan lantbrukarna inom eftersom produktionsstödet fasas ut undan för undan. Då är det lite märkligt att höra jordbruksministern säga att vi inte kan jämföra oss med andra länder. Det är exakt det vi måste göra. får vi in kött från och etcetera. De kan alltså bära kostnaderna för frakten runt halva jordklotet, och ändå är köttet billigare än det svenska köttet. Detta borde oroa jordbruksministern. Det är också intressant att höra att när jordbruksministern talar om hur mycket den här regeringen har gjort för att förbättra för det svenska jordbruket är det enda exemplet hon kommer på sänkt dieselskatt. Det är väl gott och väl, men de övriga hundra saker som behöver göras hörde vi ingenting om, mer än att arbetet pågår. Sedan hörde vi att har kommit med en idé om ranchdrift. Det är ingenting nytt. Det pågår redan i det här landet, kan jag upplysa jordbruksministern om. Det är möjligen förvånande om det var första gången jordbruksministern har hört talas om att ranchdrift kan förekomma, men det finns redan. Just den här ranchdriften bygger på att man inte har några byggnader eller mycket enkla skydd. Då är det också intressant att höra att ska stå på egna ben. Det kan jag ha förståelse för. Men jordbruksministern hänvisar till att kan lämna dispenser. Är det ett löfte från jordbruksministern att de från och med kommer att lämna dispenser när det finns skäl för det? Enligt har man i princip upphört med dispensgivandet i de här avseendena. Den andra frågan är: Vilar den här förordningen på vetenskaplig grund, eller är det så som i andra fall där försöker komma med förordningar att det vilar på tyckande och troende? Det vore intressant att få det beskedet. Är det vetenskapligt belagt att dessa djur behöver en byggnad? Avslutningsvis, fru talman! Om inte den svenske bondens produkter kan konkurrera med det utlandsproducerade köttet står vi inför en gigantisk igenväxning, och där har jordbruksministern ett oerhört ansvar. 113 Jordbruksminister (): Som sade står det svenska jordbruket inför utmaningar och påfrestningar det är vi medvetna om. Det blir en hårdnande konkurrens när vi nu inom EU genomför den nya jordbrukspolitiken. Därför tycker jag att vi ska granska de regler som vi har och den byråkrati vi har. Vi ska hålla fast, tycker jag, med det som är våra mervärden, att bedriva en produktion som tar hänsyn till miljö och etik, en god djuromsorg. Men vi ska absolut inte ha regler som ger oss en onödigt tung kostnadsbörda. Det är därför som vi tillsammans med LRF har startat ett benchmarking-projekt där vi jämför oss med länder som är våra närmaste konkurrenter. är ett väldigt intressant land att jämföra sig med. Danskarna har kommit längre i en marknadsanpassning av sitt jordbruk än vad vi har gjort och är mindre beroende av de ersättningar som man får via EU. Det är spännande att titta på det danska exemplet. Vi har också en mycket noggrann uppföljning av reformen, kvartal för kvartal, månad för månad, för att se hur reformen påverkar produktionen i . Sedan har vi den enskilda frågan här om utedrift och krav på ligghallar. Forskningen visar att när det finns en ligghall med en ren och torr plats för djuren då väljer djuren ligghallen. Det tycker jag att vi ska ta till oss. Det är en del i djurskyddet. Kan man ge djuren samma förhållanden finns det ett utrymme för dispenser enligt den nuvarande lagstiftningen. Det finns alltså en dispensmöjlighet, som jag sade i mitt svar. Vad gäller konkurrenssituationen ändrar MTR inte på klimatet. Det var det jag refererade till när jag pratade om . I övrigt delar jag uppfattning om att konkurrensen har blivit hårdare i EU och även på den internationella marknaden när det gäller jordbruksprodukter. Det måste vi ha med oss. 114 (): Dispenser ges i praktiken inte längre. Det är en stor skillnad mot förhållandet i vårt sydliga grannland och vårt östra grannland. Detta försvårar utnyttjande av betesmarkerna. tolkar själv sin förordning som att det behövs ett ingripande från högre ort för att det ska bli en ändring. Det är därför jag vädjar till jordbruksministern att ta en dialog via någon arbetsgrupp med kunniga producenter, med statskonsulenter på SLU och med djurhälsovården, experter på länsstyrelserna, som ser att det här fungerar i praktiken, liksom i andra länder. Vi har ett krav på ren och torr liggyta; det är riktigt. Hade det stått ren och torr liggyta och toalett för djuren hade man aldrig kunnat leva upp till det. står det ren och torr liggyta. De här djuren har alltså gått ute sedan hedenhös. Tror mig, jordbruksministern, det är inte alltid de har hittat rena och torra liggytor under generationer. De lägger sig ofta på marken, på jorden. Regnar det och hällregnar det lägger de sig på fuktig jord, och de klarar det bra. Man får inte förmänskliga djuren. Man får se till verkligheten. Jag vädjar om att se över problematiken tillsammans med expertis och producenter. Uppenbart är att kalkylerna inte tål dessa byggnader. Det är härdiga raser. De ha dubbla pälsar, de har levt ute i generationer sedan hedenhös. Ge producenterna en chans att få dispens. Det är egentligen det detta handlar om. Den nya lever isolerad i , i ett tänkande som inte har ett internationellt perspektiv och som kan leda till att vi, precis som sade, får överge många betesmarker. De beskogas och bebuskas, och det blir ingen nötköttsproduktion och vi får förlita oss på import. Blir det så har vi alla ett ansvar för att det gick snett. Det vill jag förhindra, och det är därför jag är med i den här debatten. 