prot · GS09130 · 2005-05-31 00:00:00 — Det man säger är att maktperspektivet och att det finns en strukturell ordning mellan könen inte är utgångspunkten i diskrimineringsarbetet. Jag var inne och tittade på partiernas hemsidor. Det var ganska intressant. Jag sökte på ordet underordning. Alla partier gav träffar utom . Klickar man in på hemsida och väljer underordning får man svaret: Sökfrågan kan vara felstavad. Menade du undervisning? Går man in och tittar på hemsida ser man i och för sig att de pratar om ett genussystem, men det finns inget maktperspektiv där. Man säger också att de orättvisor som finns mellan kvinnor och män vill man inte påverka genom politiska åtgärder, därför har man alltså ingen politik för jämställdhet. Hos hittade jag två motioner. En motion talar om att många kvinnor även i vårt land upplever ett kvinnohat som kvinnor i tidigare generationer inte har kommit i närheten av. Man pratar om förnedring av kvinnor genom porrindustri, misshandel och våldtäkter. Flickor och kvinnor diskrimineras i utbildning och yrkesliv på grund av kvinnors underordning och mäns överordning. Jag hittade en annan motion där man också gör den här strukturella analysen och inte alls lägger det på individnivå utan säger att det kommer att ta flera generationer att förändra de situationer av kvinnlig underordning som gör fortsatt förtryck möjligt. ska man inte prata om över- och underordning. Med den analys som gjorde är det här radikalfeminism. Har ni varit radikalfeminister? Du måste ju vara konsekvent. Om du anklagar andra måste ni ju titta på er själva. Jag menar att ni har hamnat fullständigt fel. ska ha landsmöte . Där slår man fast liberalernas långa och stolta tradition på jämställdhetsområdet, med rötter bland annat i och analys av kvinnors strukturella underordning, att vara liberal innebär att eliminera kvinnors strukturella underordning. Men är inte det perspektivet i jämställdhetsarbetet, och då blir ju frågan: Vilka perspektiv är det då vill ersätta könsmaktsordningen med? Vilka diskrimineringsfrågor är det menar inte innehåller något maktperspektiv? Innehåller inte mäns våld mot kvinnor en könsmaktsordning? Innehåller inte det en strukturell maktobalans? Jag tycker inte att resonemanget håller. Det finns anledning att fortsätta den här debatten. Som jag sade har jämställdhetsfasaden krackelerat, och det fanns inte särskilt mycket där bakom. Det behövdes inte så mycket heller för att spräcka den. Sammanfattningsvis yrkar jag bifall till reservation 7 när det gäller jämställdhetspolitiken. När det gäller propositionen, som vi också behandlar, tycker vi att det är en förbättring och en anpassning av de andra diskrimineringsgrunderna. Vi bedömer inte att det blir några problem med 9 §, som flera har tagit upp här, eftersom till exempel tjejtaxi är möjlig att ha i samma stund man kan visa att detta är ett skydd för tjejer att ta sig hem, att det inte är ett kommersiellt intresse eller att det är tryggare att åka tunnelbana än taxi, vilket det kanske är i vissa fall. Jag vet inte. Det händer övergrepp också i taxibilar. I övrigt har vi fört diskussionen om diskrimineringslagstiftningen väldigt . Jag behöver inte upprepa vår ståndpunkt, annat än att vi står bakom betänkandet i övrigt. Precis som de andra partierna ser vi fram emot förslag, som ska leda till att vi kan anta en lagstiftning som håller på . 5 () replik: Det är riktigt att tror att det finns strukturer som gör att kvinnor kommer sämre ut i arbetslivet. Vi har lönesättningen exempelvis. Det finns sådana strukturer. Det vi invänder mot och försökte åstadkomma i diskussionerna i utskottet var inte den kategoriska formulering som finns i betänkandet utan en mjukare formulering. Det vägrade ni att ställa upp på. Då kan man tolka det som att ni anser att det bara finns en enda utgångspunkt för jämställdheten och det är grupptänkandet, könsmaktsordningen. Det leder tokigt, det visar Dokument inifrån-programmen. Exempelvis försöker man inte ens att