prot · GS0959 · 2005-01-18 00:00:00 — Av de barn som skadas eller dödas i någon form av skolskjutsolyckor gör majoriteten det när de ska gå av eller på skolbussen. Ett ansvar vilar givetvis också på kommunerna att göra hållplatserna säkrare. reagerade på skolskjutsolyckorna och kräver nu en hastighetsbegränsning för bilar som passerar bussar som lämnar eller tar ombord skolbarn. I delar av har man en ännu tuffare lagstiftning. Där kräver man stoppförbud för bilar i båda riktningarna. Jag tycker att det är positivt att höra att nu ämnar lägga fram ett förslag på ytterligare förbättrad säkerhet för skolskjutsbarnen och att man också tittar på bland annat den tuffa lagstiftning som man har i på detta område. Jag utgår också från att man noga följer all teknisk utveckling på trafiksäkerhetsområdet innan man fattar beslut. Vid exempelvis Transportforum i presenterade forskare på nya tekniska säkerhetslösningar. I den här interpellationen har jag också velat knyta frågeställningen till nollvisionsarbetet. Eftersom det har diskuterats i vill jag bara peka på någon ytterligare sak. Risken med att olyckor ska inträffa minskar om alla trafikanter får ökad insikt i hur viktigt det är med säkert beteende i trafiken. Men det krävs också att vägar, fordon och regler utformas så att olyckor med personskador elimineras. För att vi ska kunna klara målsättningen fram krävs det nu extraordinära insatser. Men det gäller också att vi analyserar de insatser som vi redan har satsat på. Jag har då föreslagit en oberoende utredning. Rent principiellt anser jag att en sådan utredning ska vara oberoende. Jag vill därför efterhöra ministerns syn på detta än en gång. Enligt vad jag förstår är Vägtrafikinspektionen, hur professionell man än är, ändock knuten till . 49 (): Jag ska försöka fatta mig ganska kort när det gäller några frågor till ministern. Det här är mycket stora frågor, och det man kan konstatera är att bedömning är att nollvisionen är ett misslyckande, att vi inte kommer att nå den. För den skull krävs det ett väldigt brett arbete för att på alla sätt minska antalet olyckor. Jag har några korta frågor. Tycker statsrådet att en speciell utbildning för busschaufförer som kör skolskjuts skulle kunna vara tänkbar? Det är mycket som är speciellt när man kör barn, som kunskapen om hur det ser ut i trafiken, att hålla dörren stängd tills det är lugnt i bussen och så vidare. Jag tror att det är en tänkbar åtgärd att vidta. Det sades i svaret att starka åtgärder ska vidtas mot alkohol i trafiken. Jag har med en dåres envishet drivit olika frågor om detta, och även om det ligger på justitieministerns bord måste jag fråga statsrådet: Hur kan statsrådet agera för att verkligen komma till skott när det gäller att få en lagstiftning som förbjuder eftersupning i samband med trafikolyckor? sägs det att en utredning är på gång, men om man ser på direktiven är de ganska tydliga. I direktiven sägs det inte att utredaren får komma med förslag, utan han ska bara se om detta är ett reellt problem. Både jag och statsrådet lever i skogsbygder, så vi vet att detta är ett reellt problem vi behöver inte vänta på utredarens svar. 50 Statsrådet (): Jag vill berätta att jag hade ett möte tillsammans med och företrädare för , , bussbranschen och kollektivtrafikfolk där vi diskuterade just de akuta åtgärder som vi behöver vidta med anledning av de många olyckor med barn inblandade som hände längs stora vägar. kommer vi att ha ett nytt möte, då ska komma tillbaka med förslag till åtgärder. De tittar på allt från stopplikt till sänkt hastighet vid busshållplatser. De tittar också på hur man kan utforma säkrare busshållplatser. De olyckor som hände , och många av de olyckor som händer där framför allt barn är inblandade, händer efter riksvägar, där barnen kliver av bussen nästan direkt ut i trafiken. Vi kan vidta en del enkla åtgärder för att också bredda platsen där man kliver av och på bussen och få säkrare busshållplatser. Det