prot · GT097 · 2005-09-22 00:00:00 — Regeringen beslutade i alla fall , ganska sent, att i sin förordning höja valutakursen från 8,50 till 8,60. Det var alltså ynka . Man kan jämföra med att kursen när det gäller redan gjorda utbetalningar har varit på 9,15. Min fråga till vice statsministern är: Är det budgettekniska orsaker som ligger bakom att vi kan låta nästan 1½ miljard flyga oss ur händerna, eller beror det på problem i budgetlagen? 33 Vice statsminister (): Vi betalar runt 24, till Europeiska unionen i medlemsavgift. Vi får tillbaka ungefär hälften. Vi tycker att vi borde få tillbaka mer eller att vi borde betala mindre i avgift. Och statsministern har, senast i samband med toppmötet , arbetat mycket hårt för att ska få en annan position när det gäller den ekonomiska relationen mellan och . , liksom , och några länder till, tillhör de så kallade nettobetalarna, det vill säga att vi betalar mer än vi får tillbaka. Det kanske är rimligt att vi gör det också, eftersom vi tillhör de rikaste länderna i Europeiska unionen. Men en del av det som vi kan få tillbaka kommer just via strukturfonderna, och det är naturligtvis viktigt att vi får tillbaka mycket pengar via strukturfonder och på annat sätt. Vi ska då fastställa en kurs, en EU-kurs, valutakurs, som är en del av grunden för det. Det handlar naturligtvis inte om budgetteknik. Det handlar om att vi själva måste ha en medfinansiering hemma, och den bedömning som regeringen har gjort är att det är på den här nivån som vi har möjligheter att i dagens statsbudget ta hem de där pengarna, tillbaka till . 34 (): Den slutsats jag drar av vice statsministerns svar är, när man pratar om det här med medfinansieringen, att vi egentligen borde ta emot ännu mindre pengar för att slippa detta. Är det korrekt uppfattat? 35 Vice statsminister (): Nej, det är inte korrekt uppfattat. Vi borde inte ta emot mindre pengar från Europeiska unionen. Vi har gjort bedömningen att de resurser som vi kan ta tillbaka via socialfonder och via andra EU-strukturfonder är på en nivå som vi kan försvara i statsbudgeten. Det handlar om att vi måste avsätta egna resurser i svensk ekonomi för den så kallade medfinansieringen, som inte bara handlar om EU-pengar, utan vi har också en egen finansiering från svensk sida. Det är alltid fråga om ett alternativ. Vi har valt att lägga pengar exempelvis på att höja barnbidragen. Det tycker vi är oerhört viktigt. Vi hade inte velat avstå från att höja barnbidragen för att i stället använda ytterligare pengar till medfinansiering. Vi har valt att lägga pengar på de äldre, att höja bostadsbidragen för dem exempelvis och att förbättra sjukvården. Det hade vi heller inte velat avstå från. Det är alltid, som i politiken, ett vägval. Vi tycker att vi har gjort en rimlig bedömning när det gäller att se till att vi kan förbättra vår välfärd på en rad områden och också hämta hem åtskilligt med pengar från Europeiska unionen. 36 (): träder nya EU-regler i kraft som innebär högre krav på alla som hanterar livsmedel utanför hemmet. finns det en oro i fråga om de här nya skärpta reglerna ska göra det svårare eller omöjligt för barn på fritids och dagis att hjälpa till i köket. Jag har noterat att har försäkrat att så inte blir fallet, men jag skulle vilja höra jordbruksministerns kommentar till de signaler som kommer. Det finns faktiskt en oro bland landets förskolor. 37 Jordbruksminister (): Ja, vi kommer att jobba med det som vi kallar för hygienpaketet, som innebär att vi ska få bättre tillsyn av livsmedel och foder. Det här är angeläget eftersom vi ju vill ha en god livsmedelshygien, och vi vill undvika att vi blir sjuka av maten. medger de här reglerna en ökad flexibilitet i olika avseenden. Men på några punkter har det blivit otydligt, och just hur barnen ska kunna hjälpa till på dagis är en sådan punkt där det har blivit otydligt. Men jag delar uppfattning att det här är någonting som vi måste hantera så att vi inte i det här avseendet får en ordning som vi inte vill ha, så vi arbetar med den frågan på departementet. 