prot · GT0949 · 2005-12-12 00:00:00 — Jag har naturligtvis också en önskan till jultomten, . Det skulle vara roligt att få veta, när ni nu pratar om enigheten, att ni om ni efter valet ska få regeringsmakt kommer att arbeta för en aktiv och dynamisk miljöpolitik. Här var det du som sade att det är kd som ska bära fram den. När jag läste var det som äntligen hade blivit en miljöaktör. Det skulle vara roligt att få veta om det är kd som bär fram miljöpolitiken eller om det är någon annan. Jag hoppas att det inte är . 27 () replik: Ja, tänk hur det kan gå med replikskiftena fram och tillbaka. var inne på ett problem som vi uppenbarligen står inför. Även har insett att all miljö inte påverkas av det som vi beslutar i vårt utskott, inte ens en gång under det område vi har att fatta beslut om , utgiftsområdet 20. Miljön påverkas av så mycket annat. I sitt anförande nämnde med belåtenhet hur vi nu exporterar miljöteknik och har duktiga företag. Det är fantastiskt. Det jag reagerar mot och funderar över är hur Socialdemokraterna så frenetiskt för att hålla sig kvar vid makten kämpar med näbbar och klor tillsammans med och Vänstern samt hur effekten blir för vanliga människor. talade inledningsvis om vikten av att människor har arbete och att det finns företag så att människor kan få arbete. Det är just vad människor upplever , nämligen att för få går till jobbet och att det är för få som är företagare. Effekten har däremot blivit att hushållens kostnader har ökat på grund av ökade skatter för energi och avfall. kommer att få ökade kostnader för trängselavgifter. Kol- och oljekraft importeras och miljövänlig kärnkraft stängs ned. På område efter område för sådant som inte berörs av det vi debatterar har det blivit konsekvenser som går rätt emot. Det är knepigt. Anser inte att det måste vara mer balans mellan ekonomin, det sociala och det miljömässiga? 28 () replik: Den socialdemokratiska miljöpolitiken bär det hela, tvärtemot vad säger om att marknaden löser alla problem. Det går att tydligt se i ert särskilda yttrande att det finns inget område där ni inte säger att det är marknaden som löser problemen. Miljön har ett pris. Det är inte gratis att ta reda på gamla synder som vår generation har orsakat, i luften, marken eller vattnet. måste vi försöka utveckla den kommande miljön på ett bra sätt med ny miljöteknik i företagen, bättre infrastruktur, energianvändningen, transportsektorn, men också vårt konsumtionsmönster. Naturligtvis har jag som konsument ett ansvar för mitt liv, vad jag väljer. Men då måste också samhället ställa upp på att det finns valmöjligheter för mig. Där är samspelet mellan samhället, miljön och företagen. 29 () replik: Jag tycker också att det är viktigt att gamla synder ska betalas. Jag nämnde i mitt inledningsanförande att det finns ett anslag för sanering av förorenad mark. Vi tar förvisso bort en del. Det är ett av våra tre minus, men det finns ändå pengar kvar. Om det då är så viktigt att betala för sådant som måste skötas och tas ansvar för är jag förvånad, med tanke på den takt med vilken regeringen tillsammans med och Vänstern har valt att marksocialisera människors enskilda skog och mark, att man inte har avsatt tillräckligt med pengar för att sköta skogen och marken. Det känns omoraliskt mot människorna och inte minst miljön. Om vi skulle leka ett slags tävling om vem som är bäst i miljöpolitik genom att bara titta på siffrorna inom utgiftsområde 20 skulle inte vinna kampen just . Det är helt klart. har ni samarbetat, förvisso med gott resultat om jag vore miljöpartist, och ökat anslaget från 1 ½ miljard till 4,2 miljarder. Till vad nytta? Det är fråga om sammanlagda kostnader för enskilda där skatterna har höjts, där den egna ekonomiska situationen har försämrats, där de sociala förutsättningarna har försämrats och de få faktorer som är så viktiga för att ta miljömässigt ansvar har försvunnit. Fokus står nu återigen på högre skatter, sämre villkor för företagare, sämre möjligheter att få en anställning, arbeta och leva på en egen lön. Du ställer frågan till oss om hur framtiden ska se ut. Ja, vi är en enad allians, och vi är rätt trygga i var vi står i de stora frågorna. Det kommer att påverka även miljön. bärande punkt är inte alltid marknaden. Här är det balansen mellan ekonomin och det sociala för ett bra miljömässigt arbete. 