tillsammans med andra åtgärder använda sig av metoder som är framgångsrika i andra länder för att behandla de män som misshandlar kvinnor. Man väljer bort vissa åtgärder därför att de inte passar in i mönstret. Jag tror också att faran med den här typen av program som väcker en debatt som kan vara positiv i många stycken men där det också finns en risk att man drar alla tjejjourer över en kam är att man på något sätt tar ett steg tillbaka i den sunda jämställdhetskamp som jag gärna bidrar till. Men vi kanske ibland ska lämna den här teoretiska överbyggnaden och ställa oss den raka frågan: Hur kommer det sig att vården är sjukaste arbetsplats med som en av de ansvariga politikerna? Tror man att det bara finns strukturer, någonting där uppe, blir man inte längre personligt ansvarig. Men är faktiskt personligt ansvarig för att stötta en politik som leder till att vården är sjukaste arbetsplats, där en massa kvinnor faktiskt lider av den politik som du och dina partivänner och regeringskolleger för. 6 () replik: Först och främst har könsmaktsordningsbegreppet och synen på behandlingen av män som utför våld ingenting med varandra att göra. Det finns inget samband däremellan. Självklart ska män som utför våld liksom andra som utför kriminella handlingar ha behandling. Sedan har inte alls mjukat upp skrivningarna. Ni har ryckt undan maktperspektivet. Ni har ryckt undan över- och underordningen. I konsekvens av det får ni se över era gamla motioner. De stämmer inte med det ni säger i er reservation. Jag vill återigen säga: Det kommer två tv-program, och då visar i sin prydno var de står i de här frågorna. kvinnor är en mycket utsatt grupp. Det har att göra med att det finns diskriminerande strukturer på arbetsmarknaden som handlar om kön men också om klass. Det gör att kvinnor i LO-kollektivet är de som har de allra mest bekymmersamma situationerna. Lösningen på det är motsatsen till det vill. Lösningen på det tar upp i sin debattartikel och de problem som presenteras där är att vi måste öka anslagen till kommuner och landsting. Det vill inte . Vi måste förstärka arbetsrätten. Det vill inte . Vi behöver införa en arbetstidsförkortning. Det vill inte . 7 () replik: har och anslagit mer pengar i sitt budgetförslag till kommuner och landsting än vad regeringen har gjort och än vad den konstellation som stöttar har gjort. Jo, därför det är ett av problemen. Vården och omsorgen har fått ta en oproportionerligt stor del av saneringen av statsfinanserna medan man inte har vågat röra exempelvis bidragssystemen. De har svällt enormt . De har varit som en gökunge som gröpt ur resurserna för just de kvinnor som jobbar inom vården, äldreomsorgen och på andra områden i den offentliga sektorn. Det handlar också om att vi bara har monopolarbetsgivare. Vi har bara ett fåtal arbetsgivare förutom kommuner och landsting. Det gör att det finns lite att välja på. Man kan inte gå till en annan arbetsgivare som har bättre arbetsmiljö och bättre arbetsförhållanden. Jag vet själv exempel på där kommuner och landsting på vissa orter kommer överens om att inte konkurrera med varandra om lönerna för undersköterskor och sjuksköterskor för att ingen av dem vinner på det. Det är monopolet som styr dessa kvinnors lönesättning. Det är strukturer som slår brutalt mot dessa kvinnor. vill gärna medverka till en uppvärdering av vården och omsorgen. Vi trodde att också ville det. Men facit är att de inte har fått den förbättring som ni har snackat om i ord. Det är problemet. När man bara talar om strukturer jag säger bara talar om strukturer, notera vad jag säger frikopplas det personliga ansvaret. I politiken har varje politiker ett personligt ansvar och det har även för att vården är sjukaste arbetsplats. 