prot · GT0932 · 2005-11-17 00:00:00 — Vad tänker ministern göra för att inte ska öka sina utsläpp utan minska dem? 53 Statsrådet (): bedriver en mycket kraftfull klimatpolitik, och regeringen kommer att lägga fram en klimatpolitisk proposition som baseras på de underlag som finns i frågan. Den koldioxidskatt som har avskaffats handlar om koldioxidskatt för företag som också har utsläppsrätter. Sedan gjorde sina prognoser och utredningar har priset på utsläppsrätter blivit ett helt annat än vad man förutsåg. Koldioxidskatten på just de här verksamheterna är långt ifrån det enda styrmedel vi har i klimatpolitiken. Vi har en lång rad andra åtgärder. Inte minst i höstens budget lade vi fram en lång rad förslag som på ett kraftfullt sätt kommer att bidra till att minska utsläppen. Dit hör till exempel omfattande satsningar på klimatinvesteringsprogram i våra kommuner. Det har visat sig vara ett av de allra bästa styrmedlen för att få ned utsläppen av växthusgaser. 54 (): gav regeringