prot · GS09119 · 2005-05-12 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:545 Till Interpellation 2004/05:545 av om kriminalvårdens ekonomi Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2004/05:546 Till Interpellation 2004/05:546 av om polisens ekonomi Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Enligt uppdrag 2004/05:573 Till Interpellation 2004/05:573 av om inskränkningar i yttrandefriheten Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa. 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2004/05:So33 och So34 till socialutskottet Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU31 årsredovisning (redog. 2004/05:RRS10). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs socialutskottets betänkande 2004/05:SoU17 Ledarhundar (prop. 2004/05:84). 1 (): I det här ärendet behandlas regeringens proposition 2004/05:84 om ledarhundar samt två motioner som väckts med anledning av propositionen. Systemet med ledarhundar har varit att tilldelats bidrag från statsbudgeten för att bland annat köpa och placera ut ledarhundar. För detta har statsbidrag utgått, vilket för uppgick till . Ledarhundsverksamheten har alltså hanterats av och finansierats genom statliga bidrag hanterade av . Men det allmänna har inte haft något direkt ansvar för ledarhundsverksamheten och verksamheten har inte varit reglerad på annat sätt än genom de allmänna villkor som ställts upp i regleringsbrevet för det aktuella anslaget. Regeringen tillkallade en särskild utredare för att titta på hur frågan kunde hanteras framöver och vilka åtgärder som behövs för att vi ska ha en god försörjning av tjänstehundar i landet. Behovet av ledarhundar har varierat mellan 45 och 60 hundar. Det kan inledningsvis konstateras att utskottet välkomnar förslaget att reglera tilldelning och återtagande av ledarhund. Detta är angeläget av rättssäkerhetsskäl. En ledarhund är i mångt och mycket att jämföra med ett hjälpmedel. Utskottet har förståelse för att regeringen föreslår att , som har lång erfarenhet av att anskaffa och fördela ledarhundar, med stöd av lag ska pröva frågor om tilldelning och återtagande av dispositionsrätt till ledarhund samt frågor om tilldelning och återtagande av ledarhund. Genom lagregleringen stramas verksamheten upp och möjligheten till förutsägbarhet och insyn ökar. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till den ideella föreningen . Vidare tillstyrker utskottet förslag till lag om ändring i sekretesslagen. Lagändringen innebär att sekretess ska gälla hos för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden som inhämtas vid prövningen. Den som tilldelas en ledarhund ska tillsammans med hunden genomgå utbildning och se till att ledarhunden får den veterinärvård som behövs. Ett beslut om tilldelning eller återtagande av dispositionsrätt till ledarhund samt tilldelning och återtagande av ledarhund ska kunna överklagas i allmän förvaltningsdomstol. ska då vara den enskildes motpart. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Kriterierna för att få ledarhund, då? De är att den sökande ska: vara ha en synskada som innebär avsaknad av ledsyn ha ett behov av att använda ledarhund som förflyttningshjälpmedel ha en stabil social situation ha förmåga att ge hunden god omsorg och goda levnadsvillkor samt vara bosatt i . Tryckfrihetsförordningens regler om rätt att ta del av handlingar hos offentliga myndigheter ska också gälla handlingar hos i ärenden som rör tilldelningen av ledarhundar. ska enligt det här förslaget ha tillsyn över Synskadades Riksförbunds verksamhet i fråga om ledarhundar. Utskottet konstaterar att det är ovanligt att myndighetsutövning, som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogenheter i förhållande till medborgarna, överlämnas till en ideell förening. Utskottet anser det därför angeläget att regeringen noga följer verksamheten och utvärderar den samt återkommer till med en redovisning. Regeringen bör vid utvärderingen överväga om myndighetsutövningen ska vara kvar hos eller om det finns skäl att flytta den till någon myndighet. En analys av konsekvenserna av de olika alternativen ska då presenteras. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 5 § Museer och utställningar Föredrogs kulturutskottets betänkande 2004/05:KrU7 Museer och utställningar. 2 (): Jag ska inleda den debatt som vi nu ska ha i kammaren. Den gäller kulturutskottets betänkande om museer och utställningar. Betänkandet är ett motionsbetänkande, alltså förslag från riksdagsledamöterna gällande museer och utställningar. I betänkandet behandlas drygt 70 motionsförslag från den allmänna motionstiden och 2004. Många av motionerna tar upp frågor som i form av liknande förslag har behandlats av . Betänkandet innehåller förslag som avser de statliga museernas struktur, vården av samlingarna, fotoskatten och de statliga museernas reform gällande fri entré. Här behandlas också museipedagogik, de regionala museernas ekonomiska situation och möjligheterna för museer ute i landet att visa fornfynd med anknytning till det egna närområdet. Andra frågor som tas upp berör situationen för och olika försvarsmuseifrågor. Krav framförs vidare på nya åtaganden gällande museer, bland annat att ett nytt Nobelcenter ska uppföras, att staten ska satsa på kvinnomuseer, matkultur och stiftelsen i , , , i , , Rundradiomuseet i , Synskadades museum, ett nytt världsarvsmuseum vid och Fotbollsmuseet i . Flera motioner handlar också om Forum för levande historia och dess verksamhet. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag med hänvisning till arbete som pågår alternativt med hänvisning till annan lösning än vad motionsförslagen anför. Det finns femton reservationer och sex särskilda yttranden i betänkandet. Efter den här korta inledningen hoppas jag att fru talman kan ge ordet till debattörerna så att debatten om museer och utställningar kan ta sin början. 3 (): Med tanke på uppräkning av alla motioner som avslås är det väl ungefär hembygdsmotionernas slakttid . Det här motionsbetänkandet tar ju upp många olika aspekter på museiverksamheten, och att det finns 70 motionsyrkanden tycker jag visar, i mina ögon i alla fall, på ett stort intresse för kulturarvet. Därtill kommer ju alla de yrkanden som behandlas i samband med beslutet om kulturbudgeten . Det ligger givetvis mycket i det intresset. Det ser vi också på alla besökssiffror på de kanske uppemot 800 anläggningar och samlingar av museityp som faktiskt finns i landet. Det här är en utveckling som skett under , och i hög grad har fornminnes- och hembygdsföreningarna haft en stor betydelse för den utvecklingen. Men givetvis har även staten haft ett intresse att samla och vissa minnesmärken, och den första riksantikvarien kom till . Det finns mycket spännande att hämta i historien om hur museerna på olika nivåer har vuxit fram. Men det här betänkandet tar mer sikte på nuläget och i viss mån . Jag tänker ta upp en del punkter ur betänkandet och självfallet mest de fall där har avvikit från utskottsmajoriteten. För att det ska vara någon idé med samlingar och för att de ska kunna visas upp är det väsentligt att de vårdas på ett rimligt sätt. I utskottets beskrivning av vårdsituationen pekar man på ett antal bra åtgärder som vidtas, från regalskeppet , via Stiftelsen i till digitalisering. Dessutom pekar man på att har fått i uppdrag att göra en översyn av den vård som förekommer inom kultursektorn. Men det är inte riktigt det som vi från kräver, utan vi vill se att staten utarbetar en plan för hur man ska stödja vården av museernas samlingar . Det skulle gå att ta beslut om det utan att avvakta det som är igångsatt eftersom dessa saker går i varandra. Så till en intressant motion av några västsvenskar med i spetsen, där man pekar på kulturen som viktig faktor för framtidstron, för näringslivet och för tillväxten. Jag hade hoppats att skulle vara här och delta i kulturdebatten. Jag