30 () replik: Bland alla de många punkterna i frågorna tar jag fram frågan om marksocialiseringen ett ganska underbart ord. Vi ska komma ihåg varför vi över huvud taget har kontot Biologisk mångfald. Vi har ett internationellt åtagande sedan Riomötet, nämligen att vi ska skydda biologisk mångfald. Vi har miljömålet Levande skogar. Vad jag förstår är vi i stort överens om mängden skog som ska skyddas, men ni har ett annat sätt. Ni vill gärna ha skötselavtal, frivilliga naturvårdsavtal, men halvera kontot. Det innebär för mig att ni klart och tydligt räknar med att skogsägarna ska göra det här gratis för att nå målet. Annars nås inte målet. Jag vet inte om miljöpolitiken för mig är att leka och tävla om vem som har mest pengar. Miljöpolitiken är för mig en mycket allvarlig fråga, kanske den största och svåraste politiska frågan. Vi kanske skulle behöva ha större enighet. Det framgick i en tidningsartikel att många företag i klimatfrågan vill se mer av blocköverskridande politik. Jag ser en väg till det, kanske inte med men med andra. 31 () replik: målar i sitt anförande upp en positiv bild av miljöpolitik och utvecklingen av den . Jag är den första att erkänna att det sker en del bra saker inom miljöpolitikens områden som leder i rätt riktning. Låt oss titta på uppfyllandet av det mest överskuggande målet, nämligen klimatmålet. Det går inte särskilt bra för våra mål att minska utsläppen, snarare tvärtom. Vi når målet för vårt åtagande i , men vi når inte vårt eget nationella mål. Är det en lyckosam miljöpolitik? För mig är det inte det när man får se att det finns en helt handlingsförlamad regering som har utlovat en klimatproposition som fortfarande inte har kommit på bord. frågade jag miljöminister när klimatpropositionen kommer. Hon sade: Den kommer. Trots att den här frågan är så överskuggande får vi se den propositionen skjutas efter vecka. Får vi alltså en klimatproposition innan det här är slut, ? 32 () replik: Klimatfrågan globalt är naturligtvis den största och svåraste miljöfråga som vi har att lösa tillsammans. Det som framåt egentligen är intressant mellan målen om vi sätter långsiktiga mål är vart vi är på väg efter det som hänt i . Alla länder vill ju fortsätta att diskutera hur vi går vidare . har vi det riksdagsbeslut som finns. Jag tyckte mig höra att det inte finns något klimatpolitiskt beslut, men ett sådant har vi. Vad som finns just nu är rapporter om hur långt vi har kommit för att klara detta med minus 4 . Vi är inte riktigt där ännu det ska jag säga men vi har kommit långt. Kanske är ett land inom EU som har kommit långt när det gäller att klara de mål som vi själva har satt upp. Vi ska komma ihåg att det inte är ett krav som EU har ställt utan det som vi själva har höjt. 33 () replik: Jag är fullt medveten om att det är vi själva som har ställt det kravet på oss. Men i stället för att från regeringens sida välja att ta ett helhetsgrepp inom klimatpolitiken väljer regeringen en form av snuttifiering. Man ska ha krav på mackar som ska tillhandahålla bränsle för att kunna få i gång en omställning. Men det är inte brist på mackar vi har i , utan det handlar om bristen på förnybara drivmedel. På punkt efter punkt gör man en snuttifiering och åsidosätter marknadens villkor. I förra årets budget halverades energiforskningsmedlen om än på ett annat utgiftsområde än det vi diskuterar. Vilka signaler sänder det, och vilka signaler sänds när vi inte får möjlighet att ta ett helhetsgrepp om den svenska klimatpolitiken? Detta är en global fråga. Men måste ha en linje, och då en linje som är aktuell. Avslutningsvis kan jag väl konstatera att i förhållande till replikskiftena här har vi i alliansen en gemensam grundpolitik. Vi har en gemensam syn på miljöpolitiken. Det är inte som i vänsterkartellen ett parti som står för miljöpolitiken. 