prot · GS0999 · 2005-04-06 00:00:00 — Därutöver ska ytterligare fördelas under det här året till flera av landets antidiskrimineringsbyråer som växer upp som en motståndsrörelse mot diskriminering ute i landet, från uppe i norr till i söder. fick vi en ny lag mot diskriminering. Lagen gäller områden som ligger utanför arbetsmarknaden och omfattar fler grunder. HomO, HO och DO har fått ett särskilt ansvar att bevaka den lagen och extra resurser för att föra ut de rättigheter den nya lagen ger. kommer en lag som skyddar elever mot kränkande behandling och diskriminering i skolan. Rättsväsendet har fått i uppdrag att genomföra utbildning om diskriminering och mångfald. En snabbutredning ska kolla möjligheten att införa anonyma jobbansökningar vid tillsättning av statliga tjänster. ska genomföra något som heter situation testing, alltså kontrollera hur diskriminering förekommer. Antidiskrimineringsklausuler är möjliga att införa i offentlig upphandling. Många myndigheter har pekat på att det är lite svårt att genomföra dem. De förstår inte riktigt hur. Därför har fått extra anslag för att råda bot på detta problem. Därutöver har vi tre viktiga utredningar som jag vill beröra. Den första är . Det är en stor och omfattande utredning som Attefall raljerar kring. Den ser över sammanhållen lagstiftning, påföljderna vid diskriminering, ombudsmannaämbetet, den tricksiga och knixiga frågan om positiv särbehandling och åldersdiskriminering. Ska det till lagändringar är det ju bra att vi ser konsekvenserna av hur detta görs. I mångt och mycket delar jag den analys som görs från moderat, folkpartistiskt och kristdemokratiskt håll, att en sammanhållen lagstiftning faktiskt skulle kunna åtminstone skicka ut en tydlig signal om att här är det något nytt. Men det viktigaste är innehållet och utslaget av lagen. Då är det mer än att bara sätta ihop lagarna som gäller. De flesta motionerna vi behandlar rör just den stora diskrimineringskommittén. Jag vill ändå gärna nämna de två andra utredningarna som är viktiga på det här området, de två om strukturell diskriminering. De kommer att ge oss viktig och värdefull kunskap om de mekanismer och strukturer som det här samhället vilar på, som leder till att vi trots allt vi har gjort under den här mandatperioden och tidigare inte kommer åt alla diskrimineringsfallen. Vi behöver den kunskapen. Vi behöver se oss om i världen. Vi behöver se oss om här i för att råda bot på det. Därför är de här två utredningarna enormt viktiga, för vi har ju sett att det inte räcker. Vi har ju sett att vi inte kan vara nöjda när situationen är som den är på arbetsmarknaden, på bostadsmarknaden och, som vi diskuterade tidigare, i krog- och diskoteksköerna. Jag har som ren kuriosa begärt information av utredningstjänsten för att kolla lite hur alliansen agerat, om det funnits någon samordning i de här frågorna och om man över huvud taget driver de här frågorna aktivt. Och det var väldigt lite utredningstjänsten kunde hitta på det här området. Det finns inte mycket till gemensam syn i kampen mot diskriminering. Kanske är det också en form av strukturell diskriminering. Denna fråga är inte lika intressant för alliansen. Det finns flera partier som inte tar upp den medborgarrättsrörelse som diskrimineringsbyråerna ändå innebär. Flera av oppositionspartierna tar inte upp stödet till dem. Det finns över huvud taget få initiativ till hur vi ytterligare motverkar diskrimineringen. Det går också att se på de motioner vi behandlar . Det är samma klassiska motioner om sammanhållen lagstiftning, som i och för sig är bra. Det är också fråga om ett sammanhållet ombudsmannaämbete. Ja, det är intressant. Låt oss se vad det gäller. Det viktigaste är att de kan jobba så effektivt som möjligt. Det tittar utredningen på. Om fler frågor kommer till är det också viktigt att vi behandlar dem korrekt. Frågan om ointresse och okunskap får alliansen svara på. Det finns en del andra förslag som har kommit ut i debatten. Jag skulle gärna vilja beröra dem också. Men jag har tyvärr anmält mig , och jag skulle behöva till för att bemöta ganska arbetarfientliga förslag kring turordningsreglerna. 