38 (): Ja, en del av oss är ju lite luttrade när det gäller där det ibland sägs att vi ska få bestämma lite mer själva. Men jag ska ställa en fråga som jordbruksministern kan besvara kortfattat, för att vinna tid, med ett ja eller nej: Kan jag med hänvisning till jordbruksministern nu säga till landets förskolebarn att de kan fortsätta som förut att vara med och baka bullar och röra i grytor och kastruller även efter ? 39 Jordbruksminister (): Ja, jag utgår från att vi ska kunna ordna så att barnen ska kunna vara med och baka bullar och röra i grytorna. tror jag att och jag är överens om att det ska vara tryggt och säkert när det gäller den mat som vi äter på dagis. Jag tycker inte att vi helt ska vifta bort att vi ska ha goda krav på hygien. Men inom ramen för det tycker jag att vi ska lösa det här problemet. Kvinnors möjligheter att starta företag 40 (): Statsrådet pratade förut om möjligheten för kvinnor att försörja sig. Jag skulle vilja fortsätta där men vidga perspektivet lite ytterligare. Vi har många företag runtom i som är en väldigt viktig del för vår välfärd. De är en viktig del både när det gäller att få lön och att kunna försörja sig. Det handlar också om en möjlighet att förverkliga sina idéer. Det finns många likheter mellan män och kvinnor som driver företag. Båda har en önskan om att utvidga, och man bedriver verksamhet lokalt och globalt. Men det finns också en del skillnader. När vi tittar på hur stor andel av företagen som drivs av kvinnor ser vi att det är ungefär en fjärdedel. Och tittar vi på nystarter ser vi att det börjar närma sig en tredjedel, men det är inte mer än så. Någonstans i det här gäller det att fundera på vad samhället har för ansvar för att omfördela resurser och möjligheter så att kvinnor får samma möjligheter som män att faktiskt starta och driva företag. Det jag nu skulle vilja höra är hur statsrådet driver de här frågorna i regeringsarbetet. 41 Statsrådet (): Ja, vi driver dem bland annat på det sättet att vi lade fram en lag som gör att vi när det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder, när det gäller stödformer för kvinnor som ska starta företag, inte får diskriminera. Vi har nämligen sett, när vi har använt arbetsmarknadspolitiska åtgärder, att mera pengar har gått till just män. när det gäller det som har gjorts för män och kvinnor visar det sig också att män har fått en större andel av detta i själva utformningen också. Så där är det viktigt att vi nu tittar på alla de åtgärder som vi gör och att vi också kan bryta ned det i statistik så att det kan gynna kvinnor på precis samma sätt som män. Alla företag växer också från början. anställer man sin första personal. Därför skulle jag också vilja passa på att peka på den reform som vi nu har signalerat om i budgetpropositionen, nämligen att man ska sänka arbetsgivaravgiften för den allra först anställda. 42 (): Ja, det är ju lovvärt att det är saker på gång, men har de förslag som du har räknat upp ingen betydelse för omfördelning. Man kommer inte att rikta några åtgärder som ger möjligheter för kvinnor just utifrån deras perspektiv. Från sida har vi en mängd olika förslag. Det handlar om affärsrådgivning som är riktad till kvinnor, stöd till forskning om kvinnors företagande, starta-eget-sparande, riskkapitalavdrag och så vidare. Detta har just fokus på att stödja den del av befolkning som är underrepresenterad här. När det gäller de bitar du tog upp försöker man bara utjämna det hela, men då lever ju de orättvisor kvar som vi redan har. Har du några tankar kring att faktiskt se till att det också specifikt gynnar kvinnor? Det skulle vara lite intressant att höra. 43 Statsrådet (): Jag tror att vi talar förbi varandra därför att jag tror att om man jämnar ut så gynnar man den missgynnade gruppen. Om man har en kaka och ger lite mer till den ena så gynnar man den i förhållande till den andra, så jag tror inte att det finns någon motsättning där. Däremot vill jag också problematisera kring detta. Om man har riktade insatser till en viss grupp, på grund av kön, måste man också se till att man inte missgynnar det andra könet. Det gäller faktiskt också när man riktar speciella stöd till kvinnor, därför att det finns i vårt land också många män som har behov av den här sortens stöd. Men jag skulle vilja säga att om vi inte diskriminerar på den här punkten då gynnar vi kvinnor. 