8 () replik: De borgerliga partierna älskar att föra fram påståendena att offentliga arbetsgivare är sämre än privata arbetsgivare. Så är det inte. Vi är tillbaka till bristerna i analys när det gäller jämställdhetspolitik och män och kvinnor. Kvinnor diskrimineras för att de är kvinnor. De diskrimineras om de ingår i , och de diskrimineras om de tillhör Handels eller Hotell och Restaurang. Kvinnor diskrimineras på både offentlig och privat marknad. Därför är det strukturellt. Vilka är de största orsakerna till att kvinnor har lägre livsinkomst än män? Den största orsaken är det ojämna uttaget av föräldraledigheten. vill inte ha någon individuell föräldraförsäkring. Det andra stora skälet är att kvinnor arbetar deltid. Därför behöver vi lagstifta om rätten till heltid. Det vill inte . Däremot vill minska bidragssystemen. Gå in och titta i budgetpropositionen i jämställdhetsbilagan! Då ser ni att just transfereringssystemet, bidragssystemen, gynnar kvinnor. Det är kvinnor som gynnas av bidragssystemen. Där vill ni skära. Ni har ingen jämställdhetspolitik. har ni också visat att ni inte har någon jämställdhetsanalys som håller. 9 () replik: Jag förstår att är desperat och försöker att slå på alliansens partier så gott hon kan. Genom att försöka misskreditera vår syn på kvinnojourer tror jag att gör ett självmål. Jag skulle rekommendera att läsa förra veckans uttalande från Q-sam. Det består av kvinnor från samtliga partier här i . Det talar om just hur viktiga vi samtliga tycker att kvinnojourer och deras verksamhet är. Dessutom kanske det kunde vara intressant att se vad det är för kvinnor som är aktiva och arbetar inom kvinnojourerna. För mig var det trist att behöva se dessa tv-program. Men det var inget nytt. Som jag sade var det jag hörde de ord som jag läste upp i talarstolen förut. Anser att kvinnor ska sjunga sånger om män med texter om att de ska kokas i en gryta, eller texter som säger: Vi ska bränna dem? Är det så man bygger det goda och jämlika samhället tillsammans? 10 () replik: Jag har sagt att vi måste markera mot extrema åsikter. Det tror jag att har hört. Vi är båda upprörda över dessa uttalanden där man jämför med djur och maskiner. Men jag har inte hört att i den här debatten har sagt sig vara upprörd över hur många kvinnor som de facto misshandlas och de facto mördas i detta land. Vilken slutsats drar och av att det finns kvinnor som uttalar dessa extrema åsikter? Är det fel på kvinnorna? Ska skulden ligga på dem? Eller är det så att vi ska uppröras över att de har sådana erfarenheter att de har tappat referensramarna? 11 () replik: Min slutats är att det behövs kvinnojourer. Det är tråkigt att behöva konstatera det. De som finns fungerar ofta väldigt väl och är helt nödvändiga. Men hat är ingen grund att bygga en gemensam framtid på. Det löser inga problem, precis som jag sade tidigare. Vi har problem på arbetsmarknaden. Vi har problem i hemmen. Vi löser inte de problemen genom att ställa oss mot varandra som grupp mot grupp eller genom att föra ett gerillakrig mot varandra. Det är mycket bättre att försöka få en vinna-vinna-situation där alla kommer ut och känner: Det här gjorde vi gemensamt någonting bra av. Det jag saknar är att vill ge kvinnor möjlighet att arbeta utanför hemmet på ett helt annat sätt och ge kvinnor möjlighet att ta ansvarsfulla jobb och chefsarbeten genom att de får chansen att köpa de tjänster som de behöver i hemmet. Det krävs för att man ska klara av hem, familj och annat. Det krävs också om man ska ha vissa arbeten att man har en chans att få hjälp med hemarbetet. Varför säger nej till detta? 12 () replik: När det gäller att hat inte är ett konstruktivt element till förändring har jag precis samma uppfattning som . Däremot tycker jag fortfarande att det som är upprörande är omfattningen av mäns våld mot kvinnor. Det stämmer liksom inte riktigt när skriver i sitt program att de vill påverka jämställdheten men inte genom politiska åtgärder. Vad menar ni att stöd till kvinnojourerna är? Är inte det en politisk åtgärd? Eller är det så att ni har ett undantag och har en politisk åtgärd för att komma till rätta med detta? Det var väldigt avslöjande att lyssna till första anförande där hon talade om avdrag för