ska också titta på. Det är svårare att använda stopplikt i när det är kopplat till skolbussar än vad det är i . Drygt hälften av alla barn som åker till och från skolan åker i vanlig linjetrafik och inte med skolbuss. Ska man ha stopplikt måste det vara generellt för alla bussar. Vi får se vad har hittat för fördelar och nackdelar när vi möts igen . Det är också ett svar på fråga om särskild utbildning för busschaufförer som kör barn. Jag tror att man måste titta på utbildning generellt och just med ett barnperspektiv, eftersom barn inte beter sig som vuxna i trafiken och ska inte heller ha krav på sig att göra det. Men jag tror inte att det räcker att rikta utbildningen bara till dem som kör barn i skolbussar, utan då får det bli generellt. Vi får fundera på vilket stöd och vilken utbildning vi kan ge till busschaufförer som också kan minska risken för olyckor. Vi har samma inställning när det gäller den översyn som ska göras kring lagstiftning om förbud mot eftersupning. Jag har själv pratat med justitieministern om den här frågan, och jag upplever inte att han och jag har delade uppfattningar. Det är oerhört viktigt att titta på hur man kan skärpa lagstiftningen när det gäller eftersupning. Det är oacceptabelt att använda det som argument, och jag är övertygad om att det också skulle spela en roll i vårt arbete mot nollvisionen. 51 (): Jag ställer frågorna konkret eftersom tiden är knapp. Vilka arbeten pågår inom EU för att vi tillsammans ska kunna minimera de gigantiska olyckstal som finns? Det är mellan 5 000 och 6 000 liv som skulle kunna räddas om man minskar hastigheten. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta nationellt för att få bukt med de höga hastigheterna? Den sista frågan som jag tänkte ställa är: Vilka åtgärder har vidtagits för att det inte ska upprepas det som vi har fått uppleva, att långtradar- och lastbilschaufförer efter en båtfärd kör berusade? 52 (): Det låter bra att statsrådet och justitieministern är överens. Också trafikutskottet är överens när det gäller eftersupningen. Där konstaterar vi att jag läser ordagrant en mening: Såvitt gäller frågan om eftersupning kan skärpt lagstiftning med innebörden att eftersupning förbjuds enligt utskottet vara ett enkelt och effektivt medel att förbättra trafiksäkerheten. Det hoppas jag snart kommer. 53 Statsrådet (): I EU utvecklar vi nu mer och mer samarbetet när det gäller trafiksäkerhet. hade vi ett tätt utbyte med mina franska kolleger. Vi hade allt från ministern och hans medarbetare till representanter från myndigheter, polisen och i här i . Vi berättade mycket om det arbete vi gör och som är kopplat till att använda modern teknik för att övervaka trafiken och för att minska riskerna för olyckor. Vi tittade på alltifrån alkolås till hastighetsövervakning. Jag märker att det inte är någon tillfällighet. Det finns ett växande intresse hos fler och fler europeiska länder kring trafiksäkerhetsfrågorna. Man ser trafiksäkerhet mer och mer som en tydlig länk till samhällsekonomin och de skador som trafikolyckor för med sig för oss gemensamt i samhället, bortsett från de fruktansvärda individuella skador som det naturligtvis också ger. Det har lett till att vi nu inom EU också arbetar för en nollvision. Tanken är att vi en gång , varje höst, ska komma tillbaka till ett slags trafiksäkerhetskonferens där var och en av oss ska avrapportera vad vi har gjort i våra respektive länder för att öka trafiksäkerheten och för att minska antalet olyckor. Jag är väldigt glad över det här arbetet. Vi från svensk sida kommer att vara mycket aktiva och bidra med våra erfarenheter under årets gång och också självklart på konferensen. Vi kommer att vara väldigt öppna för att lära oss av andra länder kring frågorna. När det gäller höga hastigheter arbetar vi nu med utbyggnad av hastighetskamerorna. De är ett sätt att övervaka trafiken men inte det enda sättet. Polis på plats är fortfarande oerhört viktigt. Men