44 (): Jag hade också tänkt ställa en fråga om hur barnen vid förskolan i och andra skulle få delta i matlagningen framöver. Jag hade önskat att jordbruksministern kunde garantera att de skulle få vara med i minst samma utsträckning som . Men jag får ställa en annan fråga. I budgetpropositionen föreslås ett återplanteringsstöd för dem som har drabbats av Gudrunkatastrofen. Min fråga är för det första: Kommer de som har startat återplanteringen , , att kunna få del av återplanteringsstödet? För det andra: Kommer granplantering även fortsättningsvis att kunna få samma stöd som annan plantering? 45 Jordbruksminister (): Jag får en fråga som inte ligger inom mitt ansvarsområde. Det här är ansvarsområde, så jag kan nog inte ge det detaljerade svar som han efterfrågar. Jag kan konstatera att det beslut som finns beskrivet i budgetpropositionen säger att det här ska vara enligt rekommendationer. Där finns ju balansen mellan barrträd och lövträd. Där tycker jag att har ett gott svar. Den första detaljerade frågan har jag inte svaret på. 46 (): Jag har läst under budgetpropositionens utgiftsområde 23 som ju är ansvarig för. Där står det väldigt mycket om just återplantering och de åtgärder som man ska vidta med anledning av dem som har drabbats av stormen. Därför tycker jag att det vore angeläget om åtminstone på regeringens vägnar kunde säga att de som har varit förutseende och satt i gång med planteringen snabbt också ska få del av stödet. 47 Jordbruksminister (): , det är inte så enkelt som att man är ansvarig för ett helt utgiftsområde. Jag har ansvar både inom utgiftsområde 1, 24 och 23 men inte för skogsfrågorna. Jag vill därför inte i detalj gå in på den fråga som ställer. Men givetvis ska vi se till, och som också är formulerat i budgetpropositionen, att det ska vara utifrån de principer som har lagt fast. Vi får återkomma till den fråga som specifikt ställer när det gäller dem som redan har planterat. 48 (): Jag har en fråga till vice statsminister . Det gäller hans och regeringens syn på golfsporten. I stimulerar vi människors motion och friskvård bland annat genom att ge möjlighet till skatteavdrag för arbetsgivare för sina anställda. Däremot behandlas inte alla idrotter på samma sätt. Golfsporten har längre tillbaka i tiden betraktats som exklusiv. Den består av 600 000 utövare. Förklaringen är enkel: Det är bra motion, det går både för unga och gamla att utöva den, och det är faktiskt inte så väldigt dyrt längre. Därav antalet utövare. Min fråga till vice statsministern är om han är beredd att modernisera regeringens syn på golfsporten och också ge en möjlighet för golfutövarna att ta del av den typ av friskvårdsförmåner som andra idrottsutövare har. 49 Vice statsminister (): Golfsporten är en folksport med över 600 000 deltagare. Den är, som det sades här, inte längre en exklusiv sport. Därför är det rimligt, när man ser på de skatteregler vi har för att ge arbetsgivare möjlighet att dra av för olika typer av motion och fysisk aktivitet för de anställda, att se det i ett brett sammanhang. Det kan handla om gamla traditionella motionsformer men också nya moderna former som kanske har annat uttryck än de hade för 10, 20 eller . Regelverket är sådant att det i sista hand är skattemyndigheten själv som gör en bedömning av om man uppfyller de regler som skattemyndigheterna har för att ge arbetsgivare rätt att göra den här typen av avdrag. Såvitt jag känner till har inte något sådant fall prövats när det gäller golfområdet. Det är naturligtvis upp till den arbetsgivare som vill testa det att göra det för att se om de regler som finns uppfylls av golfen som ju är en bred folksport och omfattar väldigt många människor. var det några tiotusentals människor, är det över en halv miljon. Så det har skett en väldigt stor förändring för golfens del. 50 (): Jag tackar ministern för svaret. Jag har tidigare skickat en fråga till finansminister , och jag kan konstatera att det skiljer sig lite grann åt i synen mellan de olika statsråden. Min fråga är då till vice statsministern om synen på golfsporten med det positiva besked som vice statsministern nu ger skiljer sig från den syn som gavs . 