prot · GS09127 · 2005-05-26 00:00:00 — Det är de facto väldigt många enskilda människor som drabbas av att ärendena lämnas alltför snabbt till kronofogdemyndigheten. Det gör att det dels blir en markering i betalningsregistret, dels blir en skuldbörda som växer . Det förvånar mig när säger att det är en utredning på gång men att ni känner till frågorna. Varför har man då inte redan vidtagit några åtgärder för komma till rätta med detta? Man har öppnat för det, men det är långt ifrån tillfredsställande. Det skulle jag vilja få ett rimligt svar på här och . 7 () replik: ställer egentligen en bra fråga. Det är någonting som har varit aktuellt . Men man har inte uppmärksammat det på det vis som regeringen nu har gjort. Varför man inte har gjort det är därför att situationen för många människor ändrar sig väldigt snabbt genom arbetslöshet och framför allt, som även vet, genom sjukdom. har talat om att det ser ut på olika sätt ute i landet. Därför har regeringen tillsatt denna utredning. 8 () replik: Jag nöjer mig tyvärr inte med det svaret. Vi vet om detta . Det borde inte komma ad hoc för regeringen att det förs fram av just . Man hade haft möjligt att rätta till det i den nu liggande propositionen. Den kritik vi framför är inte enskild för kritdemokrater eller för den borgerliga alliansen. Den förs fram från en ganska så enad försäkringskassa, som faktiskt är enad , över hela vårt land där man tycker så här. Den kontakten borde finnas mellan regeringen och . Man borde ha kunnat komma till rätta med att människor hamnar i en skuldhärva gentemot kronofogdemyndigheten. Den är inte enkel att komma ur. Det vill jag uppmärksamma på. En annan fråga som jag också skulle vilja ta upp är det sista jag sade i mitt anförande. Det är som drabbas av ett högre återbetalningsbelopp mot vad de hade innan propositionen kom. Är det tillfredsställande, ? 9 () replik: Jag förstår inte riktigt var har fått de ifrån. Det är klart att det inte är tillfredsställande. Men det är precis samma sak som jag svarade på den andra frågan. Situationen har ändrat sig och ändrar sig ganska snabbt för människor. Därför ser det ut som det kan göra . Jag håller fullständigt med om att det inte är tillfredsställande. Därför tycker jag att det är positivt med den utredning som är på gång. 10 BO () replik: Vi har från de borgerliga partiernas sida framfört att vi tycker att man bör se till att systemet utformas så att man understryker att det är föräldrarna som har ett gemensamt ansvar både när de lever ihop och när de inte lever ihop. Om jag förstod rätt hänvisade hon till att det har understrukits i propositionen från regeringens sida. Men dilemmat är väl att det inte dras några konsekvenser av det, såvitt jag förstår. Den utredning som arbetade och som departementet har berett har förslag som handlar om just detta. Min första fråga är varför det inte ska blir några konsekvenser av det synsättet utan bara allmänna uttalanden. Jag kan stryka under den frågan med ett konkret exempel som jag nämnde i mitt inledningsanförande. Hur kan det komma sig att man vid växelvis boende går över från det som har gällt tidigare när föräldrarna bodde ihop, nämligen att de svarar för barnens ekonomi efter förmåga, till en situation där det ska vara fifty-fifty? 11 () replik: Den sista frågan vill jag svara på först. Såvitt jag vet var med och beslutade om att vi skulle underlätta för de föräldrar vid växelvis boende som ville ha hälften-hälften av sina barn på det viset att de skulle betala bara hälften-hälften. minns jag inte exakt vilket år vi fattade det beslutet i , men det är i varje fall inte så väldigt länge sedan. Den frågan är nog utagerad. Jag förstår att det fungerar alldeles ypperligt för dem som har växelvis boende . Vad var den andra frågan? (BO (): Fru talman! Den gällde närmast varför det inte blev några konkreta resultat av att man instämde i principen om att föräldrarna har ett gemensamt ansvar.) har propositionen framför sig. Vi vet att vi har haft många propositioner om underhållsstödet. Det är en mycket svår reform som det inte är så enkelt att komma fram till på rätt sätt. Jag vill återigen säga att jag hoppas mycket på den utredning som pågår. Där ska man se över hela socialförsäkringslagstiftningen. I den måste även underhållsstödet ligga. 