prot · GS09103 · 2005-04-12 00:00:00 — Därför är det fullständigt oacceptabelt att inte tidigare höll kommunledningen informerad om sina planer. Statens roll och ansvar i den här uppkomna situationen är att effektivt förmedla jobb, utbildning och andra arbetsmarknadspolitiska insatser, precis som statsrådet uttryckte. Däremot kan man förvänta sig ett mer direkt ansvar när det gäller verksamheter som läggs ned och där staten har ett direkt ansvar som nedläggningen av Örlogsskolor och Musköbasen. De insatser som regionen efterlyser är ju i första hand infrastrukturinvesteringar som är direkt kopplade till den tillväxtpotential som faktiskt finns i . Då talar jag inte om bidrag och subventioner som ska hålla något levande på konstgjord väg. Det gäller att tidigarelägga mellan och . Det ökar väsentligt attraktionen att bo och leva i och ändå pendla till hela arbetsmarknad. Samma effekt nås genom att man ökar pendeltågskapaciteten på Nynäsbanan. Detta förutsätter givetvis att möter upp med motsvarande investeringar, och det gör man verkligen. är planförutsättningarna klara för 1 153 lägenheter i , och industrimark är redo för etableringar av nya företag. Men potentialen för företagsetableringar kan aldrig bli verklighet utan effektiva vägnät och snabba persontransporter, främst inom storstadsregionen. Frågan är dessutom inte enbart en regional fråga för utan i högsta grad en nationell fråga eftersom så mycket av hela landets infrastruktur hänger ihop med . Det är bra att beslut tidigareläggs, men det behövs ännu mer och det behövs snabba insatser. 44 (): Det är oerhört glädjande att vi nu får väg 73 och att den äntligen börjar byggas efter så väldigt då vi har resonerat om den. Jag vill påminna med flera om att en av de vägar som av väldigt många i varje fall på och ett par län till ansågs som prioriterad utanför deras egna län var just väg 73 på grund av att den har en så strategisk betydelse för att man ska komma till och för kommunikationen till de egna länen. Därför är det extra glädjande att det här kommer till stånd. Jag skulle i debatten vilja lyfta fram att vi stockholmare ibland har känt oss åsidosatta när man har fördelat infrastrukturmedel till vår region. Det tycker jag inte att vi kan göra i just den här omgången av tilldelning. Mälartunneln, väg 73, och en rad andra projekt får vi faktiskt till stånd inom planperioden . I det här sammanhanget kan vi vara stolta över det. Jag hade en debatt med ett av partierna i oppositionen som slogs för den kommunala beslutsordningen och det kommunala självstyret. Jag förstår därför inte argumentation för att vi skulle tala om för vad de ska tycka i eller att vi skulle ge anvisningar till just i . I det här sammanhanget skulle det vara att överskrida alla de behörigheter vi har från och regeringens sida. Däremot är det här viktigt, precis som säger, inte minst med anledning av försvarsnedläggelsen. Det har ju inte varit någon stor diskussion i om att vi skulle ha ersättningsjobb. Det kanske hade varit befogat, men det har inte varit någon sådan diskussion. Vad vi kräver från och är just en ordentlig infrastruktursatsning. Det tycker jag att vi till stora delar har fått. Vi har fått mycket av det vi behöver. Men det kanske behövs lite snabbare och lite mer. Det viktiga i det här sammanhanget är att 1 700 personer i har blivit varslade på grund av försvarsnedläggelsen. Jag fick uppgiften från länsarbetsnämnden i går. Visst behövs det mer, och visst behövs det snabbare. Men i huvudsak tycker jag att vi stockholmare ska glädjas åt att vi den här planeringsperioden har fått mer än de flesta andra delar av hela landet. 