51 Vice statsminister (): Nej, det skiljer sig inte åt på något sätt. Jag tror att det som finansministern svarade och som jag som finansminister svarade överensstämmer med vad jag säger . Vi har generella regler som gör att arbetsgivare som vill understödja de anställdas motion och fysiska välbefinnande har rätt till avdrag under förutsättning att verksamheten riktar sig till alla anställda, att det finns möjlighet för alla anställda att delta i verksamheten, och att den inte är av exklusiv art. Man kan inte i förordning, inte ens från sida, räkna upp de 6070 olika typer av idrottsaktiviteter som vi har i vårt land. Det får ske en prövning från fall till fall. Därför har jag svarat på samma sätt tidigare som jag svarar . Jag svarade när jag var finansminister också att det är upp till den som vill pröva olika sporter att göra det i en vanlig rättslig prövning i vårt skattesystem. Det kan naturligtvis också göras på golfens område. 52 (): Jag vill vända mig till konsumentminister . Vi är alla konsumenter. Jag vill se det som ett av de viktigaste välfärdsområdena. Speciellt viktigt är det för dem som har begränsade resurser. Alla val man gör kan leda till att det blir svårt att få det att gå ihop i . Det gäller att välja mellan telebolag, elbolag, vilken mat man ska köpa, vilka lån man ska ta och vilka kläder man ska köpa. Det är hur många val som helst. Det kan skilja tusenlappar beroende på hur man fattar dessa beslut. De aktiva konsumenterna är inte huvudproblemet, de som har lätt att orientera sig i djungeln och som har mycket pengar så att det inte blir så livsavgörande om man fattar fel beslut. Men det finns de som har lite pengar och som har svårt att orientera sig. Min fråga är: Vad ska vi göra för att hjälpa dem så att de får det lite lättare att få pengarna att räcka? 53 Jordbruksminister (): Det är en väldigt angelägen fråga som tar upp. Den är jag väldigt engagerad i. Just nu arbetar jag med en proposition om konsumentpolitiken som ska ha en inriktning mot de resurssvaga grupperna. Det handlar om att ha en lagstiftning som skyddar de enskilda. Framför allt gäller det den marknadsrättsliga lagstiftningen så att avtalsvillkoren är skäliga och marknadsföringen inte är vilseledande. Men jag tror också att det är väldigt angeläget att vi har ett stöd till konsumenterna som finns så nära konsumenterna som möjligt och att vi då bygger vidare på den kommunala konsumentverksamheten. Det tycker jag ska kombineras med att vi också stöttar konsumentorganisationer så att det finns en röst som tar till vara konsumentens intresse. 54 (): Jag tror också att det handlar om att komma till rätta med det lurendrejeri som faktiskt förekommer. Det är illa nog när man lägger på några hundra- eller tusenlappar på priset, men det finns rena lurendrejerimetoder. Tyvärr har detta brett ut sig alltmer. Jag tror, precis som ministern säger, att det handlar mycket om att ha konsumentvägledningen nära. Det finns exempel i där man har prövat ute i bostadsområden där det bor många resurssvaga människor att komma i kontakt med människor som annars inte själva aktivt söker sig till konsumentvägledare. Jag tror att detta är något vi måste bygga vidare på, och vi måste även ställa mycket högre krav på näringsidkarna att vara tydliga i den information som de går ut med. 55 Jordbruksminister (): Just exemplet med och den konsumentvägledning som vi har haft där är ett väldigt gott exempel. Det har varit värdefullt