115 (): Jag utgår från att jordbruksministern i sitt fortsatta arbete har ett ovillkorligt mål att skapa en konkurrenssituation, åtminstone vad gäller det som står under våra politiska vingars beskydd, och förutsättningar för att bedriva ett konkurrensmässigt jordbruk. Det är intressant när jordbruksministern säger att vi bland annat ska jämföra oss med och titta närmare på vad gjort. Innebär det att jordbruksministern, när det gäller uppstallade djur, också kommer att titta på hur många djur vi ska ha per kvadratmeter? Även där har danskarna bättre förutsättningar än de svenska jordbrukarna, inte minst i fråga om kycklingproduktion. Jag tror att det är så även vad gäller svin, men jag kan det inte på rak arm. Det vore intressant att höra jordbruksministern säga att det kommer att gälla hela vägen, att vi ska ha samma regler inom hela EU, att det innebär att får backa på ett antal områden. Det vore ett intressant besked att få här och . Sedan är det lätt att bli smått filosofisk när vi börjar diskutera vad djur ska ha och inte ha. När man talar om djur som klarat sig utan ligghallar etcetera och när man talar om djurens naturliga beteende kan man, precis som säger, i de stunderna börja fundera på hur naturligt det är att över huvud taget ha djur inomhus. Historiskt sett torde de inte ha fötts inomhus. Det tror inte jag. kan man väl, med den nuvarande , vänta sig att det ska finnas ligghallar även för älgarna. 116 Jordbruksminister (): Jag tycker vi ska lämna åt experterna att avgöra vad som krävs för att djuren ska må bra, för att djuren ska känna välbefinnande. Vi har kommit lite längre än att bara ha som mål att djuren ska överleva. Vi vill att våra djur också ska må bra, och därför har vi krav på en ren och torr liggplats. Jag är mycket öppen för att generellt se över regler och inte ha kvar regler som inte ger oss något i gengäld. Men när det gäller sådant som är bra för miljön och bra för omsorgen om djuren tycker jag inte att vi ska kasta ut barnet med badvattnet. Vi ska vara rädda om de mervärdena. Däremot ska vi granska det som är kostnadsdrivande. Till kan jag beträffande säga att vi jämför alla regler för att se vad det är som påverkar kostnaderna och vilka skillnader det finns. I vissa fall beträffande somliga regler har vi högre kostnader, i andra fall har faktiskt danskarna högre kostnader. Jag vill inte säga att vi ska ha exakt de regler som danskarna har. Däremot driver jag frågan om att vi inom EU ska ha gemensamma regler på en bra nivå. Just slaktkycklingar är ett exempel på att vi är på väg att få gemensamma regler inom EU, harmoniserade på en nivå som vi tycker är bra och i linje med de djurskyddskrav som vi har. Jag vill avslutningsvis säga att det handlar om att ha koll på kostnader och att pressa kostnader. Det handlar också om att öka intäkterna för det svenska jordbruket, alltså att se till att vi på olika sätt stöttar det svenska jordbruket så att det får en bra avsättning för sina produkter. Därför är jag glad att regeringen kunde fatta beslut om det nationella kuvertet som ger oss en möjlighet att stötta certifierad produktion, kvalitetsproduktion och också olika typer av säljfrämjande åtgärder. Sedan handlar det förstås även om ersättningar från EU. Där arbetar vi just nu med vårt LBU-program. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2004/05:653 om arbete åt ungdomar 117 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat mig när jag är beredd att komma med förslag som verkligen ökar utbudet av arbetstillfällen för ungdomar och vilka förslag jag avser att ta upp i en sådan strategi. Regeringen ser mycket allvarligt på det nuvarande arbetsmarknadsläget, i synnerhet för ungdomar. Arbetslösheten bland unga är mycket hög, och den berör ett oroväckande stort antal individer. Detta är allvarligt eftersom arbetslöshet kan få förödande konsekvenser för såväl den enskilde som samhället i stort. Ett arbete ger självkänsla, egen försörjning och möjlighet att leva ett självständigt liv. Hög sysselsättning är avgörande för ekonomisk tillväxt och utgör grunden för samhällets välfärd. När