prot · GT0915 · 2005-10-14 00:00:00 — Det fanns också en artikel i för inte så länge sedan som handlade om ett barn som hade växt upp i en sekt. Men mig förvånar det att det blir så få reaktioner från politiskt håll, och jag ställer mig frågan: Varför ställs det inte krav på lagändringar, på tillsyn och insyn efter händelserna i ? Varför är det så få reaktioner och varför kom det inga reaktioner efter tv-programmet som handlade om en sekt som ledde in barn i vuxnas sexuella värld? Varför är det inte fler som ropar efter forskning om barns situation i sekter? Varför är så tyst? Ja, det beror förmodligen på att kunskapen är så låg. Jag tycker att vi behöver prata öppet om detta, och det är därför som jag står här . Jag tänkte berätta om några människor som jag har mött. En kvinna berättade att hon blev rekryterad genom att hon på gatan fick inbjudan till ett möte. Mötet ledde till att hon deltog i en veckolång kurs. Efter den tänkte hon lämna alltihop eftersom hon var så tveksam. Men kursen leder till ytterligare en 40 dagars utbildning, och sedan satt hon fast i en sekt där hon blev utnyttjad och manipulerad . En annan man som jag har pratat med växte upp i en manipulativ rörelse. När han insåg det sjuka i det hela och beslutade sig för att lämna sekten betraktades han från till en annan av de människor som hade varit hans närmaste vänner som död, och han betraktas fortfarande som en död person. Alla som han kände och hade dagliga kontakter med hälsar inte på honom när han möter dem på gatan. Mannen jobbar nu för att hjälpa andra människor som har bestämt sig för att hoppa av olika sekter. Han berättade att han får flera telefonsamtal . var det fyra personer som ringde och ville ha hjälp för att hoppa av. Det finns frivilliga organisationer tack och lov som består av människor som har lämnat manipulativa rörelser och som stöder andra. Men det saknas professionell hjälp. Det saknas till exempel ordentligt med kunskap inom psykiatrin. Många kommer inte heller så långt som till att söka hjälp där. Det finns exempel på unga människor som har tagit sina liv efter kontakt med den här typen av rörelser. presenterades utredningen I god tro som hade i uppdrag att kartlägga den här typen av problem och lämna förslag om hur man kan komma till rätta med dem. Det var en omfattande utredning som presenterade konkreta förslag som skulle kunna vara till hjälp. Men av detta har det inte blivit ett endaste något, och jag tycker att det är dags att ändra på det. Det finns nämligen mycket att göra på det här området. Det behövs forskning kring barns situation. Jag kan inte acceptera att barn växer upp i rörelser som fungerar på ett odemokratiskt sätt där det finns starka ledare som manipulerar andra. Därför behövs det ökad forskning som kan peka på de demokratiska brister som finns i den här typen av organisationer. Jag kan inte heller tycka att det ska vara tillåtet att göra precis vad som helst i religionens namn. Vi har religionsfrihet i det här landet, och det är ofta där som man gömmer problemen. Det behövs också samlad kunskap inom psykiatrin. Faktum är att läkarorganisationerna har uppmärksammat det här problemet. Vid nästa läkarstämma kommer det att vara ett särskilt symposium just om att öka kunskapen om bemötandet av människor inom psykiatrin som har hoppat av en manipulativ rörelse. I detta anförande instämde (). 29 (): Det har redan varit en debatt om integrationsfrågor. Men jag ska komplettera med några ytterligare synpunkter. Jag vill börja med en rent principiell fundering. Integration är ju inget ord som används i vardagen av några andra än politiker och tjänstemän som jobbar inom området. Skulle man översätta det till vad det handlar om i vardagslivet vill jag påstå att respekt är ett bra ord. Det handlar om ömsesidig respekt som jag är helt övertygad om byggs underifrån. Det är inte via myndigheter som man åstadkommer en respekt mellan människor i samhället. I möten mellan människor handlar det om att