prot · GS09143 · 2005-06-18 00:00:00 — Hur vill vi att EU ska utvecklas vidare? Vi behöver bredda diskussionen till att omfatta de frågor som är livsavgörande för oss och inte gå ned i teknikaliteter. Teknikaliteter är någonting som vi löser sedan det formella beslutsfattande som behövs för att vi ska uppnå det som vi har blivit eniga om är vårt mål. 12 (): Jag vill först säga att jag tycker att den pessimism som vi här hört uttryckas är något omotiverad beträffande budgetfrågan. EU:s budgetförhandlingar är olustiga, tuffa tillställningar med många föga vackra inslag. Det är inte första gången en sådan här förhandling har spruckit. Jag tycker inte att man ska överdriva det negativa i att det första allvarliga försöket att nå en uppgörelse om denna långtidsbudget sprack. Jag vill inte säga att det är normalt, men det är inte särskilt ovanligt. Desto allvarligare, tycker jag, är det med fördraget. Just det här fördraget må vara dött. Men problem lever. Fördraget var ju tänkt att hjälpa till att lösa en del av de problemen internationell brottslighet, gränsöverskridande miljöfrågor, ekonomisk utveckling och så vidare. De problemen finns kvar. Vi måste därför få ett nytt regelverk. Då blir det väldigt viktigt att den ska sträcka sig används på ett konstruktivt och bra sätt, ungefär som tidigare sade. Vi får inte komma tillbaka och inte ha kommit en millimeter längre. Då har jag en fråga till utrikesministern, och till statsministern om han hör det här. Den har sagt, och statsministern i synnerhet, att statsministern tillhör mest erfarna ledare och vill gärna framstå som en ledare på europeisk nivå. Vilka initiativ tänker den ta för att få en kreativ process på europeisk nivå och på nationell svensk nivå? Vad är initiativen? 13 Utrikesminister (): Jag delar inte uppfattning att fördraget är dött. Det fanns en enighet inom om att det är ett bra fördrag och att vi behöver det fördraget. Men vi måste vänta med att fatta beslut om det. Min uppfattning är, som jag sade till , att det inte bara är fördraget och dess teknikaliteter som vi behöver diskutera. Vi behöver diskutera vad vi vill med det europeiska projektet. Vi behöver diskutera det inom vårt eget land, för det finns olika meningar och en stor oro och osäkerhet, och vi behöver diskutera det mellan länderna. Men varje land måste ta itu med sin egen situation och få en dialog till stånd med medborgarna kring Europafrågan och . Sedan kan vi återkomma till fördraget, det regelverk som måste finnas på plats för att vi ska kunna uppnå det som vi vill åstadkomma. Regeringen kommer att återkomma till och till de olika partierna för att diskutera hur vi kan fördjupa vår dialog. Jag tycker att har ett stort ansvar i den frågan. Trots allt är det avstamp varifrån vi agerar i förhållande till resten av . Vi har alla ett ansvar att säkerställa att vi får ett överbryggande av de klyftor och den oro som finns hos många människor. Vi kommer att återkomma med initiativ. får gärna bidra med goda idéer. 14 (): Jag ska gärna ge sådana bidrag. Jag har några, men jag ska inte dra dem som korten ur rockärmen just . Vad jag sade var att just det här fördraget måste man säga är dött. Men det framtida regelverk som kommer måste bygga på det här förslaget i fördraget. Det är alldeles klart. Det är en del eviga frågor som fördraget försöker hjälpa till att lösa. Jag nämnde några av dem. Utrikesministern återkom till att vi behöver diskutera. Jag vill ändå återkomma till min fråga, vad den vill göra på europeisk nivå för att se till att den här perioden blir produktiv och kreativ. Det är inte så att enbart har ansvar för som medlem. Som medlem i unionen har vi ansvar för hela framtid. kan vi inte springa upp och sätta oss på åskådarläktaren. är vi med och ska utöva ledarskap på europeisk nivå. 15 Utrikesminister (): Det är givetvis en fråga som kommer att diskutera med det nya ordförandeskapet , med kommissionen, med , som är den kommissionär som har en stor roll att spela i det här sammanhanget. kommer att vara en aktiv partner i just den här frågan. 