12 BO () replik: och jag är överens om att det är ett svårt område. Det finns fler målkonflikter än på många andra områden som vi sysslar med i vårt utskott. Det är alldeles klart. Dock tycker jag att lite drygt en tioårsperiod borde ha kunnat räcka till en något mer imponerande genomgång än förslag om att höja en nivå som har legat still med en hundralapp och några mindre förslag i övrigt. Fortsätter regeringen att arbeta i den takten lär det inte bli något resultat av det senaste heller, kan man väl möjligen tro. Så till frågan om det växelvisa boendet. Vi kanske talar lite grann förbi varandra. Jag tycker att det är bra att det finns möjligheter till gemensam vårdnad och att det är bra att det finns möjlighet till växelvis boende när föräldrarna kan komma överens om detta. Den fråga jag ställde gällde de ekonomiska konsekvenserna av det hela. Är det rimligt att det gemensamma ansvar som fanns innan, och som väl i normalfallet har inneburit att pappan har stått för en större del av barnens utgifter, ändras över när man beviljar växelvis boende så att föräldrarna i stället ska stå för fifty-fifty? Jag har ställt den frågan i många olika sammanhang men aldrig fått något svar från någon av dem som sysslar med det hela. Jag har en känsla av att det bara har blivit så. Eller så är det ett utflöde av att man inte har följt i botten utan att lagen om underhållsstöd kommer på tvärs. 13 () replik: Det måste dock ändå vara så, , att det bästa är om barn om föräldrar kan bo ihop. När den ekonomiska biten kommer in, som i detta med växelvis boende, är det självklart att någon måste betala till den andre. Jag tycker först och främst att systemet med växelvis boende har visat sig vara alldeles ypperligt. Både föräldrar och framför allt barnen mår bra av det. Att man har gjort denna delning tycker jag inte är något negativt. 14 (): Underhållsstödet är en av de viktigaste reformerna i arbetet för att uppnå ett jämställt samhälle. Det innebär att samhället bidrar till att göra det möjligt för en ensamstående kvinna att försörja sina barn när hon väl beslutar sig för att lämna en relation eller där det är mannen som beslutar sig för att gå. Det faktum att det var omöjligt för många kvinnor att försörja sina barn när kvinnan eller mannen valde att bryta förhållandet innebar ofta att kvinnor tvingades stanna kvar i ohållbara relationer. Att samhället då förskotterar ett stöd för barnets försörjning och också hjälper till att driva in det är en lättnad för många, både kvinnor och män, eftersom ekonomin då inte behöver bli den största orsaken till gräl. Underhållsstödet har egentligen tre parter. Det är mamman, för de flesta är mammor, som får ett ekonomiskt stöd. Det är staten, som förskotterar och förmedlar detta stöd. Det är pappan, för det är oftast papporna, som ska betala det som staten har lagt ut för det gemensamma barnet. Bidragsförskottet, som det kallades tidigare, har varit indexerat med konsumentprisindex, vilket inneburit att boföräldrarna alltid fått kompensation för höjningarna av till exempel matkostnader. Men 1994 beslutade att ta bort denna indexering och lägga fast underhållsstödet till . Meningen var att regeringen själv skulle besluta om höjningar av bidragsförskottet. har barnen inte fått någon kompensation för de ökade matkostnaderna. har denna grupp inte ansetts behöva kompensation för sina ökade utgifter. Det är förstås en bidragande orsak till att många barn blivit fattigare. Det känns därför bra att kunna säga att stödet nu kommer att höjas med . Det hade förstås känts ännu bättre att kunna säga att vi dels höjer nivån till vad den skulle ha varit om stödet fortsatt vara indexerat och därefter sagt att