se, lära känna, ta del av, lära sig att utvecklas. Hur skulle vi vilja att det fungerade i för att vi skulle få ett helt annat samhälle? Då börjar jag med den röda mattan. Många av dem som kommer till har flytt från olika besvärliga situationer, från tortyr, krig och förföljelse av olika slag. Det finns också många som har flytt från en tuff ekonomisk situation. Andra har lärt känna någon i som de vill skapa ett liv tillsammans med. Det finns också många här i som känner sig utanför och som inte deltar i samhället på samma villkor som vi andra. Vi måste se till att det finns en röd matta in i samhället. Det vore en viktig del, och då handlar det om attityder. För att man ska kunna ta del av det svenska samhället kan det ibland behövas stöd och hjälp och någon som visar vägen. Vi har sagt att värdfamiljer och även frivilligorganisationer måste få ta en större del av det här arbetet. Det är också där som man kan åstadkomma möten mellan människor. Arbetsplatser och skolor är också ett viktigt forum för delaktighet, för att kunna ta till sig ett nytt språk och för att kunna ta del av seder och kulturer. Det handlar alltså om att få reda på hur det funkar i . Sedan ligger det också ett ansvar på oss som är födda och uppvuxna i att lära oss och ta till oss nya saker. En viktig poäng i det här arbetet handlar om att se människan. Vad finns det för kunskap och erfarenheter? Vad bär man med sig för minnen? I vår integrationsmotion som vi har lämnat in under den allmänna motionstiden tar vi upp en del frågor. Det handlar om företagsklimat och om att möjligt få komma i arbete eller praktik. Vi visar på vad nystartsjobb skulle kunna innebära. Vi vill ha en individualiserad och praktisk språkundervisning där man i arbetet eller inom yrkesutbildningar får ta del av det svenska språket utifrån de erfarenheter och kunskaper som man har med sig hemifrån. Vi tar upp en modell som vi kallar för Ragundamodellen där man har kopplat ihop områden där det finns behov av kunniga och erfarna människor och där det finns både jobb och bostäder med de områden där det är svårare att få både bostad och arbete. Självklart bygger det på frivillighet. Vi pekar på bostadspolitikens betydelse. Man måste få betydligt fler blandade områden med olika former av boende, hyresrätter, bostadsrätter och egnahemsboenden. Vi pekar även på detta med värdfamiljer och frivilligorganisationer som en viktig del i det här arbetet. Yrkesanpassad utbildning är också viktigt. Arbetsförmedlingarna måste kunna jobba på många olika sätt. En annan otroligt viktig del av detta handlar om hårdare tag mot diskriminering. Det är både lagen som kan behöva ses över och skärpas och konsekvenserna för att faktiskt diskriminera som man behöver trycka på ytterligare. Vi ser också att det handlar om många olika faktorer som ligger till grund för diskriminering, där etnicitet kan vara en viktig del. Men för att nå till de här sakerna är det otroligt viktigt att vi skapar mötesplatser. Vi måste mötas. Vi måste tala med varandra, inte till varandra. Att man flätar samman, att man lär av varandra och att man visar varandra respekt tror jag är den absolut viktigaste delen. Det är så svårt och så enkelt. I detta anförande instämde (). 30 () replik: Jag tycker att har helt rätt när hon säger att ordet integration är ett väldigt politiskt ord som förmodligen är uppfunnet av oss som sitter i denna kammare och flera andra. Det andra popularitetsordet just nu är ju mångfald. Jag tycker att det handlar om delaktighet för alla människor och inte om integration och mångfald. Det är politiskt konstruerade ord. På sitt sätt kan jag hålla med om väldigt mycket av det hon säger. Men det finns några saker från den borgerliga alliansen som jag är lite bekymrad över. Det handlar om att om man bara låter den gängse arbetsmarknadspolitiken, företagarpolitiken råda, det vill säga sänkta skatter på arbete och att man har mycket lägre ersättningsnivåer, kommer man lättare att lösa det här