prot · GS09109 · 2005-04-21 00:00:00 — Från reservation nr 3 kan vi hämta följande klokskap: Skolans uppgift är att ge möjlighet till alla elever att klara kunskapsmålen. Min korta kommentar är: Vem vill inte det? Av reservation nr 5 lär vi oss: Skolan måste ta hänsyn till att elever är olika och lär på olika sätt. Jag tror att skolorna och lärarna har den insikten och ambitionen , och jag vet inte vad som hindrar dem. I reservationerna nr 14 och 57 framhålls vikten av goda kontakter mellan skola och föräldrar. Det är något som jag tror är en självklarhet för de allra flesta. Av reservation nr 61 framgår att borgerligheten lyckats ena sig om att IT är ett effektivt dokumentationsredskap för elever, lärare och föräldrar som kan användas för att sprida information mellan hem och skola. I reservation nr 13 sägs: Skolan bör garantera rätten till respekt för varje elev. Jag menar att de lärare som runtom i landets skolor arbetar hårt och enträget försöker se varje elev. Skulle man sammanfatta den borgerliga alliansens grundskolepolitik utifrån det betänkande som behandlas skulle det bli ungefärligen det här: Det är viktigt att man lär sig i skolan och att skolan förstår att alla elever är olika. Det är dessutom bra om skolan och föräldrarna har ett bra samarbete, och det vore bra om föräldrarna kunde få uppdaterad information om barnens skolgång och kunskapsutveckling distribuerad elektroniskt. Jag har full förståelse för att varje borgerligt parti har ett behov och en skyldighet att visa just på sin egen grundskolepolitik. Men eftersom alliansen försöker framstå som så enad är det en självklarhet att jag och många andra vill veta vad en borgerlig grundskolepolitik egentligen innebär. Det leder mig till ett antal frågor som jag gärna vill se besvarade från borgerligheten. Finns det en tydlig borgerlig enighet om fler och tidigare betyg? Finns det en borgerlig enighet om att införa allmän och särskild kurs i basämnen? Finns det en gemensam borgerlig syn på införande av en nationell skolpeng? Finns det en borgerlig enighet om att enskilda skolor eller fristående, som vi ska kalla dem än så länge har för dåliga villkor? Har den borgerliga alliansen en enighet om att kommunernas inflytande över de fristående skolorna är för stort? Finns det en gemensam borgerlig ambition att stärka elevinflytandet? Jag vill också ta tillfället i akt att presentera några frågor som ur principiell synpunkt är viktiga för oss från . I en obligatorisk grundskola är det enda rimliga förhållningssättet att den är avgiftsfri. Den senaste tidens utveckling går åt ett annat håll. Jag menar att denna fråga måste bevakas noga. I en skola som ställer stora krav på stöd och vägledning inför fortsatta studier och yrkesmål behövs utbildade studie- och yrkesvägledare. I framtidens skola behövs en verklig skoldemokrati. Eleverna ska på olika sätt uppmuntras att ta en aktiv del i formandet av vardagen i skolan. Vi menar också att framväxten av olika test och prov för att få komma in i så kallade provklasser rimmar dåligt med tanken om en sammanhållen, likvärdig grundskola. Vi menar att så länge vi har ett system med målstyrning måste kommunernas inflytande över skolväsendet öka. Det är inte rimligt att nuvarande ordning för etablerandet av fristående skolor ska försvåra kommunernas möjlighet att rationellt och effektivt planera skolverksamheten. För att kunna leva upp till strävan om jämställdhet måste kunskapen om bland annat kvinnors och mäns olika livssituation öka. Det är som ett exempel viktigt att läromedel granskas ur genusperspektiv. Vi menar också att utifrån principen att undervisning ska vara allsidig och saklig ska de kommersiella intressena i form av så kallad sponsring begränsas. För att göra mitt anförande kort ska jag avslutningsvis med koppling till det sistnämna, som rörde frågan om sponsring, yrka bifall till reservation nr 85 under punkt 104. 