vi vet, när vi utvärderar kamerorna, att de dämpar hastigheten. Då minskar man också risken för olyckor. tog ett initiativ tillsammans med många rederier när debatten kom om att en del båtar serverade alkohol till yrkeschaufförer, vilket betydde att de satte sig bakom ratten onyktra när de kom in i . Det har på frivillig basis lett till att båtarna nu inte serverar alkohol till yrkeschaufförer. Det är mycket bra, men den frågan tror jag att vi måste fortsätta att debattera och argumentera kring. Vi har i en väldigt strikt syn på alkohol och trafik på samma sätt som på alkohol och arbete och alkohol och graviditet. Det hör inte ihop. Alla länder har inte en lika strikt syn. Det märks också om man tittar på promillegränsen. Den frågan kommer tillbaka, inte minst i vårt gemensamma EU-arbete. Jag har glömt vad du frågade. Ja, vi var överens. Jag skrev bara med. Då tog jag med mig det. Tack, snälla! Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 12 § Svar på interpellation 2004/05:240 om skydd för orörda älvar 54 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att inom överskådlig framtid föreslå för att gällande lagstiftning rörande de orörda älvarna förändras. Politiken när det gäller vattenkraftsutbyggnad ligger fast. Regeringen kommer inte att föreslå någon ändring av de centrala reglerna i som skyddar orörda älvar, älvsträckor och vattenområden. Landets elförsörjning ska tryggas genom ett energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Stränga krav ska ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Energipolitiken ska utformas under beaktande av de svenska miljö- och klimatmålen. Kärnkraften ska ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. Användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå. Energiförsörjningen ska i stället i ökande utsträckning baseras på förnybar energi. De förnybara energikällorna vindkraft, bioeldad kraftvärme, solenergi och vattenkraft är centrala i strategin för ett uthålligt energisystem. För att stimulera till att andelen förnybar elproduktion ökar har beslutat om ett elcertifikatssystem. Målet för detta är att den årliga användningen av förnybar el ska öka med . Den helt övervägande delen av denna ökning beräknas falla på vindkraft och kraft producerad med biobränsle. Vattenkraften är viktigaste förnybara form av el. Den kommer även att spela en central roll för elförsörjningen. Möjligheterna till ytterligare utbyggnader är dock begränsade. Enligt 4 kap. 6 § får vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte utföras i nationalälvarna , , eller med tillhörande vattenområden, källflöden och biflöden. Samma skydd gäller också för ett antal andra angivna älvsträckor samt vattenområden med käll- och biflöden. Nationalälvarna och de övriga älvsträckor och vattenområden som har undantagit från utbyggnad måste självklart skyddas även i fortsättningen. bör pågående utveckling för att miljöanpassa vattenkraften ge goda möjligheter att förbättra miljön såväl i och omkring befintliga vattenkraftsanläggningar som i vattendrag med skador från tidigare vattenregleringar. Däremot kan vattenkraftproduktionen komma att öka genom att befintliga kraftverk effektiviseras. Det finns också utrymme för utbyggnad av småskalig vattenkraft i redan utbyggda älvar. Dessa möjligheter är dock begränsade. Det bör också betonas att sådana nya projekt förutsätter en noggrann miljöprövning i varje enskilt fall enligt gällande lagstiftning. Jag vill som avslutning betona att de återstående orörda älvarna liksom de undantagna älvsträckorna och vattenområdena måste överlämnas med bevarade naturvärden till kommande generationer. 