problemet. Som en effekt av detta skulle man få en lösning. Kan visa på att det verkligen är på det sättet? Det är ingen tvekan om att det måste gälla för många arbeten. Slutligen skulle jag vilja säga att vi är överens om bostadspolitiken också. Men jag tror inte att någon kommer hit och har pengar att köpa en bostad det första man gör när man kommer till . Det måste finnas en övergång, och då måste vi ha den modell vi har. 31 () replik: Att komma hit och kunna köpa en bostad som det allra första man gör, nej, det är nog inte den allra vanligaste modellen. Däremot har vi ett område i en Smålandskommun där vi har centerstyre där det faktiskt är så att en av de första kurserna man anordnar för dem som flyttar till kommunen är hur man köper hus. Till kommun kommer alltså en otroligt stor andel invandrare. Jag tror att man har någonstans mellan 50 och 60 olika språk i skolans värld. Man har minimal arbetslöshet, och kommunen får ordna kurser i hur man faktiskt köper sin bostad. Om man kan köpa bostad eller inte kanske snarare är ett tecken på om det är en lyckad integrationspolitik eller inte. I det här området har man ett helt annat stuk. Man lyckas få ut de som kommer i arbete, för man har en helt annan arbetsmarknad, som fungerar på ett helt annat sätt än den gör i övriga . Ett tips är att besöka och studera i och se hur de arbetat med de här frågorna. 32 () replik: förvånar, måste jag säga. Jag har aldrig hört talas om att måttet på integration har varit om man kan köpa bostad eller ej. Det är möjligt att det fungerar. Jag tycker nämligen att man ska vara öppen för alla möjligheter. Det jag skulle vilja nämna var en erfarenhet jag har sedan förra mandatperioden när jag var vice ordförande i ett av de kommunala bostadsbolagen här i . I det bolaget hade vi inte en enda ansökan om att få ombilda hyresrätter till bostadsrätter i de områden som man kan kalla invandrartäta, inte en enda sådan ansökan hade vi. Kanske det beror på någonting. Kanske det beror på att det i det här fallet handlar om att man faktiskt i första hand vill ha en bostad att bo i och inte bryr sig om vilken upplåtelseform det är. Jag delar uppfattningen att vi ska ha blandade upplåtelseformer, men det kanske inte är det som är det viktigaste för integrationen. 33 () replik: Tack för möjligheten att få vidga det här ytterligare. Det är väldigt spännande. Det var faktiskt som var stängd i sin syn på vad invandrare möjligtvis skulle kunna tänka sig vilja ha för boendeformer eller möjligheter. Jag är helt på det klara med att det finns många olika önskemål. Det är det vi vill öppna för. Men det går inte att säga att invandrare inte kan tänka sig att köpa sin bostad som det första man gör. Det finns tydliga exempel på alternativ där man har lyckats på ett helt annat sätt. Jobb, mötesplatser och respekt för varandra. 34 (): Det har blivit en mycket intressant integrationsdebatt. Jag tycker att en sak som sade är väldigt mänsklig, att i stället för integration kalla det respekt. Det ligger mycket i det. redovisade utvecklingen i de bostadsområden som omfattas av storstadssatsningens 24 områden i , och kommuner. Sammantaget ger resultatet en positiv bild. Sysselsättnings- och utbildningsnivåerna har ökat medan andelen med långvarigt försörjningsstöd har minskat. Förändringarna i de 24 områdena kan sammanfattas på det här sättet. 1.Andelen i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskade. 2.Andelen med långvarigt försörjningsstöd har minskat kontinuerligt. 