för den har inte bara riktat sig till de utsatta konsumenterna utan också varit bra för företagen och de småföretag som inte har haft kunskap om konsumentlagstiftningen och hur man ska förhålla sig till konsumenter. Där tror jag att vi kan lära oss en hel del. Bedrägerierna är ju kopplade till ny teknik. Det är bra att vi får nya tjänster i mobiltelefonerna och att vi kan uträtta mycket via Internet. Här behöver vi i flera stycken en skärpt lagstiftning. Modemkapningar har ju förekommit. Det har kallats vår tids största konsumentproblem. Där har vi en utredning på remiss. Jag räknar med att kunna lägga fram en proposition för att komma till rätta med det problemet. 56 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet om vård utomlands. Svenska patienter har rätt att söka vård vid sjukhus i andra länder i EU. Svenska patienter ska få den vården på samma villkor och med samma avgift som för vård i . Man behöver inte heller söka något särskilt godkännande för detta. Det är emellertid väldigt få som utnyttjar den här möjligheten, och ännu färre som över huvud taget känner till att man har denna möjlighet och detta alternativ till vård när man väntar till exempel på operation. Min fråga är: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att sprida informationen om möjligheten för svenska patienter att få vård utomlands? 57 Statsrådet (): Det är bra att svenska medborgare har möjlighet att söka vård också i andra länder inom EU, inte minst eftersom vi rör oss så mycket mer. Det är bra att vi får ett sjukhussystem där vi har möjlighet att få vård inte bara i vårt eget land, utan också i andra länder, och att vi har möjlighet att utnyttja expertis och goda kunskaper i andra länder. De regler som gäller för vård i annat EU-land ser olika ut för olika fall. Det finns möjlighet att direkt få vården avtalad med sitt landsting i ett annat EU-land. Man har möjlighet att söka förhandsbesked och få besked från innan man påbörjar vården i ett annat EU-land. Eller också kan man direkt söka sig dit och i efterhand ansöka om att få vården ersatt. De regler som styr detta är de domstolsutslag som finns på europeisk nivå. Det finns inget enkelt europeiskt regelverk för den här typen av vård och för vad som ska gälla i ersättningsfrågorna. Jag tycker att det vore bra om vi hade tydliga gemensamma europeiska regler för detta. Jag har initierat en sådan diskussion tillsammans med några av mina kolleger inom den europeiska unionen. 58 (): Detta erbjuder ju en fantastisk möjlighet för alla de svenska patienter som står i vårdkö och väntar på operation och behandling här i . Det visar sig att varken sjukvårdspersonal eller patienter känner till den här möjligheten. Därför vill jag än en gång fråga ministern vilka åtgärder ministern ämnar vidta för att patienterna och sjukvårdspersonalen ska känna till den här möjligheten. Det gäller särskilt dem som väntar i operationsköer. 59 Statsrådet (): När det gäller väntetiderna inom vården är det viktigaste vi kan göra naturligtvis att se till att man inte får långa väntetider i . Det genomför vi nu med hjälp av vårdgarantin som börjar gälla och som är en oerhört stor reform som kommer att betyda mycket för svenska patienter. När det gäller vård i annat land inom EU är det inte en möjlighet, utan det är olika möjligheter och det är olika regler. I flera av fallen finns inga gemensamma regler, utan man styrs av enskilda fall som har dömts i domstol. Just för att det ska vara möjligt med förutsägbarhet och information behöver vi, tror jag, gemensamma regler inom EU. Jag tycker att det vore bra om vi kunde få ett patientrörlighetsdirektiv inför samarbetet på sjukvårdens område inom Europeiska unionen. Jag har initierat en sådan diskussion tillsammans med mina kolleger inom unionen. 