prot · GS0983 · 2005-03-02 00:00:00 — Det skiljer väldigt mycket på en sjuårings och en tolvårings mognad och förutsättningar för lärande. Vidare måste förutsättningarna för VFU:n, den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, ses över. Det gäller säkerställande av platser på skolor, och utbildning av och ersättning till handledare. Nya lärare måste dessutom kunna få möjlighet till erfarna faddrar när de väl kommer ut i skolorna. Det måste göras enklare att komplettera annan akademisk utbildning för att bli lärare. Det PPU-år om 40 poäng som tidigare fanns tycker vi var bra och hade stora fördelar. En betydande del av dem som undervisar på gymnasiet har först läst sina ämnen och därefter kompletterat med pedagogisk utbildning. Det allmänna utbildningsområdet om 60 poäng som finns är för långt och för otydligt, och risken är därför att många väljer att inte alls skaffa sig pedagogisk utbildning om den är så lång. Vi vill också gärna se en framväxt av fristående lärarutbildningar som under statlig kvalitetskontroll kan öka kvalitetskonkurrensen med de existerande utbildningarna. Så till lärarnas fortbildning. På många håll i landet är fortbildningen av lärare starkt eftersatt. Det saknas pengar och system för att lärare ska utvecklas i sitt yrke. Den mesta fortbildningen sköter ambitiösa lärare alldeles på egen hand, och arbetsgivarens ansvar tas långt ifrån alltid. Vi vill tillsammans med landets lärare arbeta fram ett system för fortbildning och kvalitetsutveckling av lärare. Vi har valt att kalla detta för certifikat, men det viktiga är innehållet, inte benämningen. Det ska vara möjligt att göra karriär i yrket som lärare genom att fördjupa sig och få ökat ansvar. För många är enda vägen till karriär att bli skolledare eller att lämna läraryrket, vilket naturligtvis är alldeles fel. Läraryrket är på många sätt både ett praktiskt och ett akademiskt yrke. Det krävs förmåga att möta elever i vardagen, goda ämneskunskaper och pedagogisk kunskap och förmåga. Många lärare berättar om den chock det blir när de första gången kommer ut och möter skolans vardag. Många lärare hoppar också av sitt yrke och känner att kraven är svåra att möta. I ett kunskapssamhälle måste läraryrket vara det mest kreativa och lockande av yrken, men så är inte fallet . Politiken äger många av läraryrkets villkor, såsom befogenheter, utbildning, fortbildning och skolans ledarskapsstrukturer. Det finns utrymme för förbättringar på alla dessa områden. Grunden till en förbättring av skolan går via ett återupprättande av läraryrket. Regeringens bristande kunskapsfokus måste avvisas. Jag väljer, herr talman, att för tids vinnande yrka bifall till reservation 17 under punkt 14, där vi förhoppningsvis ska vinna majoritet för en bättre utbildning vad gäller lärares förmåga att hantera mobbning och våld i skolan. (Applåder) (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. Förste vice talmannen meddelade att votering om återstående ärenden vid dagens sammanträde skulle äga rum kl. 9.00. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU24 Effektivare handläggning av stämpelskatteärenden Kammaren biföll utskottets förslag. JuU16 Sexualbrotten Punkt 1 (Utredning om en samtyckesreglering) 1. utskottet 2. res. 1 (m, kd, c) Votering: 199 för utskottet 97 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 39 fp, 21 v, 13 mp För res. 1: 47 m, 28 kd, 3 v, 18 c, 1 - Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Hjälplöst tillstånd) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) Votering: 251 för utskottet 27 för res. 2 17 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 47 m, 39 fp, 24 v, 1 c, 13 mp, 1 - För res. 2: 27 kd Avstod: 17 c Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 3 (Utvidgning av begreppet hjälplöst tillstånd) 1. utskottet 2. res. 4 (fp) Votering: 257 för utskottet 39 för res. 4 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 47 m, 28 kd, 24 v, 18 c, 13 mp, 1 - För res. 4: 39 fp Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Mindre grov våldtäkt) 1. utskottet 2. res. 6 (c) Votering: 198 för utskottet 21 för res. 6 76 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 38 fp, 21 v, 12 mp, 1 - För res. 6: 3 v, 18 c Avstod: 47 m, 28 kd, 1 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 10 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 7 (Gärningsmannaskapet vid våldtäkt) 1. utskottet 2. res. 7 (c) Votering: 278 för utskottet 18 för res. 7 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 