34 () replik: Jag är naturligtvis tacksam för att säger att det finns ett parti som har en miljöpolitik. Det tackar jag så mycket för. Naturligtvis väntar allihop på klimatpropositionen. Det har ju varit diskussioner om det skulle ha varit tillsammans med de andra miljömålen. Men eftersom det, tycker jag, handlar om den viktigaste miljöfrågan är det viktigt att vi har möjlighet att diskutera bara klimatfrågan. Den propositionen kommer. Om jag kan tanka min etanolbil tycker jag inte är en liten fråga. Det har inte funnits så många tankar. Inom är detta faktiskt också ett gränshinder. Jag åker till både och men kan inte tanka min bil. Därför är jag tacksam för att det kommer fler tankställen, men då inte bara för etanol. Det är viktigt att också utveckla andra bränslen, till exempel biogas som jag inte ens kan tanka om jag nu skulle ha en sådan bil. Drivmedel, pumpar och bil hänger ihop, eller hur? Jag tackar ändå för att tycker att jag har en bra miljöpolitik. 35 (): Ja, det finns den politik som finns i de vackra talen här och i högtidstalen. Det finns också politik på riktigt. Vad är då skillnaden? Jo, när det gäller politiken när man talar allmänt vackert om vad man vill har väljarna väldigt svårt att skilja partierna från varandra. Många tycker att allt låter så bra, så hur ska man välja? Med politik på riktigt menar jag mycket de skarpa beslut som vi fattar här i kammaren. Då avser jag inte allmänna skrivningar eller mål och visioner i betänkandena, utan jag talar om våra huvuduppgifter: att hantera och att anslå pengar till olika saker, att ta in skatter och att lagstifta kammarens riktiga huvuduppgifter. Jag tycker att formulerade det ganska bra när han sade att det inte är de fagra talen och visionerna som räknas. Budgetpolitik är just politik på riktigt. Under den här mandatperioden och under den förra när vi varit med och förhandlat har utgiftsområde 20, som handlar om miljö, stärkts väldigt tydligt. Det är någonting som stärkt miljöarbetet i . till de fyra partier som inte har varit med och budgetförhandlat kan man fråga sig hur det ser ut om man tar nedskärningsligan i förhållande till den budget som det finns en majoritet för här i kammaren. De vill minska . vill öka detta inte utan från till ett annat, även när det gäller de . Det som föreslår innebär en oerhört stor nedskärning. Men man får tänka sig att det blir en förhandling mellan de här partierna. Går man efter partiernas storlek handlar det då kanske om nedskärning genom att har så stor tyngd. Men det kan ju hända att ägnar väldig kraft åt en sådan förhandling så att det inte alls blir så mycket som . Så stora nedskärningar som är det inte många utgiftsområden som skulle drabbas av om de borgerliga fick styra. Är man optimistisk kan man tänka att det kanske inte blir så mycket. Men jag undrar varför det är så viktigt att just skära ned med på , som alla är överens om. Klimatforskningen är ju så central på . Dessutom är det många som vill utnyttja intressanta data från , bland annat inom forskning och offentlig sektor. Man tycker att man redan får betala alldeles för mycket. Det är inte lätt att betala för de data som man behöver med vanliga forskningsanslag. Jag är egentligen inte så bekymrad över att det är olika prioriteringar när det gäller de borgerliga partierna och den här splittringsdiskussionen. Det tråkiga är att det inte är en splittring som handlar om att plussa på. Man skulle ju kunna tänka sig att oppositionen var mer offensiv än majoriteten som faktiskt ska genomföra en budget. Men här tävlas det inte i att plussa på inom olika områden där man har olika prioriteringar, utan det tävlas i nedskärningar. Det tycker jag är tragiskt för miljöområdet. Som sade här är det inte bara anslag som är miljöpolitik. Det