45 Statsrådet (): Jag delar principiellt det som både , och har sagt om att alla arbetsgivare ska ta ett ansvar för sina anställda i både uppgång och nedgång. Det betyder självklart också att staten har ett ansvar både i tillväxtregioner och i regioner som har en mycket svårare utveckling för de anställda som berörs av försvarsomställningen. Vi har det via den trygghetsstiftelse som vi har avtal med och betalar för. Vi har det via arbetsmarknadspolitiken och via utbildningssatsningar. Vi har och ska ta lika stort ansvar som privata och andra offentliga aktörer. Jag delar också uppfattningen att infrastrukturen är en av de viktigaste saker som regeringen kan hjälpa till med i och det län som ändå är en tillväxtmotor inte bara för en stor del av , utan för hela vårt land med som huvudstad. När man färdas genom länet märker man en stor skillnad mellan den norra delen av och den södra. Det är som att färdas mellan två olika världar. Det är självklart att den satsning som ska göras på är både viktig och hett efterlängtad. Den är efterlängtad därför att det här är en flaskhals som bromsar det flöde och den möjlighet till arbetsmarknadspendling som vi skulle kunna ha om man binder ihop kommunerna med varandra via infrastrukturen. Den är också efterlängtad därför att det är en farlig väg. Här förekommer en rad olika olyckor. Det finns alltså många starka skäl till att investeringarna nu ska komma på . Vi kommer att prioritera de ärenden som rör både väg 73 och andra vägar som ligger i planen och ska börja byggas under detta år och nästa. Vi har som ambition att ingen av dem ska senareläggas därför att vi inte har hunnit med att handlägga de överklagandeärenden eller arbetsplaner som kommer in. Detta för vi ständiga resonemang om mellan och . Vi är båda överens om att detta är högt prioriterat, och bland det högt prioriterade finns väg 73. Sedan är Nynäsbanan viktig för att underlätta en arbetsmarknadspendling över ett större område och verkligen korta restiderna. Där är jag optimistisk inför möjligheten att kan tidigarelägga en del kapacitetsförstärkningar, till exempel att förlänga perronger men också att titta på en del växlar som kan öka kapaciteten och därmed ge ett jämnare flöde. Ska vi lyckas få människor att pendla över ett större område måste man kunna lita på att transporterna fungerar, att de kommer och att de avgår . Infrastrukturen är alltså viktig för arbetsmarknadspendlingen och för att knyta ihop den södra delen av med den norra. Den är också viktig, som var inne på, för att vi ska kunna arbeta med bostadsbyggande. En av de saker som vi prioriterade i vårt arbete med infrastrukturplaner var just att se hur våra infrastruktursatsningar i skulle kunna underlätta och skapa förutsättningar för bostadsbyggandet. Detta har legat med i arbetet med planerna . Jag hoppas att nu känner att jag varit än tydligare på att planerna är prioriterade och att vi också är överens om den prioriteringen mellan de två avgörande departementen. Vi ska göra vad vi kan för att inte handläggningstiderna på något sätt ska avgöra när vägen kan komma i gång. Vi vill att planen ska hållas, och vi vill att pengarna ska användas såsom vi har utlovat dem. 46 (): Jag tror att vi som bor och är verksamma inom den här regionen kanske på ett annat sätt än i många andra landsdelar och regioner är överens över partigränser och kommungränser om att det inte är särskilda paket och satsningar som behövs utan de grundläggande villkoren som måste vara överkomliga. Är de bara det kan vi nog skapa både jobb och tillväxt här. Det är också mycket glädjande att här påtalar att är landets tillväxtmotor nu vet jag inte hur du sade ordagrant, men du använde det begreppet. Det bygger dock på att man inte får en massa grus i maskineriet utan kan jobba på. Det finns många andra frågor. Jag har inte tagit upp det i själva interpellationen, men en skatteutjämning som fungerar väldigt tillväxthämmande och som kommunerna eller bara förlorar på, som i vårt fall, drabbar ju också denna typ av möjligheter för kanske svagare delar av regionen att bygga upp ett nytt och mer livskraftigt näringsliv. Skatteutjämningen som den ser ut för landstingens del innebär ju att människor oavsett om de själva har gott om pengar eller bor i kommuner där grannarna har gott om pengar eller, som i fallet eller , bor