132 () replik: Det är intressant att höra på den höga retoriken: den mest offensiva politiken . Då kan man undra varför den inte har kommit längre. Den mest offensiva politiken någonsin kan just nu rubriceras Utredning pågår. Jag raljerar inte över att fanns. Det var bland annat vi som drev fram att den skulle tillsättas. Det har varit många sådana exempel på frågor där Socialdemokraterna har dragit i gång arbeten eller lagt fram förslag efter påstötningar från oppositionspartier, och det har ibland också varit i helt samförstånd. försöker måla upp en större splittring än vad som finns i det avseendet. Visst kan det vara bra med lite miljoner här och där. Man kan diskutera om folkrörelser ska vara helt finansierade av staten. Jag tänker på antidiskrimineringsbyråerna som i många sammanhang gör ett gott jobb, men jag vet också att de till stor del finansieras av statliga bidrag. Man ska hellre försöka stödja idealitet och inte totalfinansiera. Jag vet också att det finns diskrimineringsbyråer som inte får något stöd därför att de inte faller in i , nämligen att vara på ett visst sätt för att passa in i den socialdemokratiska stödpolitiken. Det är intressant att få veta om är beredd att vidta en del strukturella grepp för att öka möjligheterna för människor att driva sina frågor, exempelvis i domstol. Det gäller rättshjälpen, rättsskyddsförsäkringen, skadestånden och möjligheten när man upplever att facket inte är på ens sida det händer faktiskt att driva sitt mål i domstol. Är man beredd att skapa de möjligheterna finns en chans att skapa en hävstångseffekt i diskrimineringsfallen, få fler fall fällda och fler utbetalade skadestånd. Jag tror faktiskt att sådant kan skaka om både arbetsgivare, fackliga organisationer och vanliga privatpersoner som ser detta. Det är sådana rättsfall vi behöver. Det måste ändras i rättshjälp, rättsskyddsförsäkringar, skadestånd etcetera. Det är sådana grepp som också krävs, mer än bara vällovliga, och i och för sig bra, en miljon här eller där som du räknade upp. 133 () replik: Givetvis måste vi göra allt vi kan för att komma åt diskrimineringen. vet att utredningen tittar på många av de frågor som han har tagit upp. Det gäller till exempel rättsprocessen och skadestånden. I den utredningen är jag beredd att höra alla argumenten för och de problem som kan uppkomma med de strukturella förändringarna. Jag är också nyfiken på vad de två utredningarna kring strukturell diskriminering kommer att lägga fram för förslag. Men varför raljera om utredningen? Endast två lagförändringar i historia har inte föregåtts av en utredning. Det vore märkligt att på det här området inte använda se till att lagen blir så bra som möjligt. har levererat förslag den har arbetat. Vi har tagit ställning till flera ärenden i den här kammaren under den här mandatperioden på grundval av delbetänkanden som har lagts fram av utredningen. Ja, utredning pågår och mycket mer. Men parti har visat ett mycket stort ointresse för frågan. 134 () replik: Det är skönt att veta att vet precis vilket engagemang vi har. Vi har ett stort engagemang. Läs motioner i socialförsäkringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Läs också om vårt beteende och arbete i de olika utredningarna. Jag har inte raljerat över utredningen som sådan. Jag har raljerat över att det tog för utredningen att komma fram om nu tidsplanen håller. Det har tagit ungefär från beslut i kammaren till att utredningen kommer att bli klar. Jag raljerar över att det finns fem lagar, fyra myndigheter och fem utredningar och ytterligare en på gång det vill säga sex utredningar. Det är det jag raljerar över. Jag raljerar över att de stora orden blir så mycket av utredningsarbete. Då kanske man kan skruva ned tonläget och i stället skryta när förslagen