47 m, 39 fp, 28 kd, 24 v, 13 mp, 1 - För res. 7: 18 c Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 12 (Smygfilmning m.m.) 1. utskottet 2. res. 11 (fp, m, kd, c) Votering: 163 för utskottet 133 för res. 11 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 24 v, 12 mp, 1 - För res. 11: 47 m, 39 fp, 28 kd, 18 c, 1 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 14 (Förbud mot sexköp inom EU m.m.) 1. utskottet 2. res. 13 (v) Votering: 264 för utskottet 29 för res. 13 1 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c, 10 mp För res. 13: 1 fp, 24 v, 3 mp, 1 - Avstod: 1 kd Frånvarande: 19 s, 8 m, 9 fp, 6 kd, 5 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU12 Kvalitet, dokumentation och anmälningsplikt i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. Punkt 1 (och finansiering) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 3 (kd) 4. res. 5 (c) 5. res. 6 (mp) Förberedande votering 1: 19 för res. 5 12 för res. 6 261 avstod 57 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Förberedande votering 2: 28 för res. 3 18 för res. 5 250 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 46 för res. 1 28 för res. 3 220 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 130 för utskottet 47 för res. 1 118 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 4 v För res. 1: 47 m Avstod: 39 fp, 28 kd, 20 v, 18 c, 12 mp, 1 - Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Husläkarlag m.m.) 1. utskottet 2. res. 10 (fp) Votering: 257 för utskottet 39 för res. 10 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 47 m, 28 kd, 24 v, 18 c, 13 mp, 1 - För res. 10: 39 fp Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 16 (Privata vårdgivare) 1. utskottet 2. res. 26 (kd, m, fp, c) Votering: 163 för utskottet 132 för res. 26 1 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 24 v, 12 mp, 1 - För res. 26: 47 m, 39 fp, 28 kd, 18 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Punkt 24 (Öppna kvalitetsregister m.m.) 1. utskottet 2. res. 33 (mp) Votering: 152 för utskottet 14 för res. 33 130 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 1 fp, 24 v, 1 - För res. 33: 1 kd, 13 mp Avstod: 47 m, 38 fp, 27 kd, 18 c Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Per () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 28 (Jämställdhetsperspektiv i vården) 1. utskottet 2. res. 38 (v) Votering: 127 för utskottet 37 för res. 38 132 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 1 mp För res. 38: 24 v, 12 mp, 1 - Avstod: 47 m, 39 fp, 28 kd, 18 c Frånvarande: 18 s, 8 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 8 §) Lärarutbildning och lärare (forts. UbU4) 124 (): Dagens debatt handlar ju om lärarutbildningen. Jag skulle vilja tala om min personliga utgångspunkt när det gäller den här debatten. Den är att nyckeln till en bra skola ligger i skolans kompetenta och välutbildade lärare. Läraren är skolans viktigaste resurs. Det är inte vem som helst som kan vara lärare. Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är en av de viktigaste uppgifterna en människa kan ha. Läraren har ett stort ansvar för våra barns utveckling till fria, ansvarsfulla och kunniga medborgare. Skolan är ju till för eleverna. Lärarna är skolans viktigaste resurs. En bra lärare är något mycket finare än en snabb dator eller en lärobok. Ofta är i efterhand en viss lärare vårt mest positiva minne av skolan en lärare som uppmuntrade oss, väckte ett intresse och kanske till och med fick oss att slå in på en viss bana i livet. kan inte föräldrar räkna med att barnen blir undervisade av utbildade lärare. av de heltidsarbetande lärarna har ingen riktig lärarutbildning. Många utbildade lärare undervisar i ämnen som de saknar behörighet i. Särskilt stor brist är det på lärare i naturvetenskapliga ämnen, förskollärare och yrkeslärare. Det finns många orsaker till lärarbristen. Det har varit en massa politiska experiment med skolan. Man har inte lyssnat på lärarna. Skolans problem har skyllts på lärarna. Lärarna ska tänka om, säger politikerna. Kunskapsmål och bildning i skolan har tonats ned . Det har varit dålig löneutveckling och dåliga karriärmöjligheter. Lärarutbildningen, som vi debatterar , är en viktig orsak till den negativa utvecklingen. genomfördes den nya lärarutbildningen mot vilja. Den nya lärarutbildningen innebar att vi fick en enda examen. Vi fick en examen som är ett steg mot enhetslärare med tre gemensamma terminer för alla lärare slöjdlärare, grundskollärare och förskollärare. Man