kan ju finnas annat som är väl så viktigt och tungt på miljöområdet. Vi har ju lagstiftningen. Kan det handla om miljölagstiftningen? Finns det i stället intressanta förslag där från borgerliga partier som ska stärka miljöpolitiken? Nej, det finns det inte, så det är inte där vi hittar miljöpolitiken i stället. Är det då fråga om ekonomiska styrmedel, såsom grön skatteväxling? Nej, där brukar flera borgerliga partier tala om att det i princip och teoretiskt är väldigt bra med grön skatteväxling men utan att någonsin presentera en egen grön skatteväxling. sade också att den gröna skatteväxlingen har inneburit skattehöjningar för hushållen. Det är helt fel. När det gäller grön skatteväxling gjorde en väldigt noggrann utvärdering och gick igenom olika grupper av hushåll. Hushållen har fått större skattesänkningar än skattehöjningar genom den gröna skatteväxlingen. Vi har försökt att lägga upp det så att lika mycket som vi höjt skatter för företagssektorn har vi velat sänka skatter, och lika mycket som vi höjt skatter för hushållssektorn har vi velat sänka skatten på arbete. Men vi missade lite grann, så servicesektorn är den sektor som har förlorat något medan hushållen har tjänat på den gröna skatteväxlingen. Mitt råd till alla er i de borgerliga partierna som är väldigt miljöintresserade är följande: När ni ska förhandla internt i era partier och stärka miljöfrågorna förhandla då om pengar och lagstiftning och om en riktig politik, och låt de inte i era partier köpa er bara med att ni får prata om radikala miljömål! 36 () replik: Jag beklagar att du, , har sagt att du inte kommer att fortsätta i . Jag uppskattar dig som politiker som en rejäl och hederlig person, men tyckte jag att du var ute och svajade lite grann, för en gångs skull skulle jag vilja säga. Det var när du började rota i nedskärningsligan. Där är det viktigt att se till helheten. Ta frågan om biologisk mångfald till exempel och ställ anslaget till inköp av skog på utgiftsområde 20 mot åtgärder för skogsbruket på utgiftsområde 23, där pengarna till naturvårdsavtal ligger. Du vet att både och vi där har rejäla påplussningar till en åtgärd som blir billigare och är verkningsfull. Man måste som sagt se till helheten. Det var lite överdrivet när du talade om vilka dramatiska händelser som inträffar från till ett annat. Jag tror att var i förhandlingsrummet hon kan ge oss goda råd även när anslaget till miljöforskningen skars ned . Det är visserligen återställt , men vad händer nästa gång? Om jag inte minns fel var Klimppengarna också drabbade av något utgiftstak . Det är inte så enkelt, utan man måste se till den långsiktiga inriktningen. Där kommer det att finnas en bra och kraftfull miljöpolitik. Jag tror att det är viktigt att göra som du säger, att förhandla om pengar på varje budgetpost så att det blir tydligt och klart vilken miljöpolitik som kommer att drivas. 37 () replik: Vi kommer senare till utgiftsområde 23 där skogsfrågorna är med. Visst har kd en del påplussningar där, så det kanske inte blir en nedskärning på , men även om man tänker på den påplussningen är det totalt sett en väldigt stor nedskärning. Det är också en nedskärning på ett anslag där vi absolut inte når miljömålen. Även om man jobbar med miljövårdsavtalen, och det kanske blir lite billigare till att börja med, tror jag att markägarna kommer att vilja ha full ersättning också. Då behövs det mycket mer pengar för att vi ska nå målet till 2010. Det är kanske lite synd att vi inte har någon opposition i kammaren som kan påpeka just det till exempel att hade haft en påplussning på biologisk mångfald. Det kan vara nackdelen med att sitta i förhandlingar. När det sedan gäller utgiftstak är det riktigt att det har drabbat Klimppengarna och att pengarna har fått betalas ut året senare, även om de totalt sett har ökat under den här mandatperioden. Det är problem med systemet. Att plus och minus går ihop, saldot, är inte så viktigt enligt budgetlagen, men utgiftstaket är tungt. Mitt råd till er i borgerliga partier, om ni skulle hamna i regeringsställning, är att ändra lagstiftningen så att det också lagstiftas om en viss budgeteringsmarginal. Annars kommer ni att få lika stora problem som vi har haft. Det ser jag när jag ser vilka anspråk ni har i de olika partierna. Det blir inte så lätt att förhandla. 