finns på bordet. Jag kan tala om för dig att vid en strikt tolkning av direktiven finns inte så stora möjligheter för enskilda att driva egna rättsprocesser. Det finns ett strukturellt problem här som jag tror att socialdemokrater med hänsyn till lojaliteter med de fackliga organisationerna har problem med. I diskrimineringsfall är ofta problemet att man känner att man inte har fått hjälp av sin fackliga organisation. Det är då man står ensam. Då blir en socialdemokrat mer lojal med den fackliga organisationens brister och försumligheter än med den enskilda människan. Där finns det en ideologisk skiljelinje. Jag står alltid på den enskilda människans sida. Jag står gärna på fackets sida också, men jag väljer alltid den enskilda människan före facket och arbetsgivaren. Där kanske det finns en viss skiljelinje mellan , Socialdemokraterna och en kristdemokrat. Med tanke på det höga tonläget kan jag fråga varför det inte händer mer när det gäller diskriminering i krogköerna när man sitter på makten i och i regeringsställning. Varför händer det inte mer när det gäller avkodifiering av ansökningshandlingar? Staten kan föregå med gott exempel. kan i ett projekt ta med sina egna ansökningshandlingar, men i stället tillsätts en ny utredning, vilket är bra men dämpa tonläget. 135 () replik: Tonläget beror delvis på det omvända. Det är det tonläge jag kände att Attefall hade i sitt inledningsanförande. Visst har fått en förlängd period, men det är inte av en slump. Det har bland annat kommit direktiv från EU. Det har kommit olika direktiv som vi måste leva upp till. Det är oerhört viktigt att vi lever upp till dem eftersom de stärker skyddet för den enskilde. Vi har också sett att det vi tänkte när vi tillsatte utredningen behöver skärpas. Vi behöver se till att nya grepp tas, och därför har det givits tilläggsdirektiv till den stora utredningen. För att klara av att göra allt detta behövs lite extra tid. Därutöver har jag nämnt en rad åtgärder, parallellt med detta, som handlar om en resursförstärkning av ombudsmannaämbetet, som handlar om hur vi tar nya initiativ i skolan, som handlar om vad som redan har gjorts i högskolan. Det är så mycket som görs för att bekämpa diskrimineringen. Det jag värjer mig mot är hur oftast speciellt företrädare på den borgerliga kanten ställer individ kontra fack. Min ideologi säger att individen genom kollektiv kamp stärks. Där har vi en grundläggande skillnad i synsättet. Vi vet i vårt kollektiv att vi kämpar för alla de individer som utsätts för kränkande behandling. Så stärks kollektivet. 136 () replik: Det blir lite gripande när börjar med att säga att det här är den mest offensiva regering som någonsin har suttit vad gäller diskrimineringsfrågorna. Och när han sedan ska räkna upp vad det är man faktiskt gör talar han om lite utredningar, ett par utredningar till, och sedan kommer han till lag mot diskriminering. Men snälla vet lika väl som jag och alla vi andra i kammaren att det inte var på grund av att regeringen kom på att den ville motverka diskriminering som den lagen kom till. Det var på grund av att vi fick ett direktiv från EU som gjorde att vi var tvungna att vässa den svenska diskrimineringslagstiftningen vilket vi välkomnar. Men det berodde definitivt inte på regeringens handlingskraft eller på regeringens eget engagemang att den lagen genomfördes. Sedan blir det också lite gripande när vill försvara det här brokiga lapptäcket av utredningar. Jag vill understryka att jag tycker att det är centralt att vi får ett bra utredningsarbete utfört på det här området. Mitt problem är inte att har fått förlängd tid. Mitt problem är att regeringen på ett planlöst sätt har splittrat upp dessa viktiga frågor på ett antal olika utredningar. tog det här med den strukturella diskrimineringen och att det var så viktigt att ha två utredningar. Låt mig läsa innantill. Den ena utredningen, Kamalis utredning, ska föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Den andra utredningen, utredning, ska föreslå åtgärder för att motverka strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Detta är ingen seriös hantering av utredningsväsendet. Detta är ett billigt sätt att symbolisera handlingskraft. Det hade varit mycket bättre att se till att , där själv är ledamot, hade fått ta ett samlat ansvar för de här frågorna. 