55 (): Jag vill tacka miljöministern för svaret. Det var ju väldigt klargörande. Skälet till att jag ställde interpellationen till miljöministern var miljöministerns besök i strax . Efter besöket kunde man i tidningsartiklar läsa bland annat att miljöministern var beredd att bygga ut biflöden till redan utbyggda älvar samt att regeringen kommer fortsätta att ha en restriktiv syn på älvutbyggnad, men att regeringen också bedömer att vattenkraften har ytterligare ett antal terawattimmar som är möjliga att bygga ut. Detta reser naturligtvis olika frågor, inte minst från ett län som är starkt berört av vattenkraften och där vi har en stor del av de outbyggda älvarna. Vi vet, som miljöministern säger i svaret, att de outbyggda älvarna är skyddade i lag: , , och . Det är ju oerhört bra. Det handlar dels om att bevara naturvärden för kommande generationer, dels om att skapa en god grund för turismen som är helt beroende av dessa orörda älvar. Det finns givetvis även andra vattendrag om man får kalla dem så. Det som inte är älvar i kan trots allt vara väldigt stora vattenflöden. De går ändå under samlingsnamnet vattendrag. Det finns ett antal vattendrag som är orörda och som inte är lagskyddade men där det ändå finns en angelägenhet åtminstone för dem som är boende i dessa trakter att de ska bevaras orörda. Man funderar då lite på vad ministern menar med att det finns möjlighet att komma åt dessa biflöden till redan utbyggda älvar. Det handlar ju ofta om mer eller mindre orörda vattendrag, även om de givetvis har påverkan från den utbyggnad som har skett i primärälven. Man måste också ställa sig frågan: Vad händer i de vattenflöden där man bygger upp minikraftverk? Det är något som är ganska omdiskuterat. Det har gått statliga stöd till dem under . Det är förvisso mindre ingrepp som sker. Det är ju inget som går att jämföra med den vattenkraftsutbyggnad som vi har kunnat se tidigare. Ett antal undersökningar visar att de bidrar med ganska lite energi men skapar ändå ganska stor skada i miljön. Det handlar om forspartier som försvinner och fiske som påverkas i ganska stor utsträckning. Det finns en ganska stor oro bland många norrbottningar just nu för vad som kommer att hända med de orörda vattendragen. Det är väldigt positivt att regeringen inte är beredd att röra några av de orörda älvarna. Det är dock tydligt i debatten inte minst om man tittar på vad kraftbolagen säger att det finns ett stort intresse och ett stort behov av ny vattenkraft. Även om vi primärt bara pratar om biflöden till de utbyggda älvarna och mindre vattendragen börjar det föras en diskussion som går långt in i folkdjupen där man är orolig för vad som kommer att hända. Jag skulle vilja få några ytterligare klargöranden från ministern när vi ändå ses här . Det svar som ministern avgav här i kammaren är väldigt tydligt. Men jag skulle vilja veta vad ministern menar med att man är beredd att även ge sig på biflöden till redan utbyggda älvar. Eftersom ministern bedömer att det finns ytterligare ett antal terawattimmar som man kan komma åt vore det också intressant att höra var de finns. 56 Statsrådet (): Jag samtalade en hel del med medierna om vattenkraften i . Vissa andra medier meddelade andra sidor av saken. Samtalen förorsakades just av de förslag och diskussionsinlägg som kom från bolagssidan och från branschen som just talade om utbyggnad. Jag var mycket tydlig när det gäller regeringens mycket restriktiva syn. Jag meddelade också det rättsläge som föreligger, nämligen att det finns formella möjligheter i vissa vattendrag, men att det kräver noggrann miljöbalksprövning. När det gäller de förslag som har framförts om att man anser att det skulle lättas på miljöbalksprövningen var jag mycket tydlig om att det inte kan bli tal om något sådant när det gäller vattenkraften. Det finns möjlighet i vissa vattendrag, men det är möjligheter som jag sade i svaret som varje gång måste vägas mot mycket stränga regler. Det är mycket väl känt. Det innebär att vi har haft en mycket begränsad efterfrågan på utbyggnad av vattenkraft. Alla vet vilka oerhört höga krav det ställs i miljöbalksprövningarna och också vilka krav som ställs på formen för vattenkraftsutbyggnad. När det gäller vilken potential som kan finnas har