väljer inte sin lärarinriktning förrän sent i utbildningsgången. Det har blivit märkliga konsekvenser av den nya lärarutbildningen. De nya gymnasielärarna, till exempel, behöver nu kunna mindre i sina ämnen än tidigare ämneslärare. Lärarna för de yngre barnen har i och för sig ofta mer ämneskunskaper än tidigare generationer, men inte kunskaper i viktiga ämnen för små barn. Det är till exempel inte obligatoriskt för lärare för de mindre barnen att ha läst högskolekurser i barns läs- och skrivinlärning. Enligt en utfrågning av hade endast var fjärde grundskollärare för de yngre barnen över huvud taget fått utbildning i läs- och skrivinlärning. En annan undersökning visade att så många som har gjort praktik på fel åldersstadium och har gjort praktik i fel ämne. Det är en följd av regeringens uttalade vilja att sudda ut gränserna mellan olika specialiserade lärarutbildningar. De lärarstudenter man träffar uppger att de är kritiska till lärarutbildningen, men ofta väldigt positiva till den ämnesutbildning de får på universitet och högskolor. Jag träffar många studenter i den nya lärarutbildningen. Många av dem tror att de kan bli bra lärare. De har ofta lärt sig av äldre lärare, om de har haft tur att få praktik. Men är de, som sagt, kritiska. De har blivit bra lärare genom djupt intresse och djup kunskap i sina ämnen och genom ett stort engagemang för barn och ungdomar, men de skulle vilja ha en helt annan lärarutbildning. konstaterade i en utvärdering att kurserna var ineffektiva och att mycket kunde ha lästs på ungefär halva tiden. En del av de lärare som går ut har frivilligt valt att läsa till exempel högskolekurser i läs- och språkinlärning. Det skrämmande är att man kan välja bort sådana kurser. Det är ungefär som om en läkarstuderande skulle kunna välja bort att läsa blindtarmen eller njurarna och ändå bli läkare. Inställningen att vem som helst kan bli lärare har haft stöd av . De har ofta hävdat att kommunerna själva ska få bestämma vem som ska bli lärare. tycker precis tvärtom. Vi vill införa lärarlegitimation som skulle ge det tydliga budskapet att inte vem som helst kan bli lärare. Legitimationen skulle utfärdas efter godkänd utbildning och genomgången praktik, och den skulle kunna dras in vid tydliga fall av misskötsel. Socialdemokraternas politiska styrning av lärarutbildningen verkar sitta fast i gammal 70-talsideologi med rädsla för bildning, fackkunskaper och specialisering. För säkerhets skull har man sagt att alla lärare ska ha så liknande utbildning som möjligt. Det finns många exempel på det. Socialdemokraterna brukar knappt besvara kritik av lärarutbildningen. Jag har ställt flera frågor till utbildningsministrarna utan att få tydliga svar. I den här debatten skulle jag vilja få svar från Socialdemokraterna på tre tydliga frågor. För det första: Anser ni att lärare för små barn ska ha kunskaper i barns läs- och skrivinlärning? För det andra: Anser ni att blivande lärare ska göra sin praktik i det ämne som de ska undervisa i och bland elever som motsvarar dem de ska undervisa? För det tredje: Tycker ni att ämneslärare ska ha goda akademiska kunskaper i sitt ämne? Om ni svarar ja på de tre frågorna skulle jag också vilja höra vilka förändringar av lärarutbildningen som ni vill genomföra. På en punkt är det glädjande i dagens debatt, nämligen att vi ser ut att kunna få en majoritet kring att kunskaper om konflikthantering och mobbning förs in i examensmålen. Det finns en gemensam reservation som kan få majoritet. Socialdemokraterna har länge hukat i debatten om mobbning och bland annat varit rädda för att öka lärarnas befogenheter. Jag tycker ändå att det är förvånande att inte även Socialdemokraterna tycker att det är rimligt att blivande lärare ska ha lärt sig något om mobbning och konflikthantering. Precis som när det gäller läs- och skrivinlärning tycker jag att kunskap om mobbning är något som man inte ska kunna välja bort. Därför hoppas jag att det blir majoritet för denna reservation. Alla fakta pekar mot att den nya lärarutbildning som genomfördes blev mycket sämre än vad vi folkpartister trodde, trots att vi redan då var så väldigt kritiska. Lärarutbildningen måste reformeras så att den i stället blir en av våra allra bästa högskoleutbildningar i landet. Med detta nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 9 under punkt 8 och till reservation 17, den gemensamma, under punkt 14. 