vi ska indexera det. Men det hade vi inte pengar till inom ramen för den barnmiljard som avsattes i budgeten. Men kommer att fortsätta driva en indexering av underhållsstödet. I det här sammanhanget ska nämnas att det finns en grupp barn som inte kommer att kunna tillgodoräkna sig höjningen med . Det är de barn vars förälder får ekonomiskt bistånd från . En höjning av underhållsstödet eller för den delen barnbidraget innebär att det ekonomiska biståndet sänks i motsvarande utsträckning. En marginaleffekt, skulle jag vilja säga, av det allra sämsta slaget. Det sitter nu en arbetsgrupp som ska klura ut hur man ska kunna lösa det här. Tyvärr verkar det finnas en tröghet i det arbetet. Jag vill därför vädja till och , vi som samarbetar, att hjälpa mig att driva på arbetet så att alla barn ska kunna få tillgodoräkna sig eventuella förbättringar av underhållsstöd och barnbidrag. Orsaken till att staten förskotterar underhållsstödet är bland annat att boföräldern ska kunna planera sin oftast knappa ekonomi genom att veta att det vid ett visst datum kommer in pengar. Många av boföräldrarna som är ensamstående mammor har en mycket knapp ekonomi. Vi vet ju att det inte har hänt någonting. Ensamstående mammor fick en försämrad ekonomi och har deras ekonomi inte återhämtat sig. En annan orsak till förskottet är att varje barn ska få just den summa som staten i det här fallet anser att varje barn behöver för sin försörjning. Barnet ska inte vara beroende av umgängesförälderns ekonomi. Det finns de som anser att underhållsstödet ska vara beroende av boförälderns ekonomi. Det anser inte jag. Varje barn är värt lika mycket. Av samma anledning anser inte att barnbidraget ska behovsprövas. Ett sätt att lösa problemet att rika kan spara underhållsstöd och barnbidrag är förstås att införa en mer progressiv skatteskala. Samhället, som den part som ligger ute med pengarna, insåg det var då vi gjorde om systemet första gången att man endast fick tillbaka av det som samhället förskotterade. Det kan tolkas som att umgängesföräldrarna inte ansåg att det var en prioriterad fråga att bidra till sina barns försörjning. Det kan också tolkas som att systemet faktiskt inte fungerar som avsett. Meningen var att de umgängesföräldrar som har råd ska betala fullt ut för sina barn och att de pappor som har låga inkomster ska betala tillbaka en mindre del, framför allt för att man också ska kunna umgås med sina barn. Sedan underhållsstödet gjordes om har flera brister visat sig. Några av dem har påpekat , framför allt när det gäller pappor med låg inkomst. För de pappor som blivit arbetslösa måste det vara möjligt att få återbetalningsskyldigheten baserad på aktuell inkomst. Så beslutade också . Dåvarande socialförsäkringsminister lovade i talarstolen att ett sådant system också skulle införas. Trots flera påpekanden från har det dock inte införts. Men kommer de tre samarbetspartierna att ge ett uppdrag till att dels kartlägga, dels komma med ett förslag på hur ett sådant system bäst ska kunna genomföras. har också länge drivit att när beräknar umgängesbidraget ska vara , det vill säga om pappan hämtar barnet och lämnar det ska det räknas som och inte som . Det förslag som samarbetspartierna nu har lagt fram innebär en sådan förändring. Förslaget om ett reformerat underhållsstöd, som nu ska ta ställning till, innebär en hel del förbättringar för de barn vars föräldrar gått skilda vägar. Genom att grundavdraget höjs kommer pappor med låga inkomster att få bättre ekonomiska möjligheter att satsa på umgänget med sina barn, något som också det förändrade umgängesavdraget kommer att leda till. Genom att underhållsstödet höjs med kommer de flesta barn till ensamstående mammor att få det något bättre, men inte så bra som det hade varit med ett indexerat underhållsstöd. anser att nästa förbättring som ska göras måste vara att på ett eller annat sätt höja nivån på underhållsstödet. Det förslag som de tre samarbetspartierna lägger fram kommer helt klart att innebära förbättringar för en hel del människor. Att avslå propositionen skulle inte leda till några som helst förbättringar. står bakom förslaget i socialförsäkringsutskottets betänkande om ett reformerat underhållsstöd. 