60 AXEL DARVIK (fp): Jag har en fråga till migrationsministern. Jag tittade på frukost-tv . I rutan stod generaldirektören för Invest in en statlig myndighet som arbetar för investeringar i . Han sade att vi har en hel del tossiga regler i vårt system. Utländska studenter som har varit här får till exempel inte lov att stanna och arbeta efter examen. Jag håller fullständigt med honom. Det är tossigt och grymt att slänga ut studenter när de har bott här , skaffat vänner och kontakter och blivit väl integrerade i vårt samhälle. Jag undrar, , vad kommer du att göra för att regeringen ska ändra på de här tossiga reglerna? 61 Statsrådet (): Jag vill inte riktigt kalla reglerna för tossiga. Men helt klart är jag överens med frågeställaren om att reglerna behöver ändras. Vi har en utredning som just tittar på möjligheterna att ge gäststudenter möjlighet att stanna efter det att studierna är avslutade. Vi behöver självklart internationellt utbyte och det är väldigt viktigt just när det gäller forskare och gäststudenter. Inom EU har vi arbetat länge med att utöka det internationella utbytet till länderna i EU. I har vi fördubblat antalet gäststudenter . Det pågår alltså ett sådant arbete som efterlyses. 62 AXEL DARVIK (fp): Jag är glad över att ger det beskedet. gav ett helt annat besked för inte så länge sedan. Han var mer hårdnackad och sade att de inte ska få lov att stanna. Förutom att det är en personlig tragedi för många utländska studenter när man förlorar vänner och inte får chans att träffa dem är det en stor förlust för när man slänger ut driftiga människor som har valt att komma hit och studera och som får jobb efter examen men inte får lov att stanna. Det är som att stå i duschen i kallvatten och riva sönder tusenlappar något som definitivt inte är särskilt vettigt. Jag är glad att det nu blir en förändring av detta. Det är mycket positivt. 63 Statsrådet (): Statsministerns svar kanske gällde något annat. Man måste titta på varför gäststudenten är här och studerar. Det kan vara så att det är ett led i vårt internationella utvecklingssamarbete där vi bidrar till att människor kommer hit och studerar. Då är tanken att de människorna ska återvända till sina hemländer för att bidra till utvecklingen. Det ser lite olika ut. Men vi ser över regelverket just när det gäller gäststudenter. 64 (): Jag har en fråga till vice statsministern. De höga bensinskatter vi har slår hårt mot befolkningen, inte minst i glesbygden. Många barnfamiljer har inte längre råd ens med en semestervecka. I regeringens budgetförslag vill man påföra ännu en ny skatt, den så kallade flygskatten. Den slår ytterligare hårt mot just glesbygdens län särskilt i . En resa mellan och kommer för en tvåbarnsfamilj att kosta mer. Min fråga till vice statsministern är: Vad avser regeringen att göra för att vi ska ha reella möjligheter att bo och verka i glesbygden i ? 65 Vice statsminister (): Uppgiften att en resa mellan och kommer att fördyras med stämmer inte. Det finns ett förslag i budgetpropositionen om en typ av flygskatt. Det är ännu inte exakt definierat hur den ska utformas. Det ska självfallet tas regionala hänsyn. För den som bor i glesbygd och är mer beroende av exempelvis flygtransporter än vad man är i andra delar av landet kommer man att väga in den faktorn. Man kan inte mekaniskt räkna ut det och säga att det kommer att kosta mer för den här familjen. På många olika sätt försöker vi i budgetpropositionen att ta hänsyn till de delar av vårt land som är mer glest befolkade. Det finns förslag om avdragsmöjligheter för glesbygden. Det finns andra förslag som är oerhört viktiga framför allt när det gäller att ställa om vårt transportsystem så att vi inte blir lika beroende av olja, bensin och diesel som vi har varit . Det är oerhört viktigt. De pengar som vi satsar i budgeten på framför allt forskning och stöd till de branscher, till exempel fordonsindustrin, som medverkar till att ställa om vår energiförbrukning kan medverka till att den här familjen i kan få betydligt rimligare transportkostnader i ett längre perspektiv. Det handlar om att värna vår miljö och se till att miljön får stöd genom olika former av forskningsinsatser. 66 (): Många länder i går i helt motsatt riktning mot .