16 (): Jag vill börja med att säga att det som kan te sig som ett fiasko kanske på lite visar sig vara en seger. Man har vågat ta tag i de svåra diskussionerna om vad EU:s budget ska användas till, inte minst frågan om jordbrukspolitiken, hur mycket medlemsländerna ska betala och fördelningen av betalningen mellan länderna. Jag tror att det är viktigt att man vågar ta den diskussionen. Det kanske i ett senare skede visar sig ge utdelning. Sedan gläder det mig att höra att man inte glömmer bort frågan om utvidgningen i konkurrensen med alla andra frågor som har kommit upp. Utvidgningen när det gäller och går vidare. Det är glädjande att höra. Men oavsett vad man tycker om fördraget sätter faktiskt nuvarande fördrag ett stopp vid 27 länder, och när och har kommit med är vi uppe i 27 länder. Då måste man ta den diskussionen. Man kan inte säga att fördraget är stendött i alla delar om man vill gå vidare med utvidgningen. Det har ju varit en hjärtefråga för att EU ska innefatta alla länder. Det gäller även de fattiga länderna, ett muslimskt land som och de före detta krigshärdarna i . har vi på dagordningen och efter och . Men vi har också , , och . Det vore tragiskt om denna process helt stoppades upp. Jag kan förstå att det kan bli förseningar med tanke på de övriga problemen, men det vore tragiskt om den stoppades upp. Avslutningsvis det positiva när det gäller FN. Jag hörde detta om biståndet. Men jag tror att FN också är i behov av reformering så att det blir mer handlingskraftigt och kan agera mer. Jag skulle vilja fråga både hur utvidgningen går vidare och om vi när det gäller FN:s reformering nu är överens om att även göra EU mer handlingskraftigt förutom när det gäller biståndet. 17 Utrikesminister (): Jag delar helt uppfattning att en av de viktigaste frågorna är just att det nya fördraget skulle skapa förutsättningar för en utvidgning utöver de 27 länderna. Det är naturligtvis också det som är förklaringen till att vi har varit så angelägna om att ratificeringen av fördraget skulle genomföras med det tidsperspektiv vi hade. Bakom det låg behovet av att skapa ett regelverk som gjorde det möjligt att fortsätta utvidgningsprocessen. får vi acceptera att det tar . Det är inte så att vi kan se att detta kommer att hindra utvecklingen mot en utvidgning med ytterligare länder, utan de som närmast står i tur de ryms. De andra har en lång process framför sig. Jag tror att dessa två processer, anpassningen hos dem som vill bli medlemmar i och vår förmåga att ändra vårt regelverk för att kunna ta emot dem, borde kunna överensstämma med varandra, så att vi i slutändan uppnår det vi vill. När det gäller FN-reformen finns det verkligen en samling bland EU:s länder. Man inser att EU har en mycket betydelsefull roll att spela vid toppmötet i . EU måste visa att vi anser att FN är ett viktigt organ i det multilaterala samarbetet när det gäller att utveckla världen mot ökad säkerhet och respekt för mänskliga rättigheter. Detta var nog en av de stora framgångarna med detta toppmöte som på något vis försvinner i diskussionerna kring det som man inte lyckades att uppnå. Det är ett viktigt ställningstagande som EU har gjort, och det innebär att EU har ett ansvar fram till toppförhandlingarna att samarbeta med andra regioner i världen, inte minst med de afrikanska länderna, för att hitta gemensamma ståndpunkter som gör det möjligt att fatta beslut om reformering av FN. 18 i (m): Hur djup och allvarlig kris är avgör vi ju själva. Det jag tycker mig se är minst lika mycket en ledarskapskris, och att det finns risk för en ökad nationalism i i då vi behöver samarbeta mer. Jag vägrar att tro att medborgare är emot samarbete så länge EU förmår leverera mer i kampen mot internationell brottslighet, för en bättre miljö, för en mer dynamisk ekonomi och för ökad säkerhet och demokrati i vår del av världen. Utmaningarna är tydliga, och jag tror också att de är nyttiga. Det är även viktigt att man under