i kommuner som inte har mycket pengar och själva inte har särskilt mycket pengar ändå får vara med och skicka i väg väldigt mycket pengar till andra delar av landet. Detta försvårar möjligheten för lokala satsningar på den lokala infrastrukturen. Det är alltså väldigt viktigt, tycker jag, att driva på för att få ett mer tillväxtbefrämjande utjämningssystem. Sedan finns det naturligtvis väldigt mycket annat. kan se till förutsättningarna för vård och lägga olika gemensamma verksamheter på andra ställen än mitt i city, de vanliga myndigheterna kan förlägga verksamhet som är något mer specialiserad även utanför för att skapa lite bättre underlag och så vidare, men det är en annan fråga. Sådana här allmänna lokaliseringsfrågor tror jag dock inte alls är lösningen, utan det handlar mer om grundläggande villkor för framför allt det privata näringslivet. Sedan är jag väldigt tacksam för att påminner mig om att andra län har prioriterat väg 73 . Det visste jag i och för sig, men problemet är att regeringen inte har gjort samma prioritering. minns jag inte i hastigheten vilket år det var, men skrev i en rapport att om väg 73, även kallad dödens väg, hade legat i något annat län hade den varit utbyggd för länge sedan. Jag tycker att det är väldigt talande att till och med en statlig myndighet talar så öppet om hur hårt den tyvärr så utbredda Stockholmsfientligheten slår, att man i många fall tror att man kan få bättre tillväxt på andra ställen om man kastar grus i det här maskineriet. Att jag tycker att regeringen kunde fundera på att försöka ta upp denna fråga med ni förhandlar ju om så himla mycket annat beror bland annat på att regeringen har levererat biltullar till . Det är ju verkligen en fråga. Framför allt borde det ha varit en regional fråga. Regeringen har där kört över såväl sina egna partikamrater i som hela regionen för att tillgodose önskemål från . Då kan det väl möjligen vara payback time för dem nu med att inte blockera frågan om utbyggnaden av Norviks hamn. Detta är nämligen inte bara en fråga för , utan det är viktigt för hela regionen. Det är viktigt för miljön, för skärgårdsmiljön och för säkerheten. För oss i regionen och även för trafikmiljön, har jag en känsla av är det också viktigt att deras blockering inte innebär att detta hamnar någon helt annanstans. Jag tycker likafullt att det kan vara befogat att statsrådet funderar på om det inte finns former att ta upp med att försöka häva blockeringen av den här frågan. 47 (): Jag vill tacka ministern för ett bra svar. Jag tycker att regeringen och statsrådet har reagerat med stor öppenhet och har en positiv attityd till kommunens krav. Ministern har också uttryckt att man även framöver ska arbeta för att skapa goda förutsättningar för tillväxt och regional och lokal utveckling. Det är dock också viktigt att regeringen samverkar med både kommunen och näringslivet och att det blir en dialog som fortgår kontinuerligt. Det får inte bli så att det utlovas och tidigareläggs men sedan får man klara sig själv, för det tror jag inte är möjligt. fortsätter att intensifiera sitt framåtsyftande arbete, bland annat med näringslivet men även inom andra områden. Satsningar görs för att främja hälsan hos kommuninvånarna. är fattiga Södern och eftersatt i jämförelse med mer gynnade norrkommuner vad gäller folkhälsa, medellivslängd, hälso- och sjukvårdsstandard, utbildningsnivå samt tillgång till allmänna kommunikationer och modern infrastruktur, såsom vi tagit upp här tidigare. Utifrån det har kommunledning beslutat att göra särskilda satsningar inom folkhälsoområdet. Man ska ha ett folkhälsoår, och det är viktigt att knyta forskning till ett sådant projekt så att det kan följas upp och användas också i andra kommuner. Det är ju fler kommuner som drabbas av att förlora jobb. När vi hade vårt hundrade årsmöte i arbetarkommunen gjorde vi ett uttalande, nämligen att vi från kommunens sida välkomnar de uttalade beskeden om en snar utbyggnad av Norviks storhamn med start , som utöver att ge fördelar för även avlastar innerstadshamnar med åtföljande minskad belastning på och trafiknät. 