125 (): Den allra viktigaste faktorn för om en elev lyckas är lärarens kompetens lärare som vågar vara vuxna lärare och som ser till att eleverna får de kunskaper och färdigheter som varar och vägleder ett helt liv. Lärare är också oftast hängivet lojala mot sina elever och gör sitt yttersta för att hjälpa dem. Utan dessa lärare skulle skolan helt ha kapsejsat av trycket från socialdemokratins och vänsterkartellens nedrustning och totala abdikation från etik och kunskaper. Utan dessa lärare skulle flumpedagogiken och normlösheten helt ha tagit över. Utan dessa lärare skulle lärarrollen helt ha reducerats till vägledande polare som är tjänis med barnen. Tack vare dessa lärare att de orkar, att de är professionella och hängivna sin uppgift att ge barn och unga en god kunskapsgrund, god insikt i bildningsarvet och god förmåga att lära nytt får ändå merparten av våra barn och unga en god framtid. Få yrkesgrupper har annars behandlats så omilt, ja, rentav illa. Lärarna har fått se sin status undergrävas och villkoren försämras. De som får betala priset för detta är eleverna. Var fjärde elev lämnar skolan utan godkända betyg. Andelen utbildade lärare i svensk gymnasieskola ligger lägst i en internationell undersökning. Lärarutbildade konkurreras ut från arbetsmarknaden av personer utan lärarutbildning. Löneskillnaderna mellan lärare och icke-lärare är små. Det behövs helt klart en höjning både av statusen och av lönen, liksom en kvalitetssäkring för elevernas skull. Lärare måste få vara lärare som leder både i professionalism och i status. Vi kristdemokrater föreslår därför en ny lärarlegitimation som ska ges till den som har en lärarexamen eller kunskaper motsvarande denna och har en bas i yrkesetiska värderingar, precis som på andra områden i samhället. Våra lärare behöver en god förberedelse för sin yrkesbana. Därför är lärarutbildningen länken till den skola där professionella lärare i pedagogisk mångfald stöder barn och unga på det sätt var och en behöver. Därför vill vi göra flera förändringar i lärarutbildningen. I dagens betänkande har enats med övriga partier i samt de gröna om att kunskaper i konflikthantering och mobbning är viktiga och obligatoriskt bör ingå i lärarexamen. Det är faktiskt märkligt att så inte redan är fallet. I dagens skola där barnen betalar priset för åratal av vänsterflum och värdenihilism som gjort att mobbning blivit vardagsmat är det nödvändigt att de lärare som examineras från lärarutbildningarna har kunskaper om hur detta kan hanteras. Det bekräftas av Barnens rätt i samhället, som presenterade en undersökning som visade att av landets 29 lärarutbildningar är det bara 2 märk väl: 2 som uttalat ger sina studenter obligatoriska praktiska och teoretiska kunskaper om mobbning och konflikthantering. Andra lärarhögskolor nöjer sig med att nämna mobbning i någon föreläsning som om det skulle ge den beredskap som behövs, detta trots att mobbning är ett problem. Av alla samtal från förtvivlade barn och unga som fick , 2004, handlade alltså nära vart femte om mobbning. Tusentals och åter tusentals elever går till skolan med ont i magen och ångest. Att en enda elev lider är oacceptabelt. Att så många gör det är också oacceptabelt för varje vän av människovärdet. har landat i två krav: att kunskaper om mobbning och konflikthantering blir obligatoriska i lärarutbildningen och att alla rektorer går rektorsutbildning två krav som redan driver här i . Dagens överenskommelse behövs alltså. Att däremot som Socialdemokraterna och Vänstern vilja sitta och vänta, rulla tummarna och skjuta detta framför sig med hänvisning till den pågående utvärderingen av lärarutbildningen är inte ansvarsfullt. Tvärtom leder den passiviteten till att ytterligare barn kommer att kränkas och förföljas under sin skolgång just därför att man inte vill ta tag i och se problemet. Det är en människosyn som verkligen går att ifrågasätta, herr talman. Men eftersom fem partier nu enats kommer förhoppningsvis att, bland annat utifrån motion, uttala hur viktigt det är att lärarutbildningen utvecklas så att kunskaper om konflikthantering och mobbning blir obligatoriska. Det är en betydelsefull signal. Vi kristdemokrater är dock inte nöjda med detta. Vi tycker att det är lika självklart att kunskaper om värdegrunden de naturliga och tydliga värderingar om människolivets okränkbara värde, jämställdhet, tolerans, öppenhet, frihet och mångfald som finns i läroplanen också finns integrerade i lärarutbildningen. Det finns också fler förbättringsområden i lärarutbildningen. Till exempel har tyvärr Socialdemokraterna dragit frågan om ersättning för den