den här tankepausen gör de rätta sakerna. När man lägger ned någonting i frysen och tar ut det igen ska man vara medveten om att det är samma sak som man tar ut fast riktigt djupfryst. Då blir det en uppgift för varje land att under det här året hitta receptet för hur man ska tillaga anrättningen och vilka kockar som man ska använda för att den ska bli så god att flertalet vill äta den . Det låter snyggt, tycker jag, när utrikesministern talar om . Men kom ihåg att körde över oss igen och positionerade utan att ha efterhört vare sig med partiledare eller om hur man skulle agera på ett bra sätt. En engagerad debatt behövs, okej. Men var är den ytterst ansvariga ministern , vår EU-minister ? Inte ens han har pallrat sig hit till dagens debatt. Jag vill uppmana utrikesministern, regeringen och Socialdemokraterna: inte detta till en fråga för och ! Tro inte att kommer att lösa era problem! Ytterst vilar nu ansvaret på regeringen för att se till att aktivt ska bidra till att lösa den uppkomna krisen i . 19 Utrikesminister (): Jag delar uppfattning att det gäller att göra de rätta sakerna. Men jag är inte säker på att och jag har samma uppfattning om vad de rätta sakerna är. Det är ju en del av den politiska dialogen. När det gäller regeringens relation till har vi en ordning för vad som ska förankras och hur. Jag tror inte att kan påstå att regeringen inte har uppfyllt det regelverk och det system som vi har för samråd när det gäller agerande i EU. Vi har institutioner som vi ska använda oss av, och vi ska inte underskatta deras betydelse, men vi måste också vara kreativa i fråga om hur vi ska gå vidare för att få till stånd en dialog som människor vill delta i. är det så att vi som är engagerade i någonting önskar att också andra människor var lite mer engagerade i det, och vi begär av dem att de ska engagera sig. Men faktum är ju att människor kommer bara att engagera sig i det som de anser att de har anledning att engagera sig i. Därför har vi anledning att lyssna till vad det är som människor vill engagera sig i. Vad handlar deras oro om? Vad vill de diskutera med oss? Vi ska inte alltid tro att det är vår utgångspunkt som gäller och att det är vi som bestämmer vad vi vill diskutera med dem. Jag tror att vi får ta på ett betydlig större allvar vad människor vill diskutera med varandra och med oss som företräder dem i den demokratiska processen. 20 i (m): Faktum kvarstår ju, utrikesministern, att statsministern positionerade inledningsvis av EU-nämndsmötet utan att ha lyssnat på sina 24 kolleger i EU som många av oss velat att han först skulle ha gjort och utan att diskutera med partiledarna i . Det kallar jag inte förankring. I fanns det flera olika förhållningssätt när det gällde hur olika länder ställde sig till hur man skulle gå vidare. En del länder ville gå vidare och en del ville fortsätta processen, omkring detta fanns det inget utrymme för att diskutera på ett seriöst sätt i . Det tycker jag var ett misstag av statsministern. 21 Utrikesminister (): Man skulle försöka att bli överens med 24 länder i frågor där vi vet att vi har väldigt olika synpunkter, och det vet vi på grund av den dialog som alltid pågår mellan EU:s 25 medlemsstater! har något slags föreställning om att man hade kunnat fixa till det före toppmötet, sedan gå till den svenska och därefter bara klubba igenom beslutet på toppmötet. Det är en fullständigt orealistisk föreställning. Det finns en pågående dialog mellan EU:s 25 länder, och det sker oavbrutet en förankring för del i den riksdag som vi har på det sätt som är sagt. Detta är ett långsiktigt mödosamt arbete, och jag förstår över huvud taget inte vad det är som egentligen menar att vi skulle ha gjort för att uppnå enighet i frågor där vi har lång väg att gå för att vara säkra på att bli eniga om. 22 (): EU stod ju inför en kris, och EU:s ledare hade en möjlighet inför det här toppmötet att verkligen ta folks oro och de två nejen i folkomröstningarna på allvar och ta chansen att bygga ett mer