48 (): Jag vill inleda mitt sista inlägg i denna debatt med att säga att jag kände mig ganska ensam när jag för lite sedan var på en konferens med anledning av den transportpolitiska propositionen som statsrådet anordnade med ett antal län i samt . Vi fick väldigt mycket information från , från , från och från andra ställen, men från den här regionen och jag talar då om alla politiska färger; det finns ju ett antal borgerligt styrda kommuner i regionen fanns det inte speciellt många politiska företrädare med på konferensen. Skulle man dra någon slutsats av vad som hände där kan man säga att det inte kommer att ske så mycket transportpolitiska satsningar i i alla fall, för man var inte särskilt intresserad av det . Jag vet inte vad statsrådet kommer att dra för slutsats i propositionen, men så var det i alla fall. Jag skulle vilja säga att vi som följer den trafikpolitiska debatten väldigt intensivt vet att det finns många dödens väg i . Det ursäktar ingenting, men väg 73 är en av de vägar man måste göra något väldigt drastiskt åt. Det intressanta i den här debatten tycker jag är att i sak inte har någonting att anföra om vare sig väg 73 eller hur hanterar de här frågorna. Där är vi ganska överens. Det var ju det som den här interpellationen handlade om. Tvärtom berömmer oss för att vi är ganska överens i den här regionen och att vi faktiskt inte behöver fler paket. Det kan jag hålla med om att vi inte behöver. Men vi behöver infrastruktur. Och det är just precis det vi har levererat. Frågan är om ni, när det har funnits en borgerlig majoritet i regeringen eller för all del i länet, som det gör med jämna mellanrum, har klarat av att leverera det. Det är en intressant fråga. 49 Statsrådet (): tar igen upp diskussionen om hamnen. Jag vill bemöta det lite. Just nu är vi inne i ett arbete med en transportpolitisk proposition. Det var den som också hänvisade till. Vi har haft sex regionala konferenser. Jag delar den mening för fram. Det var sorgligt att det inte var fler lokala länspolitiker från av alla partifärger med på den konferens som rörde . I propositionen ska vi uttala en strategi för statens syn på hamnar. Vi har väldigt många hamnar i , och de flesta av dem är kommunala. Några är privata. Men vi har ingen statlig hamn. Bara har staten gått in och tagit ett delvis delat ansvar för infrastrukturen i en hamn och det var i , där det grävdes en djupare infart för större fartyg. Den statliga strategi som vi ska formulera i propositionen handlar mer om vilka hamnar som vi ser som viktiga motorer för resten av hamnar och vilka skäl det finns för staten att där ta lite större ansvar, till exempel att vara med och bygga kombiterminaler så att man kan lasta trafik från järnväg till sjöfart och så vidare. Men vi kommer inte att göra det på ett sådant sätt att vi tar över det kommunala ansvaret för hamnen. Det här är en balansgång som vi märker i olika frågor. Å ena sidan en vilja från staten att kunna ta ett helhetsansvar, å andra sidan ett kommunalt självstyre som gör att det i slutändan är kommunen själv som bestämmer. Men när det gäller synen på skatter på väg kommer vi tillbaka till diskussionerna. Just nu förbereds ett underlag i EU, där vi förhoppningsvis ska komma fram till en gemensam syn i alla medlemsländer på hur vi vill att avgifter på väg ska se ut, på vilka vägar och på vilka fordon. Ska vi till exempel ha en gemensam strategi för hur vi kan styra de tunga fordonen från en typ av väg till en annan väg via en gemensam syn på kilometerskatter? Frågan om olika sätt för avgifter på väg kommer vi att komma tillbaka till. Sedan pekar på hur viktigt det är att vi arbetar långsiktigt. Så är det. Tillväxtfrågor ordnar vi inte med ett paket, över eller i en enda förhandling. Det krävs också uthållighet. Där är det oerhört viktigt att vi hjälps åt, att var och en tar sitt ansvar