pigtjänster. Hon gör väldigt klart att det handlar om kvinnor. Det är kvinnor som ska utföra de arbetsuppgifterna. Man har ett problem med att man har en ojämlik fördelning av det oavlönade och avlönade arbetet mellan kvinnor och män. Det vill lösa genom att använda skattepengar till en annan kvinna som ska gå in i detta hem och lösa problemet i relationen. Det är konservativt. Det har också ett väldigt tydligt klassperspektiv. Det såg vi i . Det var det stora flaggskeppet som , och också HSB uttalade sig om. De gick ut och sade: Vi ska följa exempel. Det kommer att skapa 100 000 nya arbeten. Det var inte riktigt så när vi fick facit på bordet. 13 () replik: Jag ska lugna med att jag i allra högsta grad delar upprördheten över det våld som män utövar mot kvinnor. Det upprör mig så till den grad att jag får vakta mitt språk så att jag inte använder ord som inte riktigt passar i denna sal. De 16 som mördades och de drygt 22 700 som blev misshandlade det finns inte ord för det. Jag kan däremot inte riktigt förstå var har varit när hon säger att detta är siffror som faller likt höstlöv, att det inte diskuteras, debatten förs inte, men på grund av två tv-program börjar debatten helt plötsligt föras. Det tycker jag är mycket märkligt, att inte har deltagit i den här debatten, som vi andra har försökt föra. Det jag skulle vilja fråga är: Var har varit när vi andra, vi i , har krävt ett större aktivt deltagande från starten vad gäller bidrag till kvinnojourer, mansjourer, tjej- och killjourer och brottsofferjourer, när vi har efterlyst de ökade insatserna och regeringen i princip bara har låtit detta falla? Det är ju tack vare som det faktiskt har kommit ett ökat bidrag . Det är tack vare inte tack vare , som står och är så indignerad. Jag skulle vilja fråga henne varför hon i så fall inte har bidragit till den här ökade insatsen tidigare. 14 () replik: Trots alla de här rapporterna om vilka stora tal det är när det gäller mäns våld mot kvinnor har inte frågan föranlett någon debatt i den här kammaren, där parti på parti drar slutsatser. Här har vi det exemplet. drar de fyra borgerliga partierna slutsatser, och ni gör avsteg från den analys som FN gör och som vi har gjort i svensk jämställdhetspolitik. När det gäller det finansiella ansvaret för kvinnojourerna tackar jag för frågan eftersom jag då kan passa på att säga att det var vi som lyfte den. Vi var de första här i som lade motioner runt att staten ska ta ett finansiellt ansvar. Vi jobbar med den frågan när vi sitter vid förhandlingsbordet, och det kommer vi att fortsätta göra. Jag ställde en fråga till i mitt första inlägg som handlar om det ni skriver till ert landsmöte, att er uppgift är att eliminera kvinnors strukturella underordning. Vad är det för skillnad mellan strukturell underordning och könsmaktsordning? Vad är det som är problemet? Och finns det ett maktperspektiv i mäns våld mot kvinnor? 15 () replik: Jag sade tidigare att jag välkomnade den debatt som de här tv-programmen ledde till. Hur allmängiltiga, eller riktade eller vad man nu ska kalla dem, de än har varit har de, precis som har sagt, lyft upp debatten. Det är jättebra. Det välkomnar jag. Vad jag äntligen kanske kan skymta är faktiskt att de som inte var så delaktiga i debatten nu kan se att det finns olika typer. Det finns maktförhållandet. Det finns strukturer som man måste förändra. Men man kan kanske också se att det inte enbart handlar om det rådande vänsterfeministiska perspektivet, som säger att det alltid är makt och klass som låser in kvinnor och män. Det kanske är så att man skulle våga titta på forskning där det inte redan är förutbestämt vad resultatet ska bli. Så har vi faktiskt erfarenhet av att det har varit . Man skulle då kunna se, som man till exempel har gjort i andra länder, att de män som utövar våld mot kvinnor kanske inte gör det av makt utan för att de behöver behandling. Om man ändrade sin inställning att se det så att män är maktgalna människor kanske man skulle våga drista sig till att faktiskt ge den behandling som de här männen behöver för att inte upprepa sitt beteende så att inte fler kvinnor blir slagna. Men detta är ju den politik som ständigt har satt foten i vägen för. Man får över huvud taget inte lov att lyfta frågan att det kanske inte är fråga om maktgalna män utan om sjuka män som behöver behandling. Därmed inte sagt att det ursäktar deras beteende eller att kvinnor på något sätt ska skuldbeläggas. 