137 () replik: Jag vill ju påstå att just frågorna om strukturell diskriminering är så pass komplicerade att jag hade värjt mig för att lägga in dem också i , för då hade vi nog fått sitta där till. Jag tycker att det upplägg som gjorts är bra. Det är väldigt lätt att klippa av citat sådär som gör, men faktum är att en av utredningarna framför allt ska samla kunskap kring den strukturella diskrimineringen, vad som gjorts på området och vad vi känner till om det. Den andra, utredning, har en mer offensiv inriktning i sitt direktiv. Så det är inte helt sjyst att säga att det i stort sett är samma sak de här två utredningarna syftar till. Jag har varit väldigt tydlig med att vi har en ganska offensiv politik på det här området. Det handlar om lagförändringar, om att förtydliga lagar. Där har vi , som lägger fram delbetänkanden som vi antar här på flera områden. Jag har också pekat på hur vi i staten och samhället försöker gå i bräschen när det gäller offentliga upphandlingar och när det gäller till exempel att vara en förebild genom att införa anonyma jobbansökningar. Också där tycker jag det är viktigt att detta görs på ett rättssäkert sätt. Det är väl bra att vi utreder det först, innan vi tillämpar det. Det sista, men inte det minsta, som vår politik bottnar i är den här motståndsrörelsen av människor runtomkring i landet som fått nog, som är arga över att diskriminering förekommer och som organiserat sig. Dem vill vi ge resurser. Tyvärr har inte ens nämnt dem eller mött dem i de reservationer som finns på det här området. 138 () replik: Jag tycker att det är viktigt att staten och regeringen tar det ansvar som faller på dem. Man kan ju börja, när det gäller diskrimineringsfrågorna, med att titta på det ansvar man har som statlig arbetsgivare, till exempel när det gäller den ojämlika lönesättningen i . Man kan börja med det. Man kan titta på andelen anställda inom offentlig sektor som är födda i utlandet jämfört med andelen anställda med utländsk bakgrund i den privata sektorn. Visst finns det mycket att göra. Jag tror att det är viktigt att man också ser till att arbetet mot diskriminering växer underifrån, att det är i vardagen som det kan lyckas. Jag är själv ofta ute och besöker olika grupper och föreningar, inte minst antidiskrimineringsbyråer men också andra ideella rörelser som motverkar diskriminering på olika sätt i samhället. Om vill ta del av syn på antidiskrimineringsbyråerna kan han exempelvis titta på vårt budgetalternativ. efterlyste också konkreta exempel på vad borgerlig politik innebär. Då vill jag ta min egen kommun . Sedan de borgerliga kom tillbaka till makten har vi kunnat pressa ned den öppna arbetslösheten kraftigt bland personer födda inte bara i utlandet utan också utanför , så att den ligger på hälften på riksgenomsnittet. Vi har tittat på kommunens ansvar som arbetsgivare så att man kan se att stad som arbetsgivare har lika stor andel anställda med utländsk bakgrund som motsvarande andel bland Solnas invånare. Men vi är inte nöjda med det, utan nu går vi vidare med ett genomgripande arbete för att se på de olika diskriminerande strukturer som finns vad gäller kön, etnicitet, sexuell läggning och så vidare. Om vill se konkreta exempel vill jag hälsa honom välkommen till det borgerliga . 