38 () replik: När vi hamnar i regeringsställning är jag övertygad om att vi kommer att ha en annan inriktning på politiken för biologisk mångfald. Det kommer att vara ett stort ansvarstagande och ett engagemang, men det kommer att vara tillsammans med dem som genom generationer har brukat, bevarat, vårdat och skött naturen och som får kartskisser och beslut dängda i brevlådan utan att kunna göra så mycket åt det och som naturligtvis, med rätta, reagerar när de ser att generationers arbete nu får läggas åt sidan och ser att framtida generationer inte får de möjligheter utifrån vilka man har planerat för bruk av marken. Jag tror att arbetet med den biologiska mångfalden bäst sker i mycket närmare samarbete med markägare och brukare och med hänsyn till den produktion som sker, inte genom stora monumentala hektaravsättningar utan genom en träffsäker inventering som så att säga blir mer avskalad och där man tillsammans med dem som brukar marken kan komma fram till bra lösningar. Naturvårdsavtal är enligt många partier i oppositionen ett bättre sätt. 39 () replik: Jag håller med om att dialogen mellan myndigheter och markägare skulle kunna fungera bättre. Där kanske det behövs lite mer utbildning av tjänstemän i hur man får en dialog på ett bra sätt. Det är inga lätta saker. Naturvårdsavtal har visat sig vara lite billigare, men man kan inte tro att det långsiktigt ska bli särskilt mycket billigare. När det gäller reservatsbildning skulle man i fler fall kunna välja att låta markägaren fortsätta att äga marken och få en intrångsersättning. Det kanske marginellt kan bli lite billigare genom att förhandlingen mellan staten och markägaren går smidigare, och skyddet blir lika bra ändå. Även om man skulle kunna göra det lite billigare är det ett faktum att det är en enorm brist på pengar i det här anslaget i förhållande till de mål som de flesta partier i kammaren är överens om. Vi hade en uppföljning av miljömålen då vi såg detta. Jag är lite rädd för att vi kanske har svårt att se det här som en investering. Vi ser det som någon typ av driftmedel. Det är en investering för kommande generationer att faktiskt bevara arter och biotoper. Har vi väl slagit ut dem är det en irreversibel förändring. Vi har svårt att se det som en investering, och därför tycker vi att det ser ut att kosta så mycket pengar, och därför sparar så många partier, tyvärr. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 3 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (prop. 2005/06:1 delvis och prop. 2005/06:41). 40 (): Först av allt yrkar jag bifall till reservation nr 5. Vi moderater har tillsammans med allianspartierna på ett mycket tydligt och kraftfullt sätt visat att det behövs tillväxt i det här landet. Vi har valt arbetslinjen. Vi noterar att socialdemokratin har abdikerat på den punkten. Det handlar om att befria människor från det personliga helvete som det faktiskt innebär att inte ha ett arbete att gå till. Det är den största vinsten. Det handlar alltså om emotionella värden. Dessutom innebär det en samhällsekonomisk vinst av icke skådad art. Då fordras det att vi underlättar företagandet. Vi måste ha fler företag och företagare som kan anställa fler. I detta sammanhang, som handlar om areella näringar, vill vi också stärka äganderätten som är grunden för tillväxt, vilket historien visar. Men regeringen och samarbetspartierna väljer delvis andra vägar. Man vill ta in skatter för att sedan kunna ge bidrag. Det visar inte minst livsmedelsstödet, som vi vill minska med 10 miljoner. Detsamma gäller ekologisk odling som man vill stödja. Det tycker vi är helt felaktigt eftersom