har tidigare bjudit in honom till det när jag har varit med i skattedebatter som har berört kulturen. Nåväl, motionärerna tar också upp museerna och skriver att om man gör en satsning för att öka tillgängligheten till museer, är det viktigt att statliga, regionala och kommunala museer ges samma förutsättningar. Observera det sista i meningen: ges samma förutsättningar. Det kan ha två innebörder, antingen att man vill införa fri entré på alla museer som drivs av stat, region och kommun eller att man är kritisk till fri-entré-reformen inom den statliga museisektorn. För att tolka detta är det viktigt att läsa nästa stycke i motionen eftersom man där tar upp att barn och ungdomar ska prioriteras. Man skriver uttryckligen att barn och ungdomar ska prioriteras i satsningar på kultur. Det är precis det som vi på den borgerliga sidan tar upp beträffande museerna. Vi vill se till att barn och ungdomar upp till det spelar ingen större roll var man exakt sätter gränsen får fri entré till alla samhällsfinansierade museer i hela landet. Det är en satsning som gynnar hela landet och inte bara i huvudsak . Det är självklart att man fått ökade besökssiffror nu på de statliga museerna här i . Men vet någon hur det har gått för de regionala, kommunala och privata museerna? Anser Socialdemokraterna att det finns skäl att ta reda på det, eller vill man stoppa huvudet i sanden i det avseendet? anmäldes i kulturutskottet en skrivelse från Museichefskollegiet i . Man begär att den utvärdering av fri-entré-reformen som genomför ska kompletteras med en konsekvensanalys för de övriga museer och verksamheter i och utanför som inte omfattas av reformen. Jag undrar vad ni anser om den kompletteringen. Det finns faktiskt andra alternativ också. Det finns något som heter kulturarvskort. Det kostar och gäller . Då får man rabatt på entréavgiften till 300 besöksmål spridda över hela landet, från i norr till i söder. Och det krävs inte särskilt stort intresse för vårt kulturarv för att ett sådant kort snabbt ska bli lönsamt för den enskilde. Det skulle naturligtvis också gå att utveckla det kortet i stället för att satsa på ett fåtal besöksmål varav 16 av 19 ligger i . Engagemanget för tillgänglighet till kultur i hela landet avspeglas också i reservationerna 3 och 4 i betänkandet. Men jag ska inte ta upp det nu eftersom det kommer att utvecklas senare av andra. Inte minst kommer senare att belysa behovet av en översyn av beslutsordningen för att låna museiföremål. Ett område som bör bli föremål för ökat intresse är vården av stillbilder, foton. Det finns foton i väldigt många samlingar runtom i landet, och bevarandet av dem är ingen lätt sak. Temperatur, ljus, luftfuktighet, kvalitet på bilderna och annat är hot mot dem. Jag gissar att många av oss har personliga erfarenheter av att bilder förändras över tiden och att det är viktigt att det finns goda förutsättningar för bevarandet, framför allt i de samlingar som finns ute i landet. Det är mot den bakgrunden som har reserverat sig till förmån för en motion om en nationell mötesplats för foto. Jag ska därefter nämna något om ett område som berör oss , nämligen måltiden. Även denna har givetvis en kulturell innebörd, och det finns ett centrum som har vuxit ut genom ett engagerat, kunnigt och entusiasmerande enskilt initiativ. Till råga på allt ligger även det utanför , nämligen i . Utskottet har bra skrivningar om hur måltiden påverkat och påverkar vår livskvalitet och är grunden för mycket av vårt sociala umgänge. Men utskottet är inte berett att gå med på ett förslag till ett statligt engagemang. Det är synd eftersom det här finns både en sjupartimotion från länsbänk och ett yrkande i partimotion om att regeringen bör pröva förutsättningarna för att göra Måltidens Hus i till ett nationellt centrum för måltiden med både bakåt- och framåtblickande verksamheter. Jag tycker att det är beklagligt att utskottsmajoriteten inte har ansett det vara värt en uppmaning till regeringen. Men vi kommer säkerligen tillbaka i det här ärendet. Jag står givetvis bakom de reservationer som har i detta betänkande, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 2. 