139 () replik: Jag kommer gärna till , men jag vet att det finns många socialdemokratiskt styrda kommuner eller kommuner styrda av den rödgröna alliansen som också gör ett väldigt bra arbete för att motverka diskriminering och som är förebilder på det området också. är jag tyvärr inte så insatt i vad som görs just i . Det är klart att ingen socialdemokrat kan vara nöjd med hur samhället ser ut när vi vet att det förekommer diskriminering också i det offentliga. Därför har jag här försökt peka på skillnaden mellan vad den rödgröna alliansen står för i den här frågan, hur vi offensivt har satsat på att motverka diskriminering på område efter område och hur jag anser, och också med stöd av utredningstjänsten kan påvisa, att väldigt lite har gjorts på den borgerliga kanten, åtminstone här. Visst kan vi stå här i kammaren och prata väl om mekanismerna kring diskriminering. Visst kan vi sedan stå här och berätta om de fall vi har stött på kring diskriminering. Men när man läser motioner, när man försöker se om det finns något samlat alternativ kring det här, säger utredningstjänsten nej. Det finns inget borgerligt alternativ på diskrimineringsområdet. Här är det kanske mer tydligt än någon annanstans, tycker jag. Vackra ord räcker inte. Det är det jag har reagerat på, och det var för övrigt därför jag använde utredningstjänsten. Jag tyckte att man inte får gå upp i kammaren och bara prata om mänskliga rättigheter och sedan inte agera utifrån det. Man måste ta ett ansvar också. 140 (): Det är viktiga frågor som vi talar om. I grunden handlar det ju om mänskliga rättigheter, om rätten att inte bli diskriminerad och om alla människors lika värde. Ingen av oss kan säga att vi står fria från fördomar och att vi i alla lägen ser de diskriminerande strukturer som finns runtom oss, strukturer som vi själva, ofta omedvetet, både är bärare av och också på olika sätt upprätthåller. Därför behöver vi debatt och diskussion, och vi behöver kunskap och teorier som hjälper oss att medvetandegöra de värderingar och attityder som finns. Det är värderingar och attityder som finns underliggande men som när de slår till blir mycket tydliga och får stora konsekvenser både för den som drabbas direkt, och de facto blir diskriminerad, och för samhället i stort eftersom diskriminering stänger ute, begränsar och bygger hinder. Att se diskriminering som strukturell, och där tycker jag att vi är , på ett teoretiskt plan, innebär att vi har medvetenhet om att den genomsyrar samhället, att den finns i vardagen, den finns i våra institutioner och den finns i våra organisationer. Det innebär att vi talar om en grundläggande mekanism som systematiskt markerar att människor är olika, en mekanism som också avgör hur resurser, inflytande och makt fördelas mellan individer och grupper av individer. Håller vi oss till den här teoretiska nivån och försöker hålla det strukturella greppet betyder det att antidiskrimineringsarbetet handlar om att angripa värderingar och hitta de politiska verktyg som griper sig an strukturerna och inte beskriver det så att det är kvinnor eller invandrare som diskrimineras som utgör själva problemet. Att kvinnor diskrimineras till exempel när det gäller löner beror ju inte på att kvinnor är sämre på att förhandla sig fram till löner, utan det beror på att kvinnor möts av maktstrukturer, byggda på värderingar och synsätt som säger att kvinnors arbetsinsatser värderas lägre. När invandrare diskrimineras för att de har ett konstigt namn är det inte namnet som är problemet. Problemet är att arbetsgivarna sorterar bort dig med anledning av att du har det där konstiga namnet, och du placeras in i en grupp där du är mindre värd. Det är viktigt att vi gör den här åtskillnaden och angriper strukturerna och inte individerna. Riktar vi fokus på individerna riskerar vi att tvärtom förstärka vi-och-de-tänkandet. När det gäller etnisk diskriminering måste vi hålla rent hus mot rasistiska inslag som förklarar sociala ojämlikheter med kopplingar till utseende och kulturella drag som man rangordnar individer i olika kategorier utifrån de här egenskaperna. Det är i det ljuset som vi också ska se den kritik som finns från , som har glidit i den här frågan. Jag lyssnade uppmärksamt på , som jag har stor respekt för i de här frågorna och finner