det gjorts ganska många olika bedömningar från olika håll. Det finns ju en oerhört stor potential om vi inte skulle ta några miljöhänsyn, men som vi bedömer det är alltså potentialen mycket begränsad. Inför den här interpellationsdebatten har jag tagit kontakt med för att se hur de bedömer detta . Dagens bedömning är att potentialen och intresset för detta i realiteten är , , . Det gäller ju också den småskaliga vattenkraften. Precis som säger är denna ofta besvärlig i små vattendrag och ger inte så mycket energi i förhållande till de miljöeffekter den kan ha. Det har heller inte varit någon stor utbyggnad. Från regeringens sida har vi ändå menat att det kan finnas möjligheter på ställen där det har funnits vattenkraft, på redan hårt exploaterade platser, att bygga nytt och uppgradera, framför allt uppgradera. Om man gör detta ska möjligheten ändå finnas att räkna in det i elcertifikatssystemet. Det innebär dock inte att vi ser stora potentialer här. Precis som jag sade i mitt svar ligger potentialerna framför allt i sådant som vindkraft och biobränsle i . 57 (): Det är väldigt bra att regeringen inte är beredd att lätta på miljöbalksprövningen. Det är ju en av de frågor som man upplever att branschen ganska tydligt lyft fram för att på så sätt komma åt ytterligare vattenkraft. Jag skulle vara intresserad av att höra vilka kontakter regeringen har med branschen. Om man tar del av vad kraftbolagen säger märker man onekligen att det finns en väldigt stark vilja att driva på utvecklingen av vattenkraft. Då är det betydligt man lyfter fram som potentiell möjlighet att bygga ut vattenkraften. Låt mig också kommentera några saker i ministerns svar. Jag tycker också att det är väldigt bra att man lägger insatser på att miljöanpassa vattenkraften. När man har vattendrag där den redan är utbyggd är det så klart väldigt bra om man kan vidta miljöåtgärder och effektivisera för att på så sätt få ut mer energi. Ministern säger dock i sitt svar, och också här i talarstolen alldeles , att det finns utrymme för småskalig vattenkraft i redan utbyggda älvar men att detta är begränsat. Det sistnämnda kan jag definitivt hålla med om, för det är ju väldigt lite vi pratar om. Då undrar jag: Är det inte så att den här småskaliga vattenkraften faktiskt kostar mycket mer än vad den smakar? Den kanske inte har stor miljöpåverkan, men påverkar den ändå miljön på så sätt att kringboende, turistnäring och fiske störs. Om det då är vi pratar om, är inte detta en väldigt kostsam utbyggnad för väldigt lite energi? Är det inte bättre att vi då satsar på någonting annat? 58 Statsrådet (): Vi har naturligtvis från regeringens sida löpande kontakter med branschen. Min uppfattning är att det inte finns något starkt tryck på att bygga ut vattenkraften. Jag uppfattade snarare diskussionen som ett debattinlägg i en energipolitisk diskussion och kanske något av en försöksballong. Det är intressant och viktigt att se vilket starkt stöd vi har för den politik vi för i när det gäller att vara oerhört restriktiv med vattenkraften mot bakgrund av den höga grad av exploatering vi har . Från sida har man också tydligt gått ut och klargjort att man framför allt inte planerar någon vattenkraftsproduktion i strid med gällande lagstiftning. Från branschens sida finns det alltså inte, som vi upplever det, något starkt tryck för vattenkraftsutbyggnad. När det gäller den småskaliga vattenkraften byggs denna inte ut i någon stor omfattning just på grund av de stora miljökrav vi har. Också här handlar det om lönsamhetskalkyler, precis som det gör för de stora vattenkraftverken. Det är oerhört stora investeringar som i så fall måste göras. De i beräkning inbegriper också effektivisering. Jag tror inte att den siffran är orimligt hög. Vi ser ändå en viss effektiviseringsmöjlighet, inte minst i de större vattenkraftverken, som naturligtvis ska utnyttjas. Som jag ser det är detta en rimlig bedömning. Det är en avvägning mellan den potential som finns i naturen, så att säga, och de miljökrav vi ställer som gör att vi gör den bedömningen. Min bedömning är alltså att vi även fortsättningsvis får en mycket begränsad utbyggnad av vattenkraften. I den mån vi får ärenden på regeringens bord kommer vi dock självklart att pröva dem enligt . 