4 (): Vänner i utskottet! Att tala om ett ämne som museer och utställningar utan att komma in på regeringens och stödpartiernas statliga tvångsflytt av och Riksutställningar till känns lite märkligt. Men detta område ingår tyvärr inte i betänkandet eftersom ärendet inte var känt under den allmänna motionstiden. Det får vi därför ta upp vid ett annat tillfälle igen. Kulturarvet är, precis som var inne på, den grund som vi står på. Och med kunskap om våra rötter kan vi lättare känna trygghet och identitet, veta var vi kommer från och kanske också inse vart vi är på väg. I finns omkring 800 museer i vid bemärkelse, om man även räknar in hembygdsgårdar, som också vårdar och förvaltar vårt kulturarv. Till detta hör närmare 1 300 arbetslivsmuseer. Vi har en stor kulturskatt i . Nya museer öppnas vartefter, inte minst av ideella krafter, och det är glädjande på många sätt, men inte helt bekymmersfritt. Vården av samlingarna kräver nämligen resurser tid, pengar och kunskap. är en av de myndigheter som har fått förtroendet att förvalta stora delar av vårt nationella kulturarv. Detta verk brukar uppträda med hög svansföring. Och från moderat håll har vi emellanåt haft en del synpunkter på hur har uppträtt mot sina hyresgäster och hur de därmed har förvaltat sitt uppdrag. Men emellanåt smyger sig en viss försiktighet in, som i årets första nummer av tidningen , som ges ut av just . Där skriver generaldirektören själv följande: kan konstatera att underhållssituationen för bidragsfastigheterna med det menar han statliga museibyggnader, parker, vissa slott och herrgårdar, bruksmiljöer, fästningar med mera har utvecklats påtagligt negativt. fortsätter: Från att ha haft en acceptabel underhållsnivå måste SFV skjuta upp periodiska, men även akuta underhållsåtgärder. Det innebär att underhållsbehovet ökar samt att underhållet totalt sett blir dyrare eftersom underhållet blir eftersatt. är det inte budgeten och inte heller vårpropositionen som ska diskuteras . Då hade jag kunnat fortsätta citera generaldirektören när det gäller hans oroande lista i fråga om brist på resurser för att klara brand- och säkerhetsskydd, vårdprogram, handikappanpassning med mera. Det fattas ett antal hundratal bara där. Det här vet regeringen, och det visste även föregående kulturminister . Ändå valde man att satsa de pengar som fanns på fri entré för vuxna. Det har ju gått jättebra! Folk strömmar till, säger entusiasterna som inte vill titta åt sidan eller som snarare inte vill titta in i illa underhållna magasin med ålderdomliga elsystem, dålig ventilation, mögel och läckande asbesttak. Vi har hört rapporterna, och vi har sett det. Det här beror inte på en bristande vilja hos museifolket, utan det beror på bristande resurser. påpekade , liksom nu sker jag återkommer till det här ansvarsmuseet att anslagen inte räckte till allt som de var ålagda att göra enligt regleringsbrevet. Höj entréavgifterna då! Det blev beskedet från departementet då; den möjligheten finns inte . Detta museum största och ett av världens äldsta konstmuseer, grundat före har dessutom fått lägga konstbiblioteket, som är en gemensam resurs för och , i malpåse efter att ha tvingats säga upp lokaler efter tuffa hyresförhandlingar med . Det ena museet efter det andra kan vittna om stora ekonomiska problem. Jag återkommer till ämnet fri entré, för det kommer ni från socialdemokratiskt håll kanske trots allt att ta upp här. Visionen sades vara en önskan om att nya grupper skulle hitta till museerna. Vi håller med om att det skulle vara ett bra argument om det nu var så att det bara handlade om att gå in gratis. Men jag tror inte att det är så, och det tror jag inte att någon inom alliansen tror. genomförs flera publikmätningar. I samarbete med kommer