öppet, mer demokratiskt och mindre överstatligt EU och ett folkligt förankrat EU där man bygger underifrån och inte uppifrån. När jag hör utrikesministern måste jag tyvärr säga att man uppenbarligen inte har tagit vara på den chansen. Min fråga till utrikesministern utifrån det som har sagts blir då: Är det detta som är position, att det enda som har hänt är att det kommer att ta lite , att det är ett bra fördrag, det bästa fördrag som man kan ha, och att man under den lite ska föra en dialog med medborgarna för att få dem att inse hur bra fördraget är? Mina mycket konkreta frågor till utrikesministern blir: Vad är det som regeringen vill ha en dialog med medborgarna om? Och vad är det som man vill att medborgarna ska engagera sig i? Utgångspunkten i det som utrikesministern säger är att det enda som har hänt är att det kommer att ta lite och att det är ett bra fördrag. Jag tror att EU genom det här toppmötet missade sin chans att göra EU till ett folkligt projekt där människor var med underifrån. Man verkar ta samma ställning som vanligt: Vi vet bäst uppifrån, och tar vi lite tid på oss för att också ni ska förstå det. Var detta verkligen position? 23 Utrikesminister (): Jag vill säga till att position var ju att arbeta för ett EU som är mera öppet och demokratiskt och som kan fullgöra sina uppgifter för att fatta de beslut som vi anser ingår i det europeiska samarbetet. Det var det som var vår position. tycker inte att det fördrag som har arbetats fram uppfyller de kraven, men det finns andra som tycker att det gör det. Men vårt uppdrag är ju inte att enbart diskutera om fördraget uppfyller våra önskemål, utan vi måste gå tillbaka och diskutera vad vi vill med EU och inte försöka att låtsas som att vi har gemensamma uppfattningar i den delen, för det har vi inte. Vi har olika ambitioner när det gäller EU, och det är den frågan som vi måste diskutera. Sedan kan vi återkomma och diskutera hur vi ska kunna skapa ett regelverk för att kunna genomföra det som vi har enats om. 24 (): Min fråga blir ändå till utrikesministern: Hur ska människor kunna känna sig delaktiga i ett projekt och i en dialog om utgångspunkten redan är att fördraget är bra? Vad tänker utrikesministern göra för att människor inte ska se det här som ett ytterligare tillfälle när man håller nya folkomröstningar tills människor har röstat ja? Det har ju skett tidigare. Vad kan utrikesministern ge för garantier för att det blir samma process igen? 25 Utrikesminister (): Jag tror att det bästa vore att hjälpte till att diskutera vad vi vill med EU. Vilket EU vill vi ha? Vilka frågor vill vi att EU ska ägna sig åt? Jag får nästan en känsla av att springer ifrån de grundläggande frågorna och i stället ägnar sig åt att diskutera fördraget, för att det gör det möjligt att undvika att ärligt tala om vad man vill med det europeiska samarbetet. Spring inte ifrån ansvaret, , utan låt oss ta diskussionen om vilket EU och vilket vi vill ha! Vad vill vi samarbeta om? Vad vill vi att EU ska kunna besluta om för att göra världen bättre det som vi i inte ensamma kan åstadkomma, utan som kräver ett samarbete på europeisk nivå? Tala om det, och låt oss ta en diskussion utifrån det, ! 26 (): Diskussionen om vilken väg EU ska ta efter de franska och nederländska folkomröstningarna har på den europeiska nivån mycket handlat om vad vi ska ge de franska väljarna. Möjligen har nattens budgethaveri förändrat agendan något. Att glädja de franska väljarna handlar mycket om att föra in en socialpolitisk dimension, om att stoppa utvidgningen och om att begränsa handeln. Detta har just inte särskilt mycket med den svenska agendan att göra. De gamla stora länderna har inte direkt agerat i någon ledarroll under vare sig fördragsdebatten eller budgetdebatten. har vänt sig till gamla stora länder som och . Med tanke på den nuvarande situationen är det en mycket tvivelaktig strategi. Budgetförhandlingarna visar också att vi, utöver budgettaket på , inte har så mycket gemensamt med dessa. Innehållet