verksamhetsförlagda utbildningen, den nya varianten av praktik, i rejäl långbänk. saknades en överenskommelse mellan staten och kommunerna, vilket gjorde det svårt att få fram . Efter debatt här i satte regeringen till slut ned foten genom att hänvisa till att lokala avtal ska tas fram. Risken är att det inte blir en vettig lösning. I stället borde självklart staten ta sitt ansvar för en statlig lärarutbildning och se till att det finns en fungerande nationell överenskommelse. Det handlar också om att ta emot nya lärare på ett bra sätt i skolorna, vilket inte fungerar på alla håll . Givetvis ska alla nyexaminerade lärare ha rätt till en som lotsar in i yrket. Vi vill också från kristdemokratiskt håll att ämneskunskaperna lyfts fram i lärarutbildningen. Det så kallade allmänna utbildningsområdet ska minskas från tre till två terminer för att på så sätt tid ska frigöras för ökade ämneskunskaper. Självklart ska också en lärare som ska arbeta med små barn obligatoriskt ha kunskaper om läs- och skrivinlärning. Utan det faller ju hela skolan. För att komma till rätta med bristen på lärare framöver måste också dimensioneringen ses över så att det blir en tydligare inriktning på olika former av lärarkompetenser. För att få fler yrkeslärare, också det en grupp där vi ser en brist och en ännu större brist framöver, vill vi kristdemokrater satsa särskilt på distansutbildning, en utvecklad validering och en ökad samverkan med branscherna. I den professionella lärarrollen handlar det också om att höja professionalismen genom att göra det mer möjligt än att inrätta tjänster där lärare kombinerar lärararbete med forskning på hel- eller deltid. För en god kvalitet i gymnasiet behövs fler forskarutbildade lärare, fler lektorer, tillsättas i ämnena. Lika självklart är att det i lärarutbildningen finns en ordentlig satsning på utveckling av den utbildningsvetenskapliga forskningen. Varje lärare i skolan ska självklart garanteras en god kompetensutveckling som följer en plan som lärare och skolledning gör upp. En sådan plan ska finnas för varje lärare i den svenska skolan och kontinuerligt uppdateras i en dialog mellan skolan och den enskilde professionelle. En lärares uppgift, herr talman, är att med hjärta och professionalism leda till källor av kunskap, erfarenhet och visdom. Få yrken har sådan betydelse för våra barns och ungas utveckling och välbefinnande. Våra barn och unga förtjänar de bästa lärarna. Något annat duger helt enkelt inte. Jag står därför bakom alla reservationer i betänkandet men yrkar av tidsskäl bifall endast till nr 2 och den gemensamma nr 17. 126 (): Efter den totala sågning av lärarutbildningen som vi just hörde ska jag ändå försöka problematisera lite mer nyanserat kring detta ämne. Lärarutbildningens stora betydelse för skolan är odiskutabel. Ansvaret för utbildning av lärare är tillsammans med skollagen och läroplanen de medel staten har för att nå målet en likvärdig skola av hög kvalitet för alla elever. Men när vi debatterar den nya lärarutbildningen är det viktigt att komma ihåg två saker. Den första är att den första kullen studenter avslutar sin lärarutbildning först . Det är därför svårt att dra några bestämda slutsatser om lärarutbildningens kvalitet. Det andra är att lärarutbildningarna inte ser ut på samma sätt vid olika lärosäten, vare sig till konstruktion eller genomförande. Det är någonting som försvårar både jämförelser och generaliseringar. Trots detta riktas kritik både mot lärarutbildningens innehåll och struktur, som vi hörde i det föregående anförandet. Kritiken gäller främst det allmänna utbildningsområdet. Då är frågan på vilket sätt den nya lärarutbildningen skiljer sig från den tidigare. Jag kan inom parentes säga att även den tidigare lärarutbildningen utsattes för mycket stark kritik. Det var därför samtliga partier i utbildningsutskottet stod bakom ett gemensamt initiativ till att den tidigare lärarutbildningen måste reformeras och förändras. Men den avgörande skillnaden tycks alltså ligga i det faktum att det allmänna utbildningsområdet, som omfattar 60 poäng, erbjuder gemensamma kurser för alla lärarkategorier och att betoningen ligger på det gemensamma i läraruppdraget, oberoende av vilken skolform man ska arbeta inom. tog upp värdegrunden som ett exempel. Värdegrunden är en sådan gemensam innehållsdel i de för alla lärarkategorier sammanhållna kurserna. Den är också tydligt kopplad till den verksamhetsförlagda delen av utbildningen, som också är kopplad till det allmänna utbildningsområdet.