det att ske en . Det kostar rådet ungefär tre kvarts miljon kronor. Vi får väl se vad resultaten visar. ställde ju frågan här om man också kommer att vara intresserad av att se hur det här har påverkat länsmuseer, privata museer och kommunala museer på andra håll i . På många håll ryktas det om att de som redan före den här så kallade reformen gärna gick på museum är de som går en form av skatteåterbäring, kan man säga, till de kulturintresserade medborgarna. Men var det detta som var tanken? Jag tror inte det. Också det kommer kanske att visa sig i de här publikmätningarna. Efter att ha besökt det gör man gärna kan jag efter att ha träffat kulturattachén konstatera att det även i debatteras om huruvida fri-entré-reformen, som inspirerat Socialdemokraterna här hemma, verkligen lett till att nya grupper har sökt sig in genom museiportarna. Min egen högst ovetenskapliga undersökning bland annat på British Museum och där jag fick betala för att se den fantastiska visade att där kryllar det av turister. Det var inte helt lätt att ta sig fram till vikingaskatterna, mumierna eller Rosettestenen. Det var många turister som gick in gratis. På museer är en tredjedel av besökarna turister. Alla är givetvis inte utlänningar men de allra flesta. Här i huvudstaden ligger 16 av de 19 museer som har fri entré. Vi moderater tror att ett bättre sätt att nå nya grupper vore att till exempel ha generösare öppettider och att göra rejäla satsningar på museipedagogik framför allt för att nå barn och ungdomar. Jag vet att Centralmuseernas samarbetsråd sammanträder just nu faktiskt och att de snart kommer med en rapport om huruvida regleringsbrevet och anslagen stämmer överens. Det gör de tydligen inte efter vad jag har hört. Men den här diskrepansen leder sällan till en ordentlig analys. Vi moderater anser att den statliga museisektorn behöver få en tydligare struktur. Begreppet nationella uppdrag behöver utvecklas på museiområdet och de nuvarande ansvarsmuseerna ersättas med en ordning där olika museer, oberoende av huvudman, får ett väl definierat nationellt ansvarsuppdrag och där den statliga finansieringen framför allt regleras i fleråriga avtal, för en stor del av den så kallade museikrisen har troligen sina rötter i de ettåriga anslagen. Dessa anslag borde analyseras och stämmas av mot uppdragen, åtminstone en gång . Varje museum har naturligtvis någon som är ansvarig för samlingarna, men det är sällan någon som är konservatorutbildad. Vård- och bevarandebehoven är inte särskilt väl tillgodosedda. Det har vi talat om både här i kammaren och med museifolket mellan skål och vägg. Det är det första man drar in på, konstateras det bland annat på vid . Där finns det så kallade konservatorprogrammet en magisterutbildning, enda. Där tas ca 15 elever in. Det här lär hyggligt täcka det behov som finns i . Men det blir egentligen bara projektanställningar. Få museer har möjlighet eller råd att anställa egna konservatorer. Museerna måste göra egna utställningar, för annars får de ingen publik, säger man på i . För att ha råd måste man spara in på någonting annat, och då blir det det som inte direkt syns. Givetvis renoveras föremålen allteftersom de tas fram till utställningar, men det räcker inte. Stora delar av personalen är dessutom beroende av arbetsmarknadsmedel genom enskilda projekt som startas av arbetsmarknadspolitiska skäl. Dessa projekt är tidsbestämda och direkt kopplade till arbetsmarknadspolitiken. Verksamheterna upphör ofta innan själva projekten till sitt innehåll är avslutade. Hyresfrågorna måste också få en lösning innebärande att institutionerna får större möjligheter att påverka kostnaderna för sina lokaler. Ni minns väl att vi hade en uppvaktning från tre av museerna. Jag kan konstatera att de ännu inte har hört någonting från departementet. De vet ännu inte hur det går, utan det rigida systemet med Statskontorets bedömning å ena sidan och å andra sidan ligger fast. Slutligen kan jag konstatera att vi säkert kommer att få mycket intressanta frågor att diskutera, inte minst lokalt, nu när våra kyrkor drar färre själar. Visserligen lär det fortfarande vara fler som går på gudstjänst än som går på olika idrottsevenemang. Här i har vi nu en het debatt med många olika om vad som ska hända med . Det talas också om ett museum, om ett . Men jag kan kanske tänka mig mer intressanta evenemang eller verksamheter. Intressant är detta hur som helst. Med detta yrkar jag bifall till den moderata reservationen nr 1, men givetvis står jag bakom övriga moderata reservationer. 