i budgetförslaget var ju närmast ett värstascenario för , med en mycket föråldrad struktur. Det är ett alldeles för högt budgettak, ett dåligt nettoåterflöde, för mycket jordbruksstöd, för mycket strukturstöd framför allt till de gamla medlemsländerna för lite forskning och moderna inslag, bort med excellenskrav i forskningen, och en bibehållen brittisk rabatt. Att inte rösta nej till detta hade varit en omöjlighet. Min fråga till utrikesministern är: Borde inte utnyttja det kaos som råder och omorientera sig mot de nya medlemsländerna och kanske också ? Trots avsaknad av nytt fördrag och ny långtidsbudget kunde man ta tag i EU-politikens innehåll och driva en mer proaktiv och modern inriktning på den europeiska politiken. Vad behöver just nu är ett nytt ledarskap. 27 Utrikesminister (): Jag kan försäkra om att detta är precis vad gör. Vi utvecklar ett nära samarbete, särskilt med en del av de tio nya medlemsländerna. Vi har ett intresse av att fortsätta det som var en drivande kraft för i utvidgningen. Vi ville få med dessa tio länder, för det krävs för att ska bli det som vi vill ha. Och när de är med är det förstås viktigt för att fördjupa samarbetet just med de länderna. Men vi måste givetvis samarbeta med alla medlemsländer i EU i olika frågor, för att hitta så många som möjligt som delar vår uppfattning, inte minst om moderniseringen av inriktningen på EU-arbetet. Jag vill påstå att är mycket pådrivande i just detta att försöka få EU att inse att mycket av det som lades fast för ett halvt sekel sedan inte är det som EU behöver . Vi måste förändra både hur vi finansierar och vad vi finansierar i våra budgetar och vad vi inriktar vårt samarbete på. Det är precis i den frågan som vi måste involvera medborgarna i våra egna länder, för att göra detta till som säger ett folkets projekt. Vi behöver verkligen engagera människor, för detta blir inte framgångsrikt med mindre än att det också är alla de europeiska folkens gemensamma projekt. Då krävs det modernisering. 28 (): Tack, utrikesministern, för återrapporten. Vi kan konstatera att är ett fiasko. Konstitutionen är död, och jag tror att det är något positivt. Det kommer att visa sig längre fram. Dock är jag lite bekymrad över attityden i återrapporten. Den går ut på att vi ska ha betänketid det blev ju dessvärre så i folkomröstningarna i och att folket råkade rösta nej, och då måste vi ha på oss att hitta på ett sätt att få dem att säga ja, till exempel i en ny folkomröstning. Det är väldigt trist att man inte lyssnar på folkets besked att konstitutionen är död. Jag har tre konkreta frågor om saker som inte har lyfts fram särskilt mycket här. Den första frågan handlar om hållbar utveckling. Det fanns ett ganska allmänt hållet riktlinjepaket som skulle antas nu och som inte ens de borgerliga partierna bemödade sig om att kritisera, och de är ju inte kända för att vara särskilt miljövänliga här i . Blev det någon förbättring av de riktlinjerna för en bättre miljö för framtiden? Så till den andra frågan. Punkt 15 handlar om terrorism. Kampen mot terrorismen ska bli effektivare. Däremot nämns inte ett ord om rättssäkerhet. Det finns ett exempel , där i blev åtalade för att de hade en demonstration mot GMO:er, och de blev fängslade på grund av de nya terroristlagarna. Blev det någon förbättring på dessa punkter för att säkerställa rättssäkerheten? Den tredje frågan handlar om de riktlinjer för sysselsättning som ska användas i medlemsstaterna. Där hade man tidigare uppenbarligen glömt att ta med jämställdhet som en viktig punkt, vilket vi tog upp på . Kom det nu med i förslaget, så att man inte glömmer bort jämställdhet på EU-nivå? Det är lite pinsamt att EU-ledarna i utkastet glömmer att lyfta fram jämställdhetsfrågan. 