3.Utbildningsnivån har ökat något. Jag vill upprepa det demokratiminister sade att vi kan säga att vi är rätt stolta över det som har uträttats men inte nöjda. har regeringen tecknat lokala utvecklingsavtal om gemensamma insatser i de 24 områdena i sju storstadskommuner. Dessa storstadskommuner är bland annat , , , , , och . Målet för storstadspolitiken är att ge goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till nya arbetstillfällen. Ambitionen är också att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. För att stimulera ett lokalt utvecklingsarbete anslog i den första fasen av storstadsarbetet i särskilda medel till de berörda kommunerna. Kommunerna avsatte motsvarande belopp. Dessa pengar kommer i princip att vara förbrukade . I den andra fasen ska storstadspolitiken konsolideras och fortsätta att utvecklas. Arbetet med utveckling av metoder och framför allt samverkan för att bryta segregationen ska övergå till statens och kommunernas ordinarie verksamhet och medel. Det är en utmaning för samhället att i handling visa att man förmår bryta isolering, arbetslöshet och segregation genom att kommuner och statens myndigheter arbetar med gemensamma projekt i storstadssatsningens anda. Jag kommer ihåg när jag kom till . Jag var uppe i . började jag arbeta i pappersmassafabriken . Jag minns att jag inte fick så mycket i lön. Det var per dag. Men det var en fantastisk upplevelse att få ett arbete, att träffa nya människor och att få lära mig språket med hjälp av dessa kamrater. Det bästa sättet att lära känna ett nytt land är att få ett arbete, att få nya arbetskamrater och nya uppgifter. Vår starkaste drivkraft måste vara att ge möjligheter till alla som kommit till att så snabbt som möjligt få ett arbete. Språkstudier ska kunna ske parallellt med arbete och praktik, och arbetet att värdera och väga utländska utbildningar mot svenska måste intensifieras. Jag har skrivit en motion om detta . Generösa anställningsstöd och andra satsningar för dem som varit arbetslösa länge måste också finnas i ett samlat paket för ökad integration. Vi är på god väg, men har mycket kvar att göra. Det är med integrationen som med demokratin; den måste vinnas . 35 () replik: Jag ska inleda med att säga att jag faktiskt gillar beskrivning av det arbete som är nödvändigt för integrationen. Men det gör naturligtvis att jag blir lite förundrad när han står här och försvarar regeringens politik. Han talar om att sysselsättningen skulle ha ökat i de områden som vi pratar om som utsatta. Ja, det gör den ju tillfälligt när man flyttar människor från kolumnen öppet arbetslösa till sysselsättning. Men både du och jag vet ju att är djupt kritisk mot det sätt på vilket storstadssatsningen har fungerat, och det visar också utvärderingarna. Det förstärks av det faktum att generaldirektören för , , i upprepade intervjuer har sagt att enskilda projekt inte löser den här problematiken. Eftersom regeringens hela politik består av just den här typen av enskilda tidsbegränsade projekt blir min fråga till , som ju faktiskt har suttit i och sett åtskilliga budgetar: Vad skiljer den här budgeten i integrationspolitiskt hänseende från alla de andra som du har sett? 36 () replik: Integrationspolitiken eller invandrarpolitiken började . Om vi ser tillbaka märker vi att det nu är en stor skillnad. Det som ni i alliansen kallar bidrag är stöd till invandrare eller nya svenskar som kommit hit för att de, precis som jag, ska kunna komma in i arbetslivet i det nya landet och få hjälp att träffa nya människor och kunna engagera sig i det land som de befinner sig i. Självklart har stödet som staten ger till nya svenskar varit till stor hjälp. Det är mycket bättre nu än vad det var 1970 eller 1990. Jag tycker att storstadssatsningen har varit ett stort framsteg. Som demokratiministern sade skulle det ges mera pengar för stöd för att kunna hjälpa nya svenskar in i samhället. 37 () replik: Det är klart att det är skillnad på att komma till nu om man jämför med hur det var , som vi pratade om som den gyllene eran då man direkt kunde ta ett jobb. Det är vi alla överens om. Problemet är, , dels att arbetsmarknaden har förändrats, dels att ni som har styrt det här landet inte har klarat av att leverera en integrationspolitik värd namnet. Jag menar att de siffror som du och jag diskuterar klart och tydligt visar att det inte sker en ökning i sysselsättningen. Det sker förflyttningar av människor från den ena kolumnen till den andra, och det är det som är problemet med er politik. 