och att vi på bästa möjliga sätt också underlättar varandras ansvar i det arbetet. De dialoger och de diskussioner vi har haft så här långt med företrädare för och kommun bygger just på vad vi kan hitta för gemensamma strategier också långsiktigt för att hjälpas åt att knyta ihop den region som ju har fantastiska förutsättningar. Men vi ska också minska skillnaderna inom regionen. Dialogen kommer att fortsätta och en viktig del av det arbetet är infrastrukturen. Jag hoppas också att det som pekar på, att det ibland har funnits en syn på som så stort att man kan klara sig själv, ibland kanske också finns på det omvända hållet. Det var det som pekade på när det gällde den transportpolitiska konferensen, att man är så stor att man inte alltid behöver samlas med de mindre länen runtomkring. Jag hoppas att jag har fel, därför att är inte bara motor för landet utan också en viktig motor i samarbetet med fler län och fler regioner. Jag vill att man ska ta det ansvaret som motor. 50 (): Det är helt riktigt att det finns många vägar som skulle kunna kallas dödens väg. Jag har själv en alldeles utanför mitt fönster, med 15 000 bilar . Den är enligt någon statistik från en av de 15 mest olycksdrabbade. Men det har jag inte interpellerat om. Det är klart att behoven är stora. Men jag tycker ändå att det här är en specifik fråga, därför att det blir en sådan symbol för vad som är nödvändigt för att kunna lösa de andra uppgifterna. är vi tillbaka igen. Jag är verkligen ingen expert på transportpolitik, så jag aktar mig för att sätta fötterna i olämpliga klaver. Men som du säger ska man göra en sådan här strategi där omlastning kan ingå. Nyckeln till att Norviks hamn ska kunna bli den motor för östra som vi vill och en räddning för skärgårdsmiljön är ju återigen att vägen faktiskt finns på plats när det här kan bli klart. Utan att man är säker på att den verkligen färdigställs hamnar det andra arbetet också i vänteläge. frågade mig varför jag skriver en interpellation, jag har ju liksom inget mer att komma med än att det här redan är på gång. Vad ska jag göra? Ska jag gå ut och gräva själv? Det kan jag faktiskt inte göra, jag tror inte att man får det ens en gång. Problemet är just att vi har sett sådana här löften. Men de har inte infriats. Det är därför jag , när detta händer, vill försäkra mig om att regeringen verkligen tänker stå fast den här gången. När hotade med att lägga ned omdisponerades det pengar. Och det har hänt gång på gång bakåt i tiden att pengarna har omdisponerats så att det som man har trott skulle vara byggstart om si och alltid bara skjutits . Därför tycker jag att det är viktigt att vi knyter fast oss vid att det inte får bli tal om att skjuta upp när det gäller , när det gäller järnvägen och när det gäller väg 73. Vi behöver ha en samsyn på att man inte kan se som en färdig enhet. Utan de här satsningarna blir inte och östra en riktig del av , den region som ju är tillväxtmotor. 51 Statsrådet (): Jag hoppas att jag i mina svar på interpellationen har varit tydlig och att vi gemensamt får se fram emot att ta de första spadtagen . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 7 § Svar på interpellation 2004/05:450 om nytt hot mot 52 Statsrådet (): har frågat försvarsminister om hon anser att det är rimligt att tar betalt av för att sällskapet använder båtar som tillhör Försvarsmakten. Hon har också frågat om försvarsministern avser att ta några initiativ med anledning av uppgift och insats. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som svarar på interpellationen. har aldrig krävt någon ersättning från för de stridsbåtar som sällskapet använder i sin verksamhet. har heller inga planer på att ta betalt av för stridsbåtar som sällskapet fortsättningsvis kommer att använda. Det är som ansvarar för att det finns fullgod sjöräddningsförmåga på svenskt territorium och inom det område som tillhör svensk sjöräddningsregion. Den svenska bygger på en bred och utvecklad samverkan mellan och olika aktörer med resurser för sjöräddningsuppdrag. Den främsta aktören med de flest gjorda sjöräddningsinsatserna är . disponerar ett antal båtar av typen stridsbåt 90 för sjöräddningsändamål. har Försvarsmakten och ett avtal som innebär att disponerar båtarna. låter i sin tur nyttja båtarna utan kostnad. Det pågår en diskussion mellan och Försvarsmakten om villkoren i avtalet som rör de båtar som disponerar. verksamhet har bidragit till att rädda många liv på svenska vatten och det är, som jag tidigare nämnde, från sida inte aktuellt att överföra någon kostnad på eftersom det ligger i allmänhetens intresse att har en så effektiv sjöräddning som möjligt. 53 (): Tack för svaret. Det är positiva signaler, men det återstår trots allt en del frågor. Med all respekt hade det kanske ändå varit bättre om försvarsministern hade svarat på interpellationen. Den var också ursprungligen ställd till henne. Det är inom Försvarsmakten det har hakat upp sig. Jag ska återkomma till det. Som statsrådet kände till, och som framgick av svaret, är , , en ideell förening som funnits och vars viktigaste uppgift är att rädda liv runt Sveriges kuster och större sjöar. Arbetet bygger på donationer, frivilliga bidrag och medlemskap från båtfolk runtom i landet. Det här kom också fram i svaret. Föreningen har 57 räddningsstationer, tillgång till över 100 båtar och ca 1 200 frivilliga. Eftersom föreningen är ideell är det här en verksamhet som inte kostar staten någonting tvärtom. Det har till och med gjorts försök att beräkna värdet av den insats som SSRS har gjort, och man kommer uppåt . Det här var en bakgrund. Min interpellation gäller de tio stridsbåtar, stridsbåt 90, tre större som brukar kallas 90 , och sju mindre 90 Enkel, som mycket riktigt har fått låna gratis i livräddningsverksamheten. Det är stridsbåtar som Försvarsmakten inte har haft någon användning för och med lätt ombyggnad har kunnat användas just för att bli effektiva livräddare inom sjöräddningsstationerna. Varför just stridsbåt 90 är bra är för att den är så oerhört snabb. Det är snabba insatser, och de är fort på plats. I själva verket har jag förstått att hälften av de ca 150 stridsbåtar, både den större och den mindre sorten, som försvaret har faktiskt ligger uppe på land. De används inte. När har bett att få låna ytterligare fyra har det beviljats via . Det finns ett löfte om det, men då återstår fortfarande betalningen. Det finns, som ministern vet, tre intressenter i frågan. Det är Försvarsmakten, det är och det är . Här står ord mot ord, och röran är uppenbarligen total. Tydligen är det som ministern sade, nämligen att inte ska betala för båtarna hos . Men Försvarsmakten kräver betalt. Man vill ha fullgod betalning, annars kan man inte låna ut materiel gratis, inte ens till en ideell organisation som SSRS. Man kräver betalt av som inte vill betala. Så här går det runt, runt. Försvaret vill ha full kostnadstäckning. Och de finns inte tillgängliga någonstans. Den ideella organisationen kan inte betala. heter det inom SSRS, , att militären i ett brev till säger sig vara positiv till att låna ut båtarna gratis men att man inte får av politiska skäl. Vilka syftar man på då? Det är väl knappast den borgerliga oppositionen. Därför vill jag fråga ministern: hon att den ideella föreningen ska få använda stridsbåtarna som Försvarsmakten ändå inte har någon användning för? Vilka kontakter är ministern beredd att ta för att det ska ordnas upp? 54 Statsrådet (): är det inte direkt som svarar för den verksamhet där båtarna används. Det är via man har den typen av samarbete. Jag uppskattar samarbetet, och jag är mån om att det ska fortsätta att utvecklas. Alla de båtar som behöver använda och som ska användas måste gå via och inte via Försvarsmakten. Här har Försvarsmakten och ett avtal som visserligen löpte ut men som man nu sitter och omförhandlar. Det finns ingen anledning att vara orolig för att man inte ska fortsätta med avtalet och överenskommelsen.