sådana odlare på marknadsmässiga villkor klarar sig själva. Sedan kan man fundera på om den avbetalning till som anskaffandet av en djurskyddsmyndighet var på något sätt har bidragit till tillväxt. Svaret är naturligtvis nej. Däremot har kostnadsökningen från 60 miljoner till 92 miljoner visat att den slukar pengar. Jag kan säga att om den exponentiellt i den fortsatta utvecklingen skulle leva upp till det som det här visar är vi snart uppe i ett antal hundra miljoner. Låt oss därför ta bort den så snabbt som möjligt. Landsbygden är den del av landet där de areella näringarna har fäste, och det är ju jordbruket och de areella näringarna som är grunden. Det är viktigt att ha detta i åtanke, därför att det handlar om att kunna leva i symbios med dem som inte är direkt sysselsatta i den areella näringen och det är detta som skapar en livsstruktur som är möjlig. Därför är det viktigt att infrastrukturfrågorna får ökat utrymme, och det har vi visat på i vår budget. När det gäller landsbygdsutvecklingspengar tycker vi att det är onödigt att i detta läge öka beloppen i avvaktan på den nya landsbygdsutvecklingsutredningen som kommer 2007. Svenskt jordbruk behövs. Jag vill bara slå fast det. Det finns en del som påstår att det inte behövs därför att vi kan köpa in vårt livsmedel från andra länder. Jag påstår att detta inte är sant. Det svenska jordbruket har en stor betydelse, inte bara direkt för livsmedelsproduktion utan det finns också väsentligt mycket andra värden. Men drabbas det svenska jordbruket av en regering som inte har förstått problemet med att inte ge dem en konkurrensneutralitet. Vi har från moderat håll tittat på möjligheten att ändra tillsynsavgifter, vilket innebär att man inte ska behöva betala så länge man sköter sig, vilket är fallet , utan det är bara om man missköter sig som man ska behöva betala tillsynskostnaderna. Vi pekar också på den felaktiga vägen att plocka in handelsgödselavgifter från det konkurrensutsatta jordbruket för att sedan ge ut i andra bidrag, vilket försämrar konkurrensmöjligheten. Vi har sedan tagit upp miljöregler, vattenskyddsområde och djurbestämmelser etcetera, etcetera. När vi kommer in på skogsbruket, fru talman, kan vi konstatera att det har det största nettoexportvärdet av alla kategorier i vår nationella budget. Därför är det viktigt att slå vakt om det. Vi är nu väldigt tydliga på att vi vill ge möjlighet för ökad tillväxt i den svenska skogen genom att försöka hitta de tillväxtbegränsningsregler eller lagar som finns insmugna i olika delar. Vi har ställt oss bakom en ny skogsmyndighet, en hopslagning av skogsvårdsområdena till en myndighet. Det tycker vi är bra. Men tågordningen är inte annat än klandervärd. Regeringen begär att vi först ska tala om vad vi ska ha för organisation och att vi därefter ska utreda den svenska skogen. Det här är en ordning som vi inte tycker är rimlig. Vi ser dessutom vilka effekter detta får nere i de delar där jag verkar när man flyttar de lokala centrumen från att ha varit mitt inne i skogscentrumet vid ut till . Där består åtminstone hälften av radien av hav och där kan det omöjligt växa skog. Då blir det ännu mindre förståeligt vad det är för syfte man har. När det gäller fisket kan vi konstatera att de svenska fiskarna i stort sett sköter sig väldigt bra i jämförelse med omvärlden. Ändå belastar vi dem med en kontroll som inte är av denna värld. Det finns de som påstår att det för varje yrkesfiskare finns en kontrollant eller myndighetsperson i det här landet, och det är naturligtvis inte tillfredsställande. Avslutningsvis, fru talman, är regeringen problemet för väldigt mycket inom den areella näringen. Jag tänker på pälsdjuren, att man vill förbjuda en näring som är kretsloppsanpassad, jag tänker på att man inte kan hantera rovdjurspolitiken, jag tänker på hampan och jag tänker på viltköttsbesiktningen etcetera. Så, fru talman, det är regeringen som utgör det största hotet för svenska areella näringar. 41 ():