prot · GS09142 · 2005-06-17 00:00:00 — Lika lite som kraftföretagen hinner ersätta med vindkraft , lika lite hinner med den politik som förs hitta nya jobb i stället för dem som lämnar oss i allt snabbare takt. Vi gjorde en sammanställning för över hur de olika EU-länderna har skapat nya jobb. Det visade sig att för perioden 19952004 kommer femma från slutet. Jag myntade då uttrycket att vi är bäst bland de sämsta på att skapa nya jobb. Det är kanske bra, men det räcker framför allt inte. Vi ser effekterna av detta i äldreomsorgen, i våra förskolor och så vidare. Pengarna räcker helt enkelt inte till. Det är alltså dags att pröva andra recept. Vi kristdemokrater har sådana. Vi har gemensamt sådana i det fyrapartisamarbete som blir allt närmare, tätare och fungerar allt bättre. Det kristdemokratiska alternativet till regeringens ekonomiska politik innehåller ett antal reformförslag. Jag går inte in på detaljer om detta det är inte min uppgift utan det ska vi göra när vi diskuterar våra alternativ till budgetpropositionen men det är framför allt ett antal åtgärder för att skapa både utbud och efterfrågan på arbetskraft. Det är bara så vi kan klara de stora utmaningar som ligger framför oss. Vad som krävs då är strukturella reformer, strategiska skattesänkningar på arbete, på sparande och på företagande. Vi satsar på att stimulera utbudet och inte minst efterfrågan på arbetskraft. Vi lägger då i vår motion fram förslag till en stor inkomstskattereform. Enligt förslaget sänks marginalskatterna för låg- och medelinkomsttagare . Det innebär också en direkt skattesänkning på för flertalet heltidsarbetande. Men också pensionärerna, herr talman, får med vår politik behålla mer av sin pension efter skatt genom en höjning av såväl garantipensionen som grundavdraget för pensionärer. Erfarenheter från liknande inkomstskattereformer från bland annat visar tydligt att den typen av breda skattesänkningar är effektiva när det gäller att skapa nya jobb. Medan inkomstskattereformen, höjd utbildningspremie och sänkt skatt för äldre som förvärvsarbetar efter det att de har fyllt i huvudsak är utbudsstimulerande, det vill säga stimulerar utbudet av arbetskraft, finns det också en mängd förslag till hur efterfrågan på arbetskraft ska öka. Vi föreslår, liksom tidigare, att man inför ett avdrag för hushållstjänster. Det är ganska märkligt att regeringen har ett sådant ideologiskt motstånd mot att skapa en ny tjänstesektor. Här försöker man mana fram bilden av mellankrigstidens pilsnerfilmer där det kommer in pigor i stärkta förkläden och niger inför ett herrskap som sitter och röker cigarr och äter punschpraliner i en soffa. Vad det handlar om, herr talman, är nya moderna företag, kvinnor och män, som hittar tjänster att sälja till barnfamiljer och till pensionärer som vill bo kvar längre hemma. Det är skamligt att av ideologiska skäl blockera möjligheterna att skapa förutsättningar för alla som är arbetslösa och vill komma tillbaka och hitta nya affärsidéer. Vi vill också införa ett riskkapitalavdrag för entreprenörer. Vi vill se över LAS och MBL för anställda i mindre företag, herr talman. Det visar sig att när man frågar företagare, entreprenörer, varför de inte anställer pekar de på att det här är viktiga frågor. Jag har sett i utskottets majoritetstext att man bara viftar undan detta och pekar på att det inte finns några vetenskapliga belägg för att frågorna skulle påverka utbudet. Nej, det klart. Det kan man naturligtvis säga. Men företagarna svarar att det i praktiken är så. Jag kom just nu att tänka på en parallell. Ta det nya förslaget till . Hur många av dem som säger att de ska rösta nej har läst och vetenskapligt analyserat detta? De säger nej! Det är ungefär samma sak. Företagarna anser att det är problem. Därför anställer de inte. Därför är det vår uppgift att skapa bättre förutsättningar för de mindre och medelstora företagen. Vi kräver att sjuklöneansvaret ska avvecklas efter . Det är också ett vanligt förekommande svar till varför man