16 () replik: Det var en lite intressant krok att gå vidare med när säger att män slår för att de behöver behandling. Men jag ska inte ta den kroken av ett skäl. Det är för att jag respekterar när det gäller jämställdhetsfrågor. Vi har haft många debatter. Jag är jättebesviken på att har den här reservationen. Min personliga analys är att det tyvärr tyder på en maktobalans i . Jag hoppas att är och förblir taleskvinna när det gäller jämställdhetsfrågor. Det tror jag vore bra både för och för politiken i övrigt. 17 (): Jag vill inleda med att notera att vi i står bakom samtliga de reservationer som vi har i det här betänkandet men att vi för tids vinnande enbart yrkar bifall till reservationerna nr 2 och nr 3. är bäst i världen. Så inleds bakgrundsavsnittet om hur utvecklingen ser ut på jämställdhetsområdet. Trots detta, eller kanske mer med anledning av detta konstaterande, finns det skäl att vara oroad. Finns det en mättnad? Börjar tron på att nå ända fram till ett helt jämställt samhälle avta? Spelar bäst-i-världen-tänket bort kreativitet, engagemang och tydlighet i målet för vårt gemensamma arbete, nämligen jämställdhet? I dagens verkar jämställdhet på papperet vara viktigare än jämställdhet i praktiken. Det innebär att man blundar för att det finns kvinnor som diskrimineras på arbetsplatser och nöjer sig med att kontrollera att jämställdhetsdokumenten är i sin ordning. Vi har en uppenbar tendens att fokusera på dokument och rutiner i stället för på faktiskt arbete och resultat. har erkänt en av världens mest kompletta lagstiftningar för jämställdhet mellan kvinna och man. Trots detta känns det inte riktigt genuint, och lagstiftning och tillämpning är långtifrån något under av tydlighet. Bör, överväga, sträva efter likväl som analyser och utredningar används för att beskriva situationen och vägen. I stället borde ord som ska samt tydliga målformuleringar, konkreta exempel, uppföljningar och konsekvenser av att inte följa de gemensamt överenskomna arbetsformerna användas. vill öka kraften i lagstiftningens tillämpning. Konsekvenserna av diskriminering måste bil tydligare, bland annat genom prövning i allmän domstol, inte som i den partssammansatta arbetsdomstolen. Det är inte bara lönegapen som har ökat . I en forskarstudie av , professor i sociologi vid konstateras att kvinnor är mer sjuka än män i alla typer av yrken. Skälen till detta tros vara att kvinnor diskrimineras på arbetsmarknaden. En liknande studie gjordes . Skillnaden i sjukskrivningar var då inte alls lika stor. Även kvinnors andel av dem som tar föräldraledighet eller stannar hemma för att vårda sjuka barn ökar. Slutsatsen blir att utvecklingen på vissa områden har gått i stå eller vänder tillbaka åt fel håll. Detta är inte acceptabelt. Utöver tydligare regler måste vi även tillsammans bestämma oss för att göra upp med århundraden av befästa fördomar och strukturer. Mannen känner sig nöjd när mer tid läggs på de egna barnen än den egna fadern gjorde under ens egna barnaår. Kvinnan, däremot, har att jämföra sig med sin mor och minska ned på engagemanget med barnen och familjen för att delta aktivt och slåss för lika villkor ute på arbetsmarknaden. Detta leder för många till en känsla av otillräcklighet och missnöjdhet. Att arbeta med förhållningssätt och attityder är minst lika viktigt som att arbeta med lagstiftning. Mans- och kvinnoroller är dessutom befästa i flera funktioner. Försäkringar är inte neutrala mellan man och kvinna. Riskbedömning sker i flera fall utifrån människors kön i stället för