efterfrågan är hög på arbetsmarknaden får dessutom ungdomar arbete relativt snabbare än andra grupper. I detta läge av högkonjunktur är det viktigt att unga människor får fotfäste på arbetsmarknaden. Trots att arbetsmarknadssituationen för ungdomar var ännu mer allvarlig än lyckades man då vända utvecklingen. Regeringens satsning på att få ut unga i arbetslivet bedöms även ge ett positivt resultat. Trots en hög ungdomsarbetslöshet finns det positiva inslag för ungdomar på arbetsmarknaden. Ungdomar har avsevärt kortare inskrivningstider på arbetsförmedlingen än andra åldersgrupper, och enligt ny data från , Ams, har långtidsarbetslösheten bland ungdomar minskat jämfört med . Vidare har arbetskraftsutbudet bland ungdomar varit stabilt . Ams intensifierade arbete med långtidsarbetslösa ungdomar har utgått från insatser med tydlig fokusering på jobbsökaraktiviteter mot den reguljära arbetsmarknaden och med tydliga krav på att den unge själv aktivt söker arbete. Denna fokusering på långtidsarbetslösa ungdomar har varit viktig då forskning visar att människor som varit arbetslösa har svårt att få förankring på arbetsmarknaden . Vissa arbetsmarknadspolitiska insatser kan på kort sikt bidra till en lösning på arbetsmarknadssituationen för ungdomar. På är det dock viktigt att även utbildningspolitiken medverkar med förebyggande insatser. Det är dock angeläget att regeringens samlade politik för ungdomar förebygger att ungdomar i riskzonen slås ut från arbetsmarknaden. Avsaknad av gymnasieutbildning eller avbrutna skolstudier påverkar ungdomars möjlighet till arbete. Därför är det grundläggande att rätten till utbildning utnyttjas. För att angripa ungdomsarbetslöshet krävs en mångfald av åtgärder. Regeringen satsar därför på insatser och förbättringar inom olika områden och med olika angreppssätt. Det handlar om att förbättra effektiviteten och kvaliteten hos arbetsförmedlingarna och de program som arbetsförmedlingarna handhar, att få kommunerna att ta ansvar att följa upp och vägleda sina ungdomar, att hitta nya former och stimulera till att avtal sluts mellan utbildningssamordnare och näringsliv, att utveckla kombinationen mellan praktik och utbildning samt att satsa på entreprenörskapsprogram så att fler unga ser entreprenörskap och företagande i olika former som ett realistiskt alternativ till anställning för att realisera sina idéer och försörja sig. 118 AXEL DARVIK (fp): Låt mig inledningsvis säga att det känns roligt att det är så mycket folk på åhörarläktaren och lyssnar på interpellationsdebatten. Utan att förringa de tidigare diskussioner vi haft om vargar och kossor tycker jag ändå att frågan om ungdomsarbetslösheten är den absolut viktigaste. Den är också betyget på regeringens politik. Hur väl lyckas regeringen föra en politik som ger ungdomar jobb? Det är en oerhört viktig fråga för framtid. Mitt svar på frågan om man lyckats är nej. Ams statistik över arbetslösheten bland ungdomarna visar att den ligger på den högsta nivån . Dessutom finns uppskattningsvis 70 000 ungdomar utanför den statistiken. De ungdomar som befinner sig i arbetslöshet, eller till och med utanför Ams statistik, hamnar ofta i en mycket destruktiv livssituation, ibland med kriminalitet och missbruk som följd. Det är mycket allvarligt. Därför måste verkligen något göras . har hög sysselsättning som sitt högsta mål. Regeringens lösning för att sysselsätta ungdomar är att likt romerska kejsare ge vår tids bröd och skådespel åt folket. Det handlar om bidrag och Amsåtgärder, som det numera heter med socialdemokratiska termer. Detta tror inte jag på. Liberal trygghet är för mig att ungdomar har ett jobb att gå till där man känner att man behövs, där man känner att man har ett arbete som är viktigt. Det tror jag ger verklig trygghet, och det är det som vi i liberalerna vill prioritera. Vi vet hur det gick för de gamla romarna, även om de styrde väldigt . presenterade på ett tiopunktsprogram. Där lovade ministern bland annat att leverera en nationell koordinator, ett förtydligat informationsansvar, individuella handlingsplaner, flera Navigatorcentra och 500 folkhögskoleplatser. Enligt mig är detta en väldigt tunn agenda. Det är mycket prat, mycket ord, men lite verkstad. Jag har i stället här med mig grunderna till en strategi, fem punkter, hälften så många men betydligt kraftfullare. Vad vi behöver i är riktiga lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar på gymnasiet som inte är högskoleförberedande. Det kan ju verka lite konstigt att det behöver poängteras i samma andetag som jag nämner lärlingsutbildningen, men så är det faktiskt. Jag vill också se privata jobbförmedlingar för akademiker. Många går direkt ut i arbetslöshet. Dessutom behöver vi som ett alternativ till akademin yrkeshögskolor med kvalificerad yrkesutbildning.