132 () replik: Jag fick en mängd frågor från . Jag ska kort svara på det. Det är val . kommer det att finnas en borgerlig enhet på alla dessa punkter. Det finns som bekant en arbetsgrupp som jobbar. Jag vill ställa en fråga till . Tror att alla barn är skolmogna vid samma ålder? Tror att det tar lika för alla att uppnå målen i ? 133 () replik: Först och främst tror jag att det är många som med viss otålighet väntar på att se en samlad borgerlig grundskolepolitik, i det här fallet, eftersom ni är tydliga. Jag uppskattar att ni är tydliga om att ni ska bilda ett gemensamt regeringsalternativ. Ju går, desto större blir kravet på att få veta vad det egentligen är för alternativ. Är det skolpeng och syn på allmän och särskild kurs som ska gälla? Frågorna är många. Jag hoppas att jag på något sätt ska få svar. Det ställdes en fråga om alla barn är lika. Nej, alla barn är inte lika, och tack och lov för det. Alla barn lär sig inte lika fort eller på ett likartat sätt. Om vi tar inledningen på som exempel har vi det som vi kallar för förskoleklass. På många ställen där jag är ute och tittar och besöker grundskolor visar man på ett mycket bra sätt hur man kan ha väldigt flexibla lösningar. Man slussar in barnen i skolans värld alltefter mognad. Barnen kan gå emellan utan att det märks speciellt mycket. Jag tror att det finns ambitioner och goda exempel runtom i landets skolor. Man skapar den flexibilitet som på ett bra sätt tar hänsyn till elevernas olikhet. 134 () replik: Jag vill börja med att säga till att den som väntar på något gott väntar som bekant aldrig för . Vårt förslag kommer. Du ska vara viss om det. Jag vill fortsätta på min linje med huruvida barnen behöver olika på sig. Jag vill fråga om han delar uppfattning och hennes skäl till att säga nej till försöksverksamhet med flexibel skolstart. 135 () replik: Först och främst till detta med att den som väntar på något gott aldrig väntar för länge: Jag hoppas att få vänta . Men för debattens, diskussionens och tydlighetens skull tror jag att det vore bra att vi har en tydlighet. Vad är det vi diskuterar? Vad är det för alternativ? Vi i de samverkande partierna är inte överens om allt. Det visar sig ibland tydligt i debatter. Det har vi aldrig stuckit under stol med. Men vi har i varje fall förmått att formulera en politik på område som vi har stått upp för. Därför vore det intressant att ha någonting emot det. Angående initiativ känner jag till det för dåligt. Därför blir det fel om jag recenserar det. Däremot ska jag kommentera en annan sak om flexibel skolstart och skolstart när som helst under läsåret. För mig är det viktigt att se utbildningen i alla dess former i ett socialt sammanhang. Därför tycker jag att det är viktigt att sådana saker som gruppkänsla och vikänsla får vara en väsentlig del i utbildningsväsendet. Om man individualiserar utbildningsväsendet så till den milda grad att man inte ser det sociala sammanhanget tror jag att man har gått för långt. Jag vill gärna värna att utbildningen är någonting som sker i ett socialt sammanhang där man har behov av trygghet också i förhållande till gruppen. 136 AXEL DARVIK (fp) replik: säger att det är synd att de borgerliga partierna inte är ännu mer enade än vad de är . Jag tackar för den supporten, som till och med kommer från . Jag kan säga till att det råder en mycket god stämning inom alliansen. Jag ser inga problem med att vi ska kunna komma överens om en hel del saker inför valet . Mer bekymrad är jag i så fall när det gäller vänsterkanten. Det är mycket bra att vi till exempel i går hade stöd när det gäller friskolorna. I den frågan finns ju annars en djup splittring mellan Socialdemokraterna och Vänstern och de mer förnuftiga miljöpartisterna. Även när det gäller betygen skiljer det sig mycket inom vänsterkartellen. När det drar ihop sig till förhandlingar tävlar man om att kunna sticka kniven i varandra och pressa ut varandra i förhandlingarna. Man kan alltså vara mer bekymrad över hur stämningen ser ut på vänsterkanten. Senast visade också skrotandet av hela förslag den djupa splittring som finns både inom Socialdemokraterna och mellan samarbetspartierna. Det som skulle lösa gymnasiets problem blev ingenting. behöver inte vara orolig för alliansen. Vi har arbetsgrupper som jobbar på i god stämning, som jag sade. Vi har redan nu presenterat förslag när det gäller högskolan och forskningen. Han borde vara betydligt mer oroad för hur det ser ut hos vänsterkartellen. 