efter individ. Det är ett förhållande som, det har vi hört här, ännu inte har hanterats i lagstiftningen. Det får alltså leva vidare. Kvinnors företagande är lägre än mäns. Förutom tradition bedöms detta även ha könsanknutna orsaker byggda på okunskap och olika fördomar om kvinnors förmåga att driva företag. Det är två konkreta exempel på områden som det återstår att ta tag i. Genom vårt språkbruk befäster vi dessutom könsordningen som framhäver mannens ledande roll. Begreppet herr talman, fru talman diskuterades när det begav sig livligt i denna församling. En tjänsteman kan vara både man och kvinna. var de män, likväl som nämndemännen. Sjuksyster och sjuksköterska är begrepp som vandrat åt andra hållet. Visst fungerar det, men det beskriver ändå åter gamla tiders syn på det uppdelade samhället mellan män och kvinnor. Vi kanske skulle fundera en del över språkbruket. Varför inte konsultera våra yngsta ungdomar som med sinnet friare från fördomar och traditioner säkert kan hjälpa till att utveckla vårt språk i syfte att vi i alla fall slutar att i dagligt tal kalla kvinnor för män och män för syster? Det fortsatta arbetet med att avföra jämställdhetsfrågan mellan man och kvinna såsom definitivt löst kommer inte i mål enbart med lagstiftning. Offentlig verksamhet, myndigheter, offentligt ägda bolag, kommuner och landsting måste fungera som tydliga och goda föredömen. Legitimiteten av de beslut vi fattar här faller om vi själva inte lever som vi lär i vår egen vardag, som politiker eller i de verksamheter vi är satta att förvalta. Hustrun vad nu detta ord har för dunkel historisk innebörd i familjen kom hem upprörd och arg. I en diskussion med en arbetsledare om möjligheten att förändra arbetstiden, hon arbetar i vården, undrade den manlige chefen spontant varför hon över huvud taget arbetade. Din man tjänar väl tillräckligt så det räcker till er båda. Det finns ett ordspråk som säger att det svårt att lära gamla hundar sitta. Ett antal av dem är det säkert inte ens lönt att lägga några lärdomspengar eller energi på. Lagstiftning, tydliga och kännbara konsekvenser får ta hand om dem som har svårt att förstå. I det långsiktiga förändringsarbetet däremot måste vi lägga ned mer resurser och energi på barn och ungdomar, på föräldraskapet, i förskola och i skolorna för att arbeta med attityder, förhållningssätt och respekt mellan könen. Arbetet kommer att ta tid, men genom insatser där skapas möjligheter att från grunden arbeta bort de diskrimineringar som finns. Många är otåliga, men med gemensamt, målinriktat och tydligt arbete och i samarbete mellan män och kvinnor är vi i övertygade om att vi kommer att nå ända fram. 18 (): Jag yrkar inledningsvis bifall till förslaget i betänkandet och avslag på de motioner och reservationer som lagts i ärendet. vill jag uttrycka ett stort tack till arbetsmarknadsutskottets kansli för ett mycket gediget arbete med betänkandet under tidspress. Tack ska ni ha för det. I betänkandet behandlas propositionen 2004/05:147 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering och fyra motioner som väckts med anledning av propositionen samt två motioner från allmänna motionstiden som handlar om könsrelaterade åldersgränser. Därutöver behandlas ett stort antal motioner från den allmänna motionstiden som avser jämställdhetsfrågor. Propositionen innehåller förslag till ändringar i främst jämställdhetslagen 1991:433 och lagen 2003:307 om förbud mot diskriminering. Förslagen i propositionen innebär att skyddet mot diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunden kön stärks så att det i princip kommer i nivå med skyddet mot diskriminering som har samband med diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Syftet med propositionen är också att stärka jämställdhetssträvandena. Förutom att stärka skyddet mot diskriminering på grund av kön är syftet med förslaget att genomföra tre EG-direktiv, främst det så kallade likabehandlingsdirektivet, i de delar där förslag läggs fram.