38 () replik: Naturligtvis håller jag inte med . Det vi tydligt ser i statistiken är självklart att det skett mycket stora förbättringar, och jag gör inte jämförelser bara med hur det var 1970. till är det många invandrare som har bidragit mycket väl till utvecklingen och välfärden i med sitt arbete. Jag tycker alltså att det är stor skillnad . 39 () replik: Det var mycket intressant att höra berätta om sina egna erfarenheter, som jag kan tycka på många sätt stärker teorierna och de antaganden som gör i sin integrationsmotion. Då måste man på något sätt få frågan tillbaka till Socialdemokraterna. Om nu den här erfarenheten och kunskapen finns om betydelsen av ett arbete, av att få arbetskamrater och en mötesplats där man blir en del och få möjlighet att komma in i samhället och därmed också möjlighet att lära sig språket på ett helt annat sätt, varför tar ni då inte till er detta och jobbar på den linjen? Som det är tar det väldigt innan man kommer ut i praktik, om man kommer ut i praktik över huvud taget. 40 () replik: frågar varför det inte finns flera jobb för invandrare. Jag tycker att det har skapats många jobb med hjälp av stödet. Det är en del. finns det olika sätt att ge de nya svenskarna hjälp att komma in i samhället. Det som har varit ett problem, skulle jag kunna tänka mig, är att invandrarna själva inte vill arbeta. Och det gäller inte bara invandrare utan det gäller också svenskar. Men det har tidigare skett en mycket stor och klar diskriminering det måste vi erkänna som har förhindrat invandrarna, de nya svenskarna, att lättare komma in i samhället och i arbetslivet. 41 () replik: Från sida ser vi vikten av att ha ett helt annat företagsklimat som skulle göra det möjligt att få flera i arbete, vilket skulle påverka situationen för många i det här landet, både invandrare och långtidsarbetslösa. Du tar upp en annan del. Det handlar om diskrimineringslagstiftningen. Man kan se att den inte är riktigt så vass som den skulle behöva vara, för precis som du säger finns det ett problem också med diskriminering. Den ena delen handlar om att det är få jobb, och den andra delen handlar om diskriminering. På vilket sätt arbetar Socialdemokraterna för att stärka upp de här delarna? Det behövs betydligt mer där. 42 () replik: Jag tycker att det är bra, som säger, att klimatet har blivit vänligare för dem som kommer till . De ska tas emot utan att man ska se negativt på dem som arbetskraft. Vi socialdemokrater tycker också att företagarna måste ändra attityden och ta emot nya svenskar som arbetskraft. När det gäller diskriminering tycker jag att det finns väldigt mycket mer att göra. 43 (): I når var fjärde elev inte mål. I grannlandet är det bara någon halv procent av eleverna som inte når mål. I upptäcks problem ofta så sent att det inte går att göra någonting åt dem. Det brister i utvärdering av elevers kunskaper och i stödinsatser. De första betygen kommer först i åttan. De enda nationella proven som är obligatoriska finns i nian. Skriftliga omdömen är förbjudna. Elever tillåts alltför ofta vandra genom hela grundskoletiden innan extra stöd sätts in. Det kan komma första gången på individuella programmet, när det alltså redan är . I har man tydligt fokus på de tidiga skolåren. Skolan använder individanpassade metoder för att få alla elever att hänga med, inte för att elever ska få halka efter i egen takt. Lärarna måste detaljerat bedöma elevers såväl färdigheter som kunskapsluckor, och det är vanligt att elever tidigt får extra stöd och tid. Det finns ett tionde skolår för den som behöver, även om det i slutändan bara är ett par som använder det. Betyg ges tidigare än i , och elevernas kunskaper bedöms i förhållande till etappmål och skolans kunskapsmål. I finns etappmål inte ens framtagna att jämföra med. Allvarligast är kanske att den svenska skolan har tappat förmågan att kompensera elever för socioekonomisk bakgrund. I den finska