137 () replik: Jag vet inte hur jag ska kommentera denna recension av samarbetet mellan socialdemokratin, och , men jag tänker i alla fall försöka. Först och främst sade jag i det tidigare replikskiftet att vi har vissa saker som vi icke är överens om. Vi försöker hantera dem, och vi har lyckats hantera dem. Vi har kommit fram med ett antal gemensamma propositioner och ett antal gemensamma förslag efter hårda diskussioner. Men vi har i alla fall haft en ambition att föra en skolpolitik som är riktad åt ett visst håll. Du nämner fristående skolor. Det är väl ingen kioskvältare om jag påstår att och har olika synpunkter på de fristående skolorna. Men vi försöker hantera detta utifrån en ömsesidig respekt, och vi försöker föra frågorna framåt. Jag tycker att det är trevligt om ni har en god stämning och aviserar att ni kan komma överens. Men vad jag har efterfrågat är någon form av besked. Vad är det ni kan komma överens om? Kommer du, Axel Darvik, att få igenom det här med allmän och särskild kurs i basämnen? Kommer det att vara den borgerliga alliansens variant? Kommer ni att komma överens om att det ska vara tidigare och fler betyg, som ni faktiskt nämnde från talarstolen? Kommer ni att komma överens om att lägga fram förslag som gemensamt stärker elevinflytandet till exempel? 138 AXEL DARVIK (fp) replik: säger att man i vänsterkartellen lyckas komma framåt i samförstånd. Det har vi inte sett. Det har gått med olika sorters utpressande. förslag hamnade i papperskorgen. Genom detta har man bevisat att man egentligen inte har lyckats förmå göra någonting av betydelse på skolans område. Det har stått stilla. Det är väl bra att det finns vissa krafter även på vänsterhåll som håller emot det mest absurda flummet inom skolpolitiken, men de resultat som har kommit i skolan och som har manifesterats av TIMSSundersökning och av den internationella Pisaundersökningen är allt annat än något att vara stolt över. Det finns djupa problem inom svensk skola, och dem klarar inte vänsterkartellen av att hantera. Jag kan lova att det kommer att komma tydliga, konkreta och samspelta förslag för att kunna skapa bättre arbetsro i skolan för alla elever. Det kommer förslag för att kunna höja kvaliteten i undervisningen och för att kunna ge en tydligare och bättre utvärdering. Vi kommer att presentera de exakta detaljerna före valet. 139 () replik: Jag noterar att jag får svar på mina ganska konkreta frågor i form av ganska vaga besked. Det är också ett besked. Jag hoppas att arbetsgruppen som hanterar skolan, som jag för övrigt tror leds av , kommer fort framåt. Jag skulle inte vara trygg oavsett vilket borgerligt parti som ledde arbetsgruppen, men med tanke på Folkpartiers skolpolitik har jag anledning att vara djupt oroad. Jag har full förståelse för att man inte vill se att det har åstadkommits en del. Jag kan gärna låna en socialdemokratisk devis och säga att man kan vara stolt men inte nöjd. Jag tror att vi är långt ifrån nöjda med vad vi har åstadkommit. Men jag kan i alla fall konstatera att många av de förslag som har åstadkommits har skett i ganska stor stil med en samlad borgerlighet. Jag ska ta upp ett förslag som egentligen inte berör dagens betänkande men som ändå på ett väsentligt sätt rör hela utbildningsväsendet. Det är framdriften och utbyggnaden av förskolan och arbetet med att göra en förskola som är en naturlig del i det svenska utbildningssystemet. Jag kan inte med bästa vilja i världen känna att jag har haft stark support från något borgerligt parti i den verksamheten. 