15 BO () replik: Till det sista först. Det är förstås ett ständigt problem för oppositionspartier hur man ska hantera en regering eller samarbetspartier som är utomordentligt långsamma. Ska vi gång på gång skjuta framåt i tiden våra önskemål om reformer? Det är på det viset, som jag försökte visa i mitt inledningsanförande, att det inte har gjorts något ordentligt ställningstagande från regeringens sida eller från de tre samverkande partiernas sida till den grundläggande konflikt som finns i svensk lagstiftning mellan å ena sidan regler och å andra sidan lagen om underhållsstöd. Den allra senaste utredningen, som bär samma namn som dagens betänkande, gör också samma analys som jag och liksom de övriga samverkande partierna. Det är motivet till att vi har föreslagit avslag. Vi får väl se hur vi gör i vårt budgetförslag, beroende på om det går så illa som det verkar, det vill säga att vi inte får någon ny reform. Jag skulle gärna vilja höra förklaring till varför hon anser om hon nu gör det det som så naturligt att det är som gäller och föräldrarnas ansvar när föräldrarna bor ihop medan den inte ska gälla om de bor isär. 16 () replik: Låt mig först säga att det inte kan vara okänt för att det sitter en vårdnadsutredning som ska lägga fram sitt förslag . Vi kan väl besinna oss lite grann och vänta tills den har kommit och sedan ta en diskussion om kontra underhållsstödet. Det finns till exempel årsregler. Man har alltså en skyldighet att försörja sina barn tills de är enligt , och underhållsstödet utgår tills de är . Vi måste förstås försöka hitta någon form av lösning när det gäller det. Om jag förstod rätt ville han veta vad som diskuteras när det gäller växelvis boende. (BO (): Nej.) Jag kan ju inte svara på en fråga som jag inte vet vad den handlade om. Men jag vet att tidigare, i replikskiftet med , var inne på växelvis boende. Då vill jag säga att min uppfattning är att det vi kan göra med ett sådant stöd som underhållsstödet är att visa på en politisk vilja. Vi tycker att det är bra att båda föräldrarna tar hand om sina barn och att man försöker ha växelvis boende. Alternativet är ju att barnen bor mest hos mamman, eller för den delen pappan, men att de bor mest hos en förälder och att det utgår ett underhållsstöd. Vi har sagt att vi tycker att vi ska stödja och uppmuntra de föräldrar som väljer att ha ett växelvis boende. Det var nog inte svar på frågan, utan nästa fråga kommer väl , kan jag tänka. 17 BO () replik: när jag har ordet ska jag utveckla den frågan. Den principiella frågan, som är viktigare än alla detaljer i det här sammanhanget, är: Ska vi ha olika regler för föräldrarnas ekonomiska skyldighet mot sina barn beroende på om föräldrarna bor isär eller om de inte bor isär? och alla andra som har studerat frågan har insett att det är ett problem i nästan alla länder att ensamstående föräldrar har en sämre ekonomi. Det måste förstås vägas in. Men i grundfrågan, vem det är som är ansvarig eller inte, undrade jag i den fråga jag ställde i mitt förra inlägg. Varför tycker att är bra när man bor ihop, om man nu gör det, och varför det är bättre med lagen om underhållsstöd när man har flyttat isär? I frågan om växelvis boende har jag kanske inte uttryckt mig tillräckligt klart. Såvitt jag förstår innebär bestämmelsen att om det är växelvis boende ska ingen förälder behöva betala underhållsbidrag till den andre. Det innebär i normalfallet att man förskjuter ansvaret för barnen från den mer välbeställda föräldern till den mindre välbeställda föräldern eller samhället. Eller för att göra det riktigt tydligt och klart, hoppas jag: Om det är så att en förälder, ofta en man, en far, har hög inkomst och står för en större del av barnens kostnad när man bor isär, varför ska det vara fifyt-fifty dagen därpå bara för att man kallar det växelvis boende? 