29 Utrikesminister (): Hållbar utveckling är en viktig fråga som har engagerat sig mycket för i det europeiska samarbetet. Det är dessutom ett av de områden där det europeiska samarbetet verkligen gör en skillnad. Där behöver vi EU för att kunna säkerställa att den utveckling vi främjar på andra sätt också är hållbar. Det beslut som fattades gav en bättre plattform, en bättre utgångspunkt vid översynen av hållbarhetsinriktningen i det här sammanhanget. kommer säkert att få anledning att återkomma och diskutera den frågan mer i detalj med ansvarig minister. Samma sak gäller egentligen också RIF-området, det vill säga terroristlagarna och besluten om dem. Det råder inget tvivel om att den svenska ståndpunkten är att arbetet med att förbättra våra möjligheter att bekämpa terrorismen måste ske på ett sådant sätt att rättssäkerheten bevaras. Det är något som hävdar i alla överläggningar. I den frågan kan fördjupa sig i diskussionerna med justitieministern. När det gäller riktlinjerna om sysselsättning och frågan om jämställdhet vill jag säga att jämställdhet är viktigt i det sammanhanget. Jag kan inte på rak arm svara på hur formuleringen blev där, men vi kämpade för att få in det. Jag kan inte svara exakt på hur det blev där. Jag måste be att få återkomma om det. 30 (): Målen för hållbar utveckling är inte särskilt konkreta. Jag vet att jag vid förra krävde att skulle använda sitt veto för att förmå andra länder att skärpa sina riktlinjer. Då vägrade regeringen, för det ansågs inte vettigt att använda vetot som en konstruktiv lösning i debatten på EU-nivå. I debatten om EU-budgeten var det annorlunda. På EU-nivå är ekonomi tydligen viktigare än miljö för den . Jag beklagar det. När det gäller kampen mot terrorism måste vi fortfarande följa de lagar som EU stiftar. Det är trevligt att höra att ni tar upp frågor om rättssäkerhet, föreningssäkerhet och så vidare, men faktum kvarstår: Det står inte i dokumenten att den personliga rättssäkerheten ska skyddas. Det är problemet. Vi får återkomma i frågan om jämställdhet. Om hade lyft fram det hade jag förutsatt att man skulle komma ihåg om de andra EU-ledarna sade att det ska finnas med. 31 Utrikesminister (): När det gäller hållbar utveckling måste vi åstadkomma ett regelverk och ett gemensamt synsätt som gör att vi faktiskt åstadkommer det vi vill. Det är inte fråga om att använda veto när man inte har lyckats övertyga andra om betydelsen av vissa steg som borde tas för att säkerställa en hållbar utveckling. Man får hitta andra sätt att komma fram och övertyga. Du kan inte tvinga andra att göra det du själv vill med mindre än att du övertygar dem om att detta är vad de själva vill. Vi är på god väg. De principer som antogs som vägledning för det fortsatta arbetet är betydelsefulla. Som jag sade i mitt anförande kommer vi att ta kontakt med det nya ordförandeskapet för att driva denna fråga vidare. Detta är en profilfråga för . Vi har mycket höga ambitioner. Men då handlar det inte om att använda sitt veto. Det gäller att arbeta, argumentera och övertyga de andra och få med dem på vagnen. 32 (): har drivit EU-frågorna under parollen smalare men vassare. Det finns dock ett undantag från detta smalare. Det gäller utvidgningen, där det är oerhört viktigt att vi släpper in de länder som står på kö. Jag vill återigen påpeka att vi nu inte får släcka hoppet för dem som har påbörjat demokratiseringsprocesser och liknande, inte minst med sikte på att kunna nå ett medlemskap i . Jag kommer åter till det smalare och vassare. Mycket av den tveksamhet som finns hos medborgare grundar sig på att man känner att EU pysslar med en mängd frågor som det egentligen inte har med att göra. Det gäller badvatten, hur vi i väljer att lägga våra jaktperioder och liknande. Man vill att EU ska jobba med de stora viktiga frågorna, internationell brottslighet, miljöfrågor och så vidare. Tror ministern att en riktlinje för att nå framgångar i fördragsfrågan är just att sikta på ett smalare men vassare EU? 33 Utrikesminister (): Problemet är inte att ena sig om övergripande tjusiga formuleringar. De döljer ofta så mycket. Det handlar om att gå in bakom dem och ta reda på vad man menar med smalare och vassare. markerar själv att smalare gäller inte frågor om utvidgning.