intressant, och jag delar också uppfattningen om vi-och-de-tänkande. Men frågan är hur ser på krav på språktest och hur han bedömer det att uppenbarligen spelar på främlingsfientliga strängar genom att peka ut icke-svenska medborgare som presumtiva kriminella personer. Nej, vi måste hålla de här teoretiska greppen väldigt klara för oss. Här är lagstiftningen ett viktigt verktyg, eftersom lagstiftningen både hjälper oss att hålla oss till den teoretiska nivån och också riktar udden mot den som diskriminerar och inte mot den som diskrimineras. Lagstiftningen kan utvecklas, och det har varit en lång debatt om den stora . Jag menar att det är helt rätt att ta ett samlat grepp. Visst kan man möjligen vara kritisk till att det tar tid och att utredningen har fått många tilläggsdirektiv och så vidare, men jag tror att det i slutändan kommer att visa sig vara helt riktigt att man tar helhetsgreppet och att man tänker sig noga för. Det finns en del knäckfrågor som vi måste tänka flera varv kring. Det gäller positiv särbehandling, åldersdiskriminering med mera. Det finns en samstämmighet i den här om att så långt det är möjligt samordna lagstiftningen och diskrimineringsgrunderna och kanske också lägga ihop ombudsmännen. Jag ska inte föregripa arbete, men jag vill ändå bolla in lite tankar om de diskussioner som vi har i . Där är vi inne på att kön nog har en egen grund. Kön finns i de andra diskrimineringsgrunderna. Kön finns i etnicitet, i funktionshinder och så vidare. Det har en egen kvalitet. Därför är vi inte riktigt säkra på att alla diskrimineringsgrunder ska behandlas lika. Vi är också inne på när det gäller arbetsmarknadsfrågor, den särskilda relationen mellan arbetsgivare och arbetstagare, att det är mycket möjligt att man också där måste ha en egen lagstiftning. Men det får vi återkomma till. Återigen tror vi att det är värdefullt att man tar det här greppet och inte hastar utan faktiskt tänker sig väldigt noga för. Jag tänkte avsluta med att lite grann gå i polemik med borgerligheten om kritik av Arbetsdomstolen. finns det ingen reservation, men det finns motioner där man vill att ärenden som rör diskrimineringsmål flyttas från Arbetsdomstolen. Även vi från har ifrågasatt Arbetsdomstolen men utifrån andra utgångspunkter än borgerligheten. Det borgerligheten säger är att de ifrågasätter Arbetsdomstolens objektivitet utifrån att det där finns ledamöter som är nominerade av de fackliga organisationerna och av arbetsgivarnas organisationer. Där har LO gjort en mycket bra genomgång, som jag rekommenderar dem som är kritiska mot AD att titta på. Man ser att det inte finns fog för den här kritiken. Det är inte så att representanterna för parterna försvarar kollektivavtalen och dömer annorlunda än de andra i Arbetsdomstolen. Det finns inget som helst empiriskt stöd för påståendet att sammansättningen av Arbetsdomstolen är till nackdel. Tvärtom är det en fördel, menar vi, att hålla ihop diskrimineringsfrågor, som ofta knyter an till arbetsrättsfrågorna. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 141 (): I det här betänkandet om diskriminering har jag och inte några reservationer alls. Jag har däremot åsikter. Det har också. Som flera av talarna har varit inne vad gäller diskriminering är det: Var god vänta, utredning pågår. Det är tyvärr där vi står . Men jag tycker att det är fel att säga att ingenting händer. Det har hänt mycket . från Socialdemokraterna redogjorde tidigare föredömligt för vad s, v och mp har gjort i och vad som är på gång. Det är naturligtvis fler saker på gång resten av mandatperioden. Vi kan inte vara nöjda med arbetet , utan det finns mera att göra. Tyvärr finns det många enskilda fall som man kan förfära sig över, och fler saker måste därför göras. Vi har en samlad överblick. För att vi ska nå målen, som bland annat vi från har om jämställdhet, funktionshinder, sexuell lika rätt och ett mångkulturellt samhälle måste vi arbeta mycket tydligare med antidiskriminering.