140 () replik: Det är egentligen ganska meningslöst att stå här och diskutera vilka som är mer eller mindre överens med varandra. Men när nu bjuder upp till den dansen får man väl ändå tacka ja. Jag tycker att han skjuter sig själv i foten. Han visar ju oerhört tydligt i sitt inledningsanförande att han inte har något eget program att presentera. Han måste tala om den borgerliga alliansens eventuella gemensamma program. Faktum är att viker sig otroligt mycket för det stora partiet i vänsterkartellen. Det kan man se i fråga efter fråga. Jag kan nämna några frågor som själv tog upp. Hur ser det ut med betygen? Ni vill ju avskaffa dem. Ni har ingått i kartellen hur länge som helst, men inte har ni avskaffat betygen. När det gäller fristående skolor vill ni förbjuda de konfessionella, men inte har ni gjort det. Det vill ju inte det stora partiet dessbättre, tycker jag. Ni vill stryka hänvisningen till etik och västerländsk humanism i värdegrundsavsnittet i läroplanen. Men det har inte era allianspartier velat gå med på. Jag skulle kunna fortsätta hur länge som helst om jag ville, men ska jag ställa en fråga: Är nöjd med skolan som den ser ut ? Du nämnde lite överlägset att samarbetet mellan hem och skola ska förstärkas. Ja, vem vill inte det? Vilka konkreta förslag har kommit? Vi har föreslagit ett ansvarskontrakt mellan elev, föräldrar och lärare i säkert . Det är ett konkret förslag. Vilka konkreta förslag har ni lagt fram för att förbättra den möjligheten? 141 () replik: Nej, jag är inte nöjd. Det sade jag i mitt förra replikskifte. Det finns mycket som kan göras betydligt bättre för att förbättra undervisningen i den svenska . Det tycker jag är självklart. Inom den borgerliga alliansen profilerar man sig på olika sätt som partier. Som jag sade i mitt anförande har jag full förståelse för det. På samma sätt är det klart att vi i de samverkande partierna så länge vi inte sitter i en gemensam regering profilerar oss på olika sätt. Sedan är det ett givande och ett tagande, och jag antar att det kommer att se ut ungefär på samma sätt på den borgerliga kanten när man måste ge och ta på olika punkter. Det jag försökte förstå och se var vad som blir kontentan av detta. Er grundskolepolitik ser ju trots allt ganska olika ut. Det var därför jag ställde den frågan. säger att alltid viker sig. Det är tur att hon inte har varit med vid en del av de förhandlingar som vi har fört där jag definitivt vill påstå att vi inte viker oss. Hon vill att jag ska kommentera tre saker. Vi vidhåller vår kritik av betygen. Betygen styr alltför mycket av det som händer i skolan på ett sätt som inte är bra. Vi för naturligtvis en diskussion där vi försöker övertyga framför allt Socialdemokraterna. Här är vi i alla fall överens med . Vi vet att diskussionen förs inom socialdemokratin. Vi har en kritisk inställning till de fristående skolorna, som jag tidigare sade. Den uppfattningen delar vi i stora stycken med socialdemokratin. 142 () replik: blev det lite annat ljud i skällan än det som lät i inledningsanförandet. fanns det en väldig förståelse för att man måste kompromissa ihop sig. Ja, så är det faktiskt. Jag sitter själv med i arbetsgruppen, och behöver inte vara så orolig för att det inte kommer att stötas och blötas en massa frågor i den gruppen. Tids nog ska vi presentera förslag. Vi hade en stor samling på skolriksdagen där flera hundra kommunala skolpolitiker i de fyra partierna var samlade. Där presenterade vi en del av det program som vi kommer att gå till val på, men det var internt. kommer vi att presentera det inför valet. Det är självklart. Jag ska avsluta med att ställa min fråga igen. Vad har gjort för att bidra till att samarbetet mellan föräldrarna och skolan, en så avgörande del av verksamheten, har förbättrats? 