59 (): Jag får än en gång tacka miljöministern för svaret. Det har onekligen varit väldigt klargörande i den debatt som pågått och förvintern. Jag kan bara förmedla att det som sagt har funnits en oro på grund av att man från branschens sida lyft upp de här frågorna. Om nu miljöministern gör en korrekt bedömning, att detta bara var ett debattinlägg och en testballong, är det väldigt positivt, men jag önskar verkligen att regeringen håller ögonen på detta och också tar väldigt allvarligt på den miljögranskning som ska göras när man bygger ut delar av vattenkraften. Detta är väldigt viktigt. Jag hoppas också att det miljöministern har lovat här i talarstolen kommer att hålla och att den stora energireform som pågår i med bland annat kärnkraftsavvecklingen inte leder till något slags panikåtgärder, som att riva upp besluten om de orörda älvarna eller att göra stora ingrepp i vattendrag som skadar miljön eller påverkar kringboende, fiske eller turistnäring negativt. Detta är en väldigt viktig sak att värna. De områden som blivit mer eller mindre drabbade av vattenkraften även om den haft mycket positiv påverkan också och har de här stora vattenkraftsresurserna har lidit väldigt stor miljöskada redan. Det är viktigt att vi ser till att inget ytterligare sker i dessa områden. 60 Statsrådet (): Jag är också glad om vi kan bringa klarhet i den här debatten. Jag beklagar om det har varit oro. Men det är också ett uttryck för att det är många som värnar om vår natur och våra vatten, och det tycker jag är glädjande. Jag tycker också att det är bra att vi diskuterar olika energikällor och alternativ och att den debatten kommer upp. Det är viktigt eftersom vi nu står inför en mycket stor energiomställning. Från regeringens sida kommer vi inte att vidta några panikåtgärder. Vi ser detta som en omställning till hållbar utveckling, och den ska ske med långsiktighet och eftertanke. Regeringens politik präglas just av att vi ska klara flera olika typer av miljöproblem . Vi ska hantera klimatproblemet; därför fasar vi ut de fossila bränslena. Vi ska klara problemet med kärnkraftens risker och avfallet; därför fasar vi långsiktigt ut kärnkraften men med förnuft, därför att vi också måste klara klimatproblemet. ska vi värna vår natur. Det handlar om hur vi exploaterar vattendrag, men det handlar också till exempel om våra kuststräckor när det gäller vindkraftverken. Vi har målkonflikter, och det är viktigt att vi diskuterar dem här. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:203 om tillämpningen av sjukförsäkringen 61 Statsrådet (): har frågat mig om jag är beredd att följa upp erfarenheterna vad gäller tillämpning av sjukförsäkringen, för att säkerställa att människor inte hamnar mellan olika regelverk. Utifrån det ärende som redovisar i sin interpellation har jag förstått frågan så att det framför allt handlar om handläggning i samband med sjukskrivningar, i detta fall den långa tid det tagit innan kassan har beslutat om att avslå en begäran om sjukpenning. Som jag har redovisat i olika frågesvar och i en interpellationsdebatt anser regeringen att det är oacceptabelt med långa handläggningstider för sjukpenningärenden. Sjukförsäkringens syfte är att ge en person som drabbas av sjukdom en ersättning som är relaterad till inkomstbortfallets storlek. Den enskilde är beroende av ersättningen för sin försörjning, och regeringen menar att det är mycket viktigt att sjukpenningärenden handläggs både så snabbt som möjligt och konsekvent enligt gällande lagstiftning. För att förkorta handläggningstiden för ärenden angående rätt till sjukpenning gav regeringen RFV i uppdrag att vidta åtgärder.