18 () replik: Jag ska börja med att be att få fyra minuters talartid, så att jag kan svara. Låt mig säga hur det har fungerat för mig. som jag levde ihop med mina barns fäder har jag faktiskt inte haft någon anledning att fundera över över huvud taget. Det var först när vi skilde oss som jag fick en anledning att fundera över min ekonomiska situation. Då var det faktiskt så att bidragsförskottet gjorde det möjligt för mig att inte behöva stanna kvar i en relation som inte var så bra. fungerar på ett sätt. Jag tror att det är viktigt att vi ser till att vi har regler som gäller. Det är till exempel viktigt att de här åldersreglerna stämmer överens så mycket som möjligt. Men jag tror att det är väldigt viktigt att vi ser att det här är två helt olika saker. Underhållsstödet har kommit till av en helt annan anledning än . Underhållsstödet, det är det som är det viktiga, är ju samhällets reaktion på en situation där vi kan se att vi som politiker kan göra något. Vi kan gå in och stödja en förälder så att hon eller han kan ha en ekonomisk möjlighet att lämna ett förhållande. Sedan har vi detta med växelvis boende, att någon har högre inkomst när man bor tillsammans och så vidare. Det är samma sak med det växelvisa boendet. Det är en politisk åtgärd. Vi vill åstadkomma något, och jag menar att vi gör det genom det här förslaget såsom det ser ut. I vilket fall som helst åstadkommer vi mer genom att lägga fram ett förslag som innehåller konkreta åtgärder än genom att inte lägga fram något förslag alls eller att yrka avslag på en proposition. 19 (): Det är båda föräldrarna som har försörjningsansvar för sina barn. De allra flesta har också möjlighet att ta det ansvaret, och de tar det. Underhållsstödet ger en ekonomisk möjlighet för föräldrar att klara av sitt försörjningsansvar även vid en separation. Ingen ska behöva vara kvar i en dålig relation av ekonomiska anledningar. Därför är det viktigt att underhållsstödet finns. Det är viktigt att föräldrarnas ekonomi inte ställs mot varandra utan behandlas självständigt. Den höjning som vi nu föreslår tillsammans med Socialdemokraterna och grundar sig på den så kallade barnmiljarden, som vi förhandlade fram i budgetarbetet. Förutom underhållsstödet ingår förändringar i bostadsbidraget samt införande av en barndel i studiemedelssystemet. Den del av miljarden som var avsedd till förändringar i underhållsstödet har använts så att de med den lägsta inkomsten gynnas. Ingen som får underhållsstöd förlorar, och de med högre inkomster kommer att få betala något mer. Höjningen av underhållsstödet med gör att underhållsstödet kommer att bli eller 15 276 . Det är en höjning med . Vid växelvis boende innebär höjningen att underhållsstödet högst kan bli för var och en av föräldrarna. Om vi hade haft mer resurser till vårt förfogande hade vi velat höja den summan något. Dessutom hade vi gärna också sett en indexering av underhållsstödet. Förra höjningen av underhållsstödet var 1994, och det tycker vi är alltför . Grundavdraget för den bidragsskyldige höjs från 72 000 till 100 000 . Det är en viktig förändring som kommer att ge fler bidragsskyldiga en lättnad i deras ekonomi. Förhoppningsvis kommer det också barnen till del, då det innebär en ekonomisk lättnad för många bidragsskyldiga med svag ekonomi. Tydligare regler för umgängesrättsavdrag införs också. Det gäller ändrade regler för dygnsberäkning av umgängesrättsavdrag och motsvarande ändring i . För att göra avdragsrätten något mer rättvis utan att riskera att skapa onödiga konflikter mellan föräldrarna om tidpunkten för hämtning och lämning av barnet föreslås att rätten till umgängesavdrag vidgas så att återlämnandedygnet räknas som . Betänkandet grundar sig i ett samarbete i budgeten mellan , och . Därför yrkar jag bifall till förslaget. 