143 () replik: Jag är ute ganska mycket på skolor, och jag ser hur skolorna, utifrån de riktlinjer och direktiv som finns, på ett mycket bra sätt arbetar för att förmedla information mellan föräldrar och elever. Det är väldigt få skolor där jag har mött det som ett problem. Det måste jag ärligt erkänna. Om det är det borgerliga initiativet med fler och tidigare betyg och skriftliga omdömen som avses när talar om att överföra information delar jag inte den uppfattningen. Men jag tycker att en utveckling av samtalen och dialogen med föräldrar och vårdnadshavare på olika sätt redan pågår i den svenska skolan. Sedan har vi detta med arbetsgruppen och vad ni gör. Jag konstaterar bara att nu har jag fått repliker från tre borgerliga företrädare, från , . Jag har försökt att vara tydlig med vilka frågor vi kan vara överens om och vilka frågor vi inte kan vara överens om. Jag har inte fått svar på en sådan enkel fråga som om det finns en borgerlig enighet om fler och tidigare betyg. Jag har inte fått svar på frågan om det finns en gemensam borgerlig ambition att stärka elevinflytandet. Jag har inte fått svar på frågan om det finns en gemensam borgerlig syn på införandet av en nationell skolpeng. Har ni inte börjat med de grundläggande diskussionerna än så att ni kan ge ett svar på detta kan jag vara lite orolig för ert arbete. 144 (): Vad är för mig som politiker, förälder, farmor och lärare? Är synen på olika beroende på vilken av de fyra olika positionerna som jag har? Nej, de olika positionerna har ingen större betydelse för mig när det gäller synen på . Den är för mig en verksamhet som ska ge kunskap till varje uppväxande generation och lägga grunden för det framtida yrkesvalet och ett arbete som ska ge barnet, eleven, en ljus framtid där hon eller han är tillfreds med sitt liv och sin arbetsmiljö. Vad är då för barnet som börjar skolan, oftast med tindrande, förväntansfulla ögon? Jag har mött dem under och vet att de allra flesta tycker att det ska bli kul att få börja skolan och få kunskaper och kompisar för livet. Blir det då som de förväntar sig? Ja, för somliga, men för alltför många växer missnöje, otrivsel och otrygghet som påverkar skolgången på ett negativt sätt. Skollagen skriver ju så vackert om att utbildningen ska ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samverkan med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Varför klarar vi då inte av att ge eleverna en sådan bra skolgång? Det beror kanske på att vi har glömt bort att barnen utvecklas i olika takt. När barnen är nyfödda förundras vi inte över att en del barn kan krypa , går och börjar prata medan ett annat barn börjar krypa , går och kanske pratar redan . Men så går det , och då har vi helt plötsligt glömt bort att de utvecklas olika från att vara nyfödda. Vi förutsätter att alla ska vara skolmogna det år som de fyller oavsett om de är födda eller . Det är orimligt att tro det. Vi får inte glömma att barn utvecklas i olika takt och att de dessutom lär sig på olika sätt. Det är därför som vi i talar oss varma för att vi måste ha en flexibel skolgång. Varje barn bör därför ha rätt till en undervisning som gör att det kan utvecklas och tillgodogöra sig grundkunskaper utifrån sina egna förutsättningar. Deras individuella förmåga kan innebära att de är mogna att börja läsa , men de är kanske inte så motoriskt utvecklade att de kan lära sig att forma bokstäver och förmodligen är de inte socialt mogna för att börja skolan på riktigt, för att använda ett gammalt uttryck. Låt då eleverna få läsinlärningsundervisning när de är nyfikna på bokstäver men fortsätta att leka och träna motorik och social samvaro. Det är för oss i en gåta att inte accepterar försök med flexibel skolgång utan avslår ansökningarna med motiveringen att flexibel skolgång inte är förenligt med nioårig skolgång. Det fungerar inte med gymnasieskolan. Varför kan inte se vad som händer i skolans värld och ge alla våra kreativa och duktiga lärare möjlighet att utveckla skolan på ett sådant sätt att de kan ge eleverna en skola som de vill ha? Om vi återigen ska ligga i topp kunskapsmässigt i jämförelse med andra länder måste vi bejaka genomtänkta försök som personal runtom i landet vill införa. Jag ser fram emot att få höra syn på varför vi ska ha kvar dagens statiska