skolan hänger resultaten inte ihop med kön, invandrarbakgrund eller socioekonomisk status. Svagpresterande elever klarar sig bättre än i alla andra länder och högpresterande elever hålls inte tillbaka. Den anser sig inte ha något alls att lära av . I stället skyller man de svaga resultaten i skolan på invandringen, vilket är fel. Gruppen elever med utländsk bakgrund är i mycket heterogen. Tar man hänsyn till föräldrarnas utbildningsnivå försvinner en stor del av skillnaderna i de samlade resultaten mellan elever med svensk och utländsk bakgrund. Tar man dessutom hänsyn till kön blir skillnaden än mindre. Invandrartjejer som grupp har bättre skolresultat än infödda svenska killar. Var femte infödd svensk kille når inte upp till läsförståelsetestets Godkänt i nian. Det här visar behovet av individanpassade lösningar i skolan. Det visar att det är fel att betrakta elever som tillhörande ett kollektiv, uppifrån, och att anta att en lösning passar alla. Det har hänt någonting i den svenska skolan . Resultaten har generellt sett halkat efter både jämfört med oss själva och jämfört med andra länder. Där är ju ett tydligt exempel. säger att man ser tydliga tecken på försämringar i elevernas kunskaper och på ökade skillnader. Man säger att variationen mellan skolor har ökat liksom spridningen i resultat mellan de bäst och de sämst presterande eleverna. Gruppen svagpresterande elever i presterar sämre nu än , och kunskapsklyftorna i skolan ökar. Jag såg i att skolministern påstod att vi aldrig kommer att acceptera ökade kunskapsklyftor. Men, fru talman, det är exakt och precis det den har gjort under . Bristerna i resultat beror på en skolpolitik som fokuserar på allt annat än kunskap och på en oförmåga att möta de skilda förutsättningar som elever har. I den nya läroplan som antogs 1994 angavs att skolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper. Men skolan har inte längre en huvuduppgift i . Den skrivningen är borta. Det har givit en obalans mellan rena kunskapsmål, processmål och de perspektiv som ska löpa genom undervisningen. Vi menar från moderat sida att det behövs en målrensning, ett förtydligande av vad skolans uppgift är, och huvuduppgiften är att förmedla kunskap. Det behövs också ett nytt system för att garantera varje elev en tidig utvärdering av kunskapsutvecklingen och för att säkra varje elevs rätt till stöd för att nå kunskapsmålen. Vi föreslår obligatoriska kunskapskontroller år 2, 5 och 8, nya nationella prov, som ska tydliggöra elevernas kunskapsläge jämfört med målen. Vi vill göra skolan skyldig att för elever och föräldrar beskriva elevens utveckling mot målen och att specificera behov av extra tid och extra stöd. Verktyget för att åstadkomma detta är en individuell utvecklingsplan, men också skriftliga omdömen och betyg tidigare. Det går inte att, som regeringen, bara föreslå en utvecklingsplan som ska vara framåtblickande. Man måste ju veta varifrån man utgår, vilken grund eleven står på. Vi vill också understryka att eleven ska ha rätt till detta extra stöd för att nå målen. I fråga om de erbjudanden som ges måste det vara upp till föräldrarna att ta ansvar för och avgöra vad eleven ska ha för stödinsatser i slutänden, till exempel i form av extra tid. De här obligatoriska kontrollstationerna ska på ett tidigt stadium signalera vikten av att alla elever uppnår sådana kunskaper att fortsatt utbildning fungerar. Därmed tror vi att kontrollstationerna kan skapa högre förväntningar på eleverna och också högre förväntningar från eleverna gentemot skolan. Dessa höga förväntningar har ju i både forskning och beprövad erfarenhet visat sig vara viktiga i sig för goda resultat i skolan. Vi konstaterar från moderat sida att har haft en annan skolpolitik än , en skolpolitik som inte fokuserat på kunskap. Därför har också resultaten i blivit annorlunda än dem i . 44 () replik: Det är intressant att höra återigen undervärdera lärarkårens förmåga att över huvud taget se och bedöma elever.