20 () replik: Jag vill ställa en fråga till som har varit uppe i replikerna tidigare. Det gäller hur man ser på föräldrarnas gemensamma ekonomi för att ta det gemensamma ansvaret för barnens försörjning. var tidigare inne på att när man lever ihop blir det ganska naturligt. Om jag har tio gånger så hög inkomst som min man är det sannolikt så att jag tar av det ekonomiska ansvaret och han nu har jag säkert räknat fel, men något i den stilen. Men när man flyttar isär vid växelvis boende är det plötsligt fifty-fifty. Det andra fallet är att vi inte har växelvis boende. Barnet bor kvar hos mig. Han är då plötsligt underhållsskyldig enligt lagen om underhållsstöd. Enligt behöver han väl inte bidra med mer än en tiondel. Det är en stor komplikation med lagen om underhållsstöd att det i det fallet är så att jag som boförälder som tjänar tio gånger mer fortfarande ska få ut de här pengarna. Min man, som har ytterligt små inkomster, kommer att bygga upp en skuld och får alltså plötsligt ett försörjningsansvar vars belopp vi bestämmer i beslutet . Hur ser på detta? 21 () replik: Jag anser faktiskt att grunden ligger i att föräldrar inte kommer överens. Jag tror också att tycker att det vore bäst om föräldrarna kom överens. Det är just den delen som håller på och tittar på. Man kommer att lämna förslag i . Om jag har förstått det rätt kommer denna utredning bland annat att föreslå att föräldrar ska få hjälp att komma överens så att det aldrig ska behöva bli tvister. Barnet kommer ju också att bli drabbat om det blir tvister. 22 () replik: Det är glädjande att vi ser till att vi åtminstone inte hindrar att man kommer överens med det beslut som vi fattar här . Flera har tagit upp att det naturligtvis är väldigt viktigt att de understödsformer vi har tar sikte på att föräldrarna ska ta det gemensamma ekonomiska ansvaret och att de i allra möjligaste mån ska komma överens och lösa så många konflikter som möjligt. Det är alldeles klart att det är bra. Men den fråga som jag ställde gällde ju de beslut och det underhållsstöd som vi talar om här och de facto det fall som jag beskrev. Det var att min man tjänar en tiondel så mycket som jag, vilket han faktiskt har gjort. Det beslut som vi fattar innebär att han skulle betala underhållsstöd, bli skyldig att betala underhållsstöd. Så skulle det bli enligt det beslut som vi fattar här trots att jag tjänar så oändligt mycket mer pengar. Det är där en kärnfråga finns. Ska vi se till hela ekonomin hos båda föräldrarna? Då är min utgångspunkt att regler är ganska rimliga. I vårt fall är alltså tio till ett en rimlig fördelning. Det är den frågan, frågan som handlar om prövningen av boförälderns inkomst, som det gäller. Jag vill återigen fråga om möjligen tycker att detta är ett problem. 23 () replik: Jag vidhåller att föräldrar i största möjliga mån ska komma överens. Under den fråga som jag fick av tror jag det döljer sig att staten inte ska betala ut så mycket pengar. Och om föräldrar kommer överens kommer det också att bli så att staten betalar ut mindre. Jag tycker inte att vi ska ha den prövning som ni moderater vill ha. Vi har ju tidigare haft ett komma-med-mössan-i-hand-och-tigga-system. Det här är ett mera generellt stödbidrag, så jag tycker att vi ska ha kvar det system som vi nu har. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU26 Försäkringsförmedling (prop. 2004/05:133). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 8 § Redovisning av insatser för barn och unga i statsbudgeten Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU32 Redovisning av insatser för barn och unga i statsbudgeten (skr. 2004/05:93). 24 HANS (): I regeringens skrivelse om insatser för barn och unga lämnar regeringen en samlad översikt över de insatser som görs inom olika politikområden. Skrivelsen ska anses som ett steg i arbetet med att göra barnperspektivet tydligare i budgeten. har , , betonat att det är viktigt att regeringen blir bättre på att föra in barnperspektivet i budgeten. Inför kommande budgetarbeten behöver man därför göra en mer omfattande granskning av budgeten utifrån ett barnperspektiv.