tänkande med en nioårig grundskola. Det är fyrkantigt i mina ögon och inte det minsta individanpassat. Skolminister har ju sagt att han vill se individuella studieplaner för alla elever även i . Då måste också majoritetspartiet börja tänka i nya banor när det gäller undervisningen. Vi måste anpassa skolan efter de krav som samhällsutvecklingen ställer. Skolan är till för barnen, och om vi inte ger skolan de möjligheter som den vill ha kan vi inte heller förvänta oss att alla elever ska känna sig nöjda med sin skolgång. De har rätt att få lära sig saker när de är nyfikna på dem. De ska inte få höra att de får vänta tills de börjar skolan, vilket kanske dröjer . Hur många av oss vuxna skulle nöja oss med det svaret? Tänk dig in i att du undrar vad som ska hända när vi ska släcka ned de analoga tv-sändningarna och du får svaret: Vänta så ska du få reda på det. Vi upphör ju inte med dem . Det skulle vi inte acceptera. Vi måste komma ihåg att framtidens samhälle ska formas av människor som uppfattat sin skolgång som positiv och nyttig. vill att alla elever ska nå kunskapsmålen i . Därmed skulle det individuella programmet i gymnasieskolan kunna minimeras i stället för att vara det näst största programmet, som det är . Vi vill se en skola som får människor att växa. Som sade inledningsvis är det 27 906 elever som inte har godkända kunskaper för att komma in på de program de skulle vilja börja på i gymnasieskolan. , är det acceptabelt att 27 906 elever lämnar utan godkända kunskaper? Om vi inte satsar på kommer vi att behöva ge mer pengar till folkbildning och vuxenutbildning för att elever som misslyckas i skolan ska kunna läsa upp sina betyg i en miljö som är anpassad efter deras behov. Jag har fokuserat på en av hjärtefrågorna för i morgondagens grundskola. Vi har många reservationer där andra viktiga frågor blir belysta. Exempel på sådana är målstyrd skola, stödundervisning, slopad timplan, modersmålsundervisning, lokala skolstyrelser, rätt till kunskap, lokal makt och fler lärare. Vad säger då barnen själva om skolan? , , säger: I skolan ska barnen lära sig saker som de får användning för när de ska hitta ett jobb som de kanske inte trivs med. Själva skoltiden går ganska fort. Den tar bara . I samma bok av och säger , : Om lärarna också hade haft jobb hade barnen inte haft någonstans att vara. Det tycker jag är ganska sött. Jag står bakom samtliga reservationer, men för tids yrkar jag bifall bara till reservation 2 och reservation 19. vill jag till säga att om jag kan räkna rätt har ni samarbetat med regeringen . Ni har ändå fem särskilda yttranden och en reservation i det här betänkandet. Jag vet inte om har varit matematiklärare eller om jag inte kan räkna. Om jag räknar reservationerna är det visserligen 86 reservationer, men av dem är det tio som och Vänstern står bakom. Det är alltså 76 kvar. Vi får väl hålla rätt på siffrorna. I debatten talades det om att vänta på något gott. sade att han gärna väntar . Det kan man tolka som att ser att vi i alliansen har väldigt bra skolpolitik. Jag kan förstå att det känns svårt att kliva av 2006, men att ändå väntar på att vår politik ska vinna gehör känns väldigt bra. har också talat om att han gillar alliansens förslag och hoppas att alliansarbetet ska gå framåt. Det tackar vi för. Då kanske vi får ännu mer stöd för vår skolpolitik. 145 () replik: Jag ska förtydliga vad jag sade om att vänta på något gott. Jag menar att när jag väntar väntar jag gärna väldigt länge om jag gör det med utgångspunkt i att jag inte tror att det är så gott. När jag nu fick chansen vill jag ställa en fråga. kanske kan göra vad hennes borgerliga kamrater misslyckades med, nämligen att svara på några enkla frågor. Jag omformulerar frågan. Gör bedömningen att det finns en borgerlig enighet om fler och tidigare betyg? Gör bedömningen att det finns en gemensam borgerlig syn på införande av en nationell skolpeng? Gör bedömningen att det finns en gemensam borgerlig ambition att stärka elevinflytandet?