5 (): Inledningsvis vill jag meddela att av familjeskäl fick åka tillbaka till . Därför är jag hennes ersättare här . Under de senaste drygt hundra åren, med , har mycket hänt när det gäller det nationella självmedvetandet. I tidskriften museer kan man läsa att det i finns omkring 800 anläggningar och samlingar av museityp om man räknar in både stora och vetenskapliga institutioner med en stab av fackutbildade specialister. Men det finns också hembygdsgårdar som drivits av välförtjänta ideella krafter. Ofta är det enskilda personer som skapat dessa samlingar. Även om stat, landsting och kommuner engagerar sig ekonomiskt och som huvudmän är det fortfarande vanligt att hembygdsföreningar äger och driver dessa museer. , styresman för , beskriver på ett överskådligt sätt i tidigare nämnda facklitteratur museernas ofta stora och omfattande frågeställningar och uppgifter i när en rad specialmuseer öppnat allt från ekomuseer, miljömuseer och lokala museer till personmuseer. Hur omsätter man museernas förutsättningar i form av samlingar, utställningsytor och välutbildad personal till intressanta projekt som kan bilda, stimulera och provocera? Ja, detta är en viktig fråga. Hur skapas den diskussion inom museet som krävs för att det ska bli en mer aktiv och inriktad institution? Hur kan man få de kontakter som krävs utanför museet? Dessa frågor, och säkerligen många därtill, ställs inom museivärlden frågor som jag tror är mycket viktiga och dessa frågor måste ställas. Ett stort problem som har uppmärksammats är museernas säkerhet när det gäller både stöld och brand. I , har det sagts mig, har en översyn gjorts av brandsäkerheten på museerna, och resultaten är förfärande. På många museer skulle en brand innebära att skulle ovärderliga samlingar gå upp i rök. Situationen är säkert inte unik för övriga Stockholmsmuseer. menar att det är en ohållbar situation som måste åtgärdas. Det är alltför stora värden som står på spel för att insatser ska kunna vänta. vill göra en satsning på på de museer där behoven är särskilt stora. har tagit fram en strategi för museernas säkerhetsarbete. Det är en utredning som innehåller många förslag som bör tas till vara i arbetet med att förbättra museernas säkerhet. Bland annat framhålls vikten av att varje museum utarbetar en plan för säkerhetsarbetet för att skapa medvetenhet om vilka risker som finns. Länsmuseerna fungerar som centrum för den regionala museiverksamheten, och de har också en viktig roll när det gäller kulturmiljövården. Länsmuseerna är mycket viktiga för att målen om ett levande kulturliv i hela landet ska uppfyllas. Det är därför som vi kristdemokrater anser att länsmuseerna ska omfattas av fritt inträde för barn och ungdomar . anser, tillsammans med övriga partier i alliansen, att det är barn och ungdomar som ska prioriteras i denna reform och att så ska ske i hela landet på de museer som uppbär statligt stöd. Detta har vi hävdat gång på gång, och det kommer vi att fortsätta att göra. har i utredningen museer och nationell kulturpolitik konstaterat att det för museerna råder en mycket oklar bild när det gäller huvudmännen och statens mål och förväntningar. Man anser att hela målstyrningen och utvärderingsprocessen måste bli tydligare. Vi hoppas att regeringen och majoriteten i ska ta till sig utredningens kritik och återkomma till med ett förslag på området.