inte anställer. Det har effekten att man plockar bort människor med en sjukdomshistoria, som då ställs att helt och hållet försörjas av det offentliga, i stället för att staten ska ta det försäkringsansvar som läggs på småföretagarna i vårt land. Det är en kontraproduktiv politik. Vi vill också förenkla ägarbeskattningen och avveckla förmögenhetsskatten som har drivit ut ungefär 800 miljarder av svenska hushålls sparpengar till utlandet. Om vi får tillbaka dem kommer det att skapa förutsättningar för nya investeringar och nya arbetstillfällen i vårt land. Om vi ska klara en bra och uthållig tillväxt krävs också en större satsning på forskning och kvalitetsinriktad skol-, gymnasie- och högskoleutbildning. Vi har i presenterat ett gemensamt förslag, en kraftig satsning på forskning. Vi har satt några nya mål för den ekonomiska politiken. Ett mål ska vara att antalet arbetade timmar ska öka. Det är, till skillnad från målen om att hålla den öppna arbetslösheten på en viss nivå, ett konkret mål som leder till att ekonomin växer. Det andra är att vi ska ha en uthållig ekonomisk tillväxt på i genomsnitt . Det är också ett mål som är operativt och tydligt. Inkomstskattereformen kostar och knappt 39 miljarder . Det är ungefär dubbelt så mycket som vi satsade tidigare, men vi tror också att det ger en mycket starkare sysselsättningseffekt. Det är den ledande principen bakom detta. Vi har alla noterat den senaste tidens groteska våldsbrott. Vi har sett att många människor med psykiska problem finns ute. De borde få omsorg och rehabilitering på ett helt annat sätt. Därför satsar vi på en kraftfull upprustning av såväl rättsväsendet som psykiatrin. Det är en oerhört angelägen sak att rättssamhället återupprättas. Vi satsar 500 miljoner mer på polisen och 300 miljoner till kriminalvården. Det här är också en riktlinje för den ekonomiska politiken, det vill säga att rättssamhället ska stärkas. Jag menar att den här inriktningen av den ekonomiska politiken har förutsättningar att skapa fler jobb, ge bättre skatteintäkter, mer resurser till äldreomsorg och sjukvård som barnfamiljernas valfrihet ökar. Men för att det ska lyckas måste också samhällets etiska grund restaureras och förstärkas. Den bästa brottsförebyggande åtgärden är fler trygga uppväxtmiljöer för barn och ungdom. Där otryggheten breder ut sig hjälper ingen ekonomisk tillväxt i världen. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 5 (): Det är naturligt att en sådan här debatt om ekonomiska riktlinjer handlar om arbetslösheten, ohälsan och det stora utanförskapet, för det är ju det stora problemet i svensk ekonomi. Tillväxten är hygglig, och vi har en hög produktivitet, men tyvärr omsätts inte den som brukligt, som vi har varit vana vid tidigare, i nya jobb. Därmed blir arbetslösheten också det stora problemet vid köksbordet. Tänk bara , när 1 300 personer på olika ställen i landet fick besked om att de var varslade om uppsägning för att företag lade ned eller flyttade ut sina verksamheter. 1 300 personer! Det var många som vid köksbordet dagen efter kände otrygghet , med osäkerhet om jobb och välfärd. Den otryggheten skapar en osäkerhet . Men den osäkerheten börjar nu också synas i tillväxten. I den föreliggande vårpropositionen, som vi nu debatterar, räknar regeringen med en tillväxt på årsbasis på . Vi kan nu se att tillväxten på årsbasis bara är , just för att människor inte konsumerar i den utsträckning som man hade räknat med. Exportindustrin går fortfarande bra, men människor konsumerar inte. Varför konsumerar man inte? Jo, man känner osäkerhet . Bristen på åtgärder för att ta tag i utanförskapet på arbetsmarknaden, få fram nya jobb och växande företag, slår nu också igenom på tillväxten. Vår uppgift som politiker måste vara att skapa trygghet i förändringen. Vi är i en globaliserad ekonomi och utsätts för ett massivt konkurrenstryck. Jobb flyttar ut och försvinner. Då måste vår uppgift vara att skapa trygghet i den situationen. Min dröm, herr talman, är att ge den en och en halv miljon människor som inte går till jobbet en vanlig dag möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet. När en och en halv miljon människor i arbetsför ålder inte går till jobbet en vanlig dag därför att de är arbetslösa, i arbetsmarknadsåtgärder, sjuka eller förtidspensionerade kan det inte finnas någon viktigare uppgift för den ekonomiska politiken att ta tag i. Det drabbar både människors privata ekonomi och samhällsekonomin. De drabbas av detta stora utanförskap. Många människor blir beroende av bidrag, med den osäkerhet som det innebär, och människornas självbestämmande minskar. Vi ser det på tillväxten. blir kostnaderna som en gökunge i statens budget. Det finns en tumregel som säger att högre arbetslöshet innebär 6 miljarder större utgifter. Det är sådana pengar som man skulle kunna använda till vård, skola och omsorg. Men de trängs ut av de ökade transfereringarna. Lösningen på det här problemet kan inte vara att höja skatterna, utan att ge fler chansen att komma tillbaka och bidra på arbetsmarknaden. Det stärker både den enskilde individen och samhällsekonomin. Men då behöver människor och företag hjälp och stimulans, och jag kan se tre områden som är viktiga. Det första är att göra det lönsamt att jobba jämfört med att leva på bidrag. Därför vill vi rikta in våra skattesänkningar just på arbete. Vi har gjort en omformning av vår skattepolitik. För att verkligen få effekt, verkligen stimulera människor att komma tillbaka till arbetslivet och göra det lönsamt att jobba, har vi format vår skattepolitik så att vi riktar skattesänkningarna fortsatt till låg- och medelinkomsttagare men enbart till dem som jobbar. Vi har tidigare gjort en poäng av att vi riktar skattesänkningar till pensionärer och breda grupper. Men när bromsen i pensionssystemet håller på att slå till just därför att vi har för få arbetade timmar tror jag på den inriktningen, den fokuseringen, av skattepolitiken, att få fler arbetade timmar, att rikta skattesänkningarna till dem som arbetar. Det kan jag också motivera för en pensionär. Det ska helt enkelt bli möjligt att leva på sin lön. Den andra delen är att ge sjukskrivna möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet, i stället för att erbjuda passiv sjukpenning eller förtidspensionering. I dagens system har en uppgift att pröva möjligheten att förtidspensionera en person. Den uppgiften har man lyckats väldigt väl med. Vi har 550 000 förtidspensionerade i . Det är många människor som inte skulle behöva vara förtidspensionerade, då de är det på grund av att de inte har fått en bra rehabilitering eller inte har fått chansen på arbetsmarknaden. Jag vill ge dem chansen att komma tillbaka. Därför tror jag att måste få ett tydligare ansvar för att jobba med aktiv rehabilitering. har vi ett delat ansvar mellan och företagen som blir otydligt människor ramlar emellan. Den tredje delen handlar om att ge företag möjlighet att växa och anställa. Vi har lagt allmänborgerliga förslag som att slopa förmögenhetsskatt och att ta bort och reformera 3:12-reglerna. Vi har också föreslagit att man ska halvera arbetsgivaravgiften för den först anställde i soloföretagen den först anställde i företaget och att man ska halvera arbetsgivaravgiften för nyanställningar. Vi vet att jobb och företag flyttar ut, men då vill vi stimulera fram de nya jobben genom att halvera arbetsgivaravgiften för nyanställningar och behålla och eventuellt utveckla den halverade arbetsgivaravgift som finns i utsatta regioner. håller på att titta på om man kan göra den bredare och mer generell, och inte bara rikta den till vissa sektorer. Det är så, herr talman, som LO-utredaren säger, att enbart arbetsmarknadspolitik inte ger några nya jobb. Vi behöver komplettera arbetsmarknadspolitiken med en aktiv, företagsinriktad politik. Om vi tar fokus på arbetsmarknadspolitiken tror jag att det behövs fokus på dem som har extra svårt att få fäste på arbetsmarknaden, de som har varit utanför . Det är därför som vi gemensamt i alliansen har presenterat ett förslag om nystartsjobb. Det är brett, och det riktar sig till ungdomar som har varit arbetslösa , till långtidsarbetslösa, till sjukskrivna, till förtidspensionerade och till socialhjälpstagare. Det är personer som skulle kunna arbeta men som befinner sig i de här ersättningssystemen bara för att de inte har fått chansen på arbetsmarknaden. Det här är bredare än regeringens anställningsstöd, som enbart är inriktat på långtidsarbetslösa. I gårdagens debatt om tilläggsbudgeten pendlade majoritetens företrädare mellan att å ena sidan tycka att alliansens nystartsjobb var för dåliga och inte skulle ge någon effekt och å andra sidan säga att det var något slags allmän dragningsrätt för företagen och att det därmed skulle vara så bra att det skulle kosta jättemycket pengar. Vi har räknat med en undanträngningseffekt på 1,2 miljarder. Men det är en kostnad som uppkommer när människor långtidsarbetslösa eller förtidspensionerade som har varit utanför arbetsmarknaden kommer in. Jag tycker att det är en kostnad som är väl värd att ta. Jag ser gärna att den blir högre om det är fler som kommer in. Jag ser inte något problem i det. Jag har svårt att se att man från majoritetens sida skulle tycka att det här var förskräckligt, därför att för många skulle komma i jobb. Det är det som ligger i botten det är det ni säger. Jag har också noterat att finansministern, efter att vi har presenterat det här gemensamma förslaget, aviserar ett nytt jobbpaket. Det är väl det tredje eller fjärde jobbpaketet som kommer i höstens budget. Det brukar komma nya jobbpaket på toppen av de jobbpaket som inte har gett effekt. Men kommer ett jobbpaket där man ska bredda det hela och kanske rikta sig till sjukskrivna och förtidspensionerade. Det är väl bra om vi i oppositionen också kan påverka så att arbetsmarknadspolitiken blir bättre. Det tror jag att vi har en gemensam uppgift att fokusera på så att vi verkligen hjälper de människor som har de största behoven. Jag upplever att det är den en och en halv miljon människor som står utanför arbetsmarknaden och som skulle vilja vara med och bidra som har de största behoven . Då måste vi ha fokus där. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1. 6 (): Jag förstår att det går ära förnär att inte få debattera med finansministern. I stället företräds Socialdemokraterna av . Jag förstår att det inte är så väldigt ärofyllt för att debattera med en vanlig menig riksdagsledamot från . Men jag tror att kommer att få finna sig i detta. I varje fall så länge jag är finansutskottets ordförande och gruppledare för kommer jag att företräda Socialdemokraterna i de ekonomisk-politiska debatterna. Finansministern är som sagt i . Eftersom jag skulle debattera med kunde jag tyvärr inte åka till och , där finansministern är. Men vi gjorde detta skäliga byte av artighet mot . Upplysningsvis kommer finansministern att samtala med en lång rad kunder hos i . Lägg märke till att jag sade samtala med, alltså utbyta tankar med dessa. Som sagt var, får nog finna sig i det här. Som har sagts så tidigare i den här kammaren har ekonomisk politik, skatte- och budgetpolitik, inget värde i sig. Det är endast verktyg men väldigt viktiga verktyg för att man ska ha verkliga möjligheter att sträva mot de mål man vill nå och uppfylla de drömmar man har. Det är bara ett verktyg för att åstadkomma det som vi socialdemokrater sätter främst: frihet, rättvisa, trygghet, jämlikhet, arbete. Inget av detta vinner man ensam. Vi är alla beroende av varandra. Jag citerar fritt från : Själva tecknet på att vi är människor är att vi är beroende av varandra. Vissa är mer beroende. Vissa är mindre beroende. Men vi är alla beroende av varandra, för annars vore vi inte människor. Inget av detta jag talar om, frihet, rättvisa, trygghet, jämlikhet, arbete, vinner man en gång för alla. Det måste ständigt vinnas på nytt. Inget av detta vinner man utan kamp. Kampen måste alltid föras. Inget av detta vinner man med pukor och trumpeter. Man vinner det genom envetet, träget, slitigt vardagsarbete. Inget av detta vinner man ensam. Man vinner det tillsammans med andra. Detta är ett vardagsarbete för oss socialdemokrater, och det ska gälla alla, inte bara några. Vi vill göra det bättre för alla, inte bara några. Vår politik är till för alla, inte bara några. Klyftorna ska minska, inte öka. Vi kommer aldrig att offra de arbetslösa, de sjuka och de som är förtidspensionerade för att kunna sänka skatterna för dem som har det bäst. Det är inte vår uppgift. Det är inte socialdemokratins uppgift. Om ni tycker att det är er uppgift, ta på er den då! Det går bra för , i vissa avseenden. Lägg märke till att jag sade i vissa avseenden! Jag ska återkomma till det så ni inte går upp i limningen med en gång. När berömmer sunda offentliga finanser och landets goda förmåga att ta sig igenom ekonomiska chocker är det ett sätt att tala om att det går ganska bra för . Ett tag tyckte jag att någon av debattörerna här karikerade, men jag ändrade i mina anteckningar till att skriva svartmåla. delar tydligen inte uppfattningen att allting är precis under isen. Vi har en snabb produktivitetstillväxt. Det gör att bruttonationalprodukt per invånare ökar jämfört med andra . Den kunde säkert öka mer. Jag vill att den ska öka mer, men den ökar snabbare än andra . Det säger , inte jag. Jag förstår att ni inte tror på mig. Därför refererar jag till andra. Låt mig referera till . När de examinerar den europeiska ekonomin säger de att utvecklas i särklass bäst i klassen. De formulerar sig på ett mer byråkratiskt och politiskt sätt, men det är mitt sätt att uttrycka det på ett vardagligt sätt. kommer vi att ha dubbelt så hög ekonomisk tillväxt i som i euroområdet, . Vi kommer att ha betydligt lägre arbetslöshet, i årsgenomsnitt . Det är alldeles för mycket. Jag återkommer till det. Vi kommer att ha högre, mycket högre sysselsättningsgrad än EU:s genomsnitt. I stället för underskott i de offentliga finanserna, som många av EU-länderna har, kommer vi att ha överskott. Vi kommer att ha betydligt lägre statsskuld än EU-länderna i genomsnitt. Och vi kommer, vilket är väldigt glädjande för landets alla löntagare och konsumenter, att även ha en betydligt lägre inflationstakt än vad övriga länder i EU har och därmed en positiv reallöneutveckling. I ljuset av detta har jag väldigt svårt att förstå tal om att borde anpassa sig till Europanivå. De skriver faktiskt Europanivå. Halva finansutskottet var i . I varje fall i mitt geografiska minne ligger i . Men det tror jag inte att de menar. De menar troligen EU, men det kan väl klara ut. Hur kan det komma sig att går så mycket bättre jämfört med övriga EU-området? Några av svaren finner vi i högertidningen från . Ni tror inte på mig. refererar jag till andra länder. Rubriken är: Därför leder de nordiska länderna världen. Under den förklaras våra ekonomiska framgångar bland annat med att vi är mer jämställda i . Eller som uttrycker det: Inget land har helt lyckats eliminera könsskillnaden, men de nordiska länderna lyckas bäst i världen med att minska gapet och ordna en modell för resten av världen. Det är inte mina ord. Det är ord. På tal om svartmålning. Sysselsättningsgraden bland kvinnor i är högst i . Det var ett medvetet valt ord. Jag sade medvetet. Familjepolitiken med bland annat barnbidrag, förskola och föräldraförsäkring är modern och gynnar inte bara barn och föräldrar utan också konkurrenskraften och, , tillväxten. Det finns helt klara sådana samband. Låt mig ge några ytterligare förklaringar. Här anknyter jag till , tror jag. har en lång tradition av frihandel. Vi är öppna mot omvärlden. För att anknyta, , till min hemstad växte arbetarrörelsen där fram just i kamp för frihandel, mot textilbaronerna som ville ha den tidens tullar och kvoter. Arbetarrörelsen i är , om man får definiera det utifrån när arbetarkommun bildades. Vi har en viss vana. För det andra är svenskar välutbildade och yrkesskickliga. Vi satsar faktiskt mycket på forskning och utveckling i . Vi förstärker i de förslag som läggs fram för forskningens resurser med 2,3 miljarder . Vi är, i alla fall en del av oss jag inbegriper inte mig själv mycket språkkunniga. Och vi är mångkulturella dessvärre inbegriper jag inte mig själv heller i den delen, men jag har en strävan att vara det och det är naturligtvis en styrka i en globaliserad värld. Vi kan och ska konkurrera med kunskap, kompetens och kreativitet, inte med låga löner. För det tredje: har stabila offentliga finanser och låga räntor. För det fjärde: har kommit, inte tillräckligt långt, men vi har trots allt kommit ganska långt i omställningen till ett hållbart samhälle. Det är ett av de områden vi kan peka på och säga: Här finns jobbmöjligheterna. Här finns exportmarknader att erövra. Här finns pengar att tjäna. är redan världsledande i, för att bara ta två exempel, vattenrening och solcellsteknik, men vi kan bli bättre. Här finns jobben. Här finns pengarna att tjäna. Låt oss utnyttja det. För det femte: I har vi, i varje fall , föredragit förhandlingar och resultat framför klasskamp och konflikt. Vi är samarbetsinriktade. var det Saltsjöbadsandan. är det uppslutning kring en ansvarsfull lönebildning. var det samhället och /som tillsammans satsade . samarbetar de stora svenska bilföretagen med staten för att ta fram den gröna, mindre miljöstörande bilen. Även arbetsgivarna har stått bakom principen att svenska kollektivavtal ska gälla på den svenska arbetsmarknaden. Jag hoppas, men jag börjar bli lite orolig, att fortfarande har denna uppfattning. För det sjätte: Svenskarna är vana vid förändringar, och vi är faktiskt mer förändringsbenägna än de flesta andra. Omställningar är sällan smärtfria, men vi lämnar inte människor och regioner i sticket. Vi har byggt upp ett trygghetssystem som skapar bryggor från det gamla till det nya. Trygga människor vågar mer än otrygga. Trygga människor vågar ställa om och möta förändringar. Det kanske går, men det vore oklokt att försöka förhindra omstrukturering, outsourcing jag hittar inte något bättre ord dessvärre genom att införa lagar mot sådant. Bättre är då att rusta människor med trygghetssystem och utbildning och med politiska medel hantera förändringarna så att människor vågar bejaka dem. För att uttrycka det lite poetiskt: Trygga människor vågar pröva sina vingar. Som sagt: Det går bra för . Vi rankas högt i internationell konkurrenskraft. Världsekonomiskt forum placerar på tredje plats bland 104 undersökta länder. Utvärderingar visar att och lyckats bäst med att klara målen i EU:s så kallade Lissabonstrategi. Men och kommer jag till ett oerhört viktigt men, och det är ett socialdemokratiskt men vi är inte nöjda med allt. Vi är förvisso stolta, men vi är inte nöjda. Arbetslösheten är ett kvarstående problem. Det är vår största och viktigaste uppgift. Många människor får inte göra det de helst av allt vill; arbeta, dra försorg om sig själva och sina närmaste, ingå i en arbetsgemenskap, ha arbetskamrater, dra sitt strå till stacken, göra sin insats för det gemensamma bästa och kunna säga: Hej, nu går jag till jobbet. Alldeles för många människor får inte göra detta, och det är för oss socialdemokrater ett problem, ett stort problem. Vi presenterar i vårpropositionen en lång rad förslag för att dämpa arbetslösheten. Jag ska av tidsskäl bara nämna några. Vi har ett sysselsättningspaket som är värt 1,5 miljarder ungefär. Vi har skatterabatter till arbetsgivare, offentliga och privata, som väljer att anställa långtidsarbetslösa. Vi gör stora utbildningssatsningar. Den kvalificerade yrkesutbildningen byggs ut. Vi tillför fler platser till högskolan. Det här gör, tillsammans med en mängd andra åtgärder, att vi bedömer att vi kan pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och till , även det i genomsnitt. Lika viktigt som det är att öka sysselsättningen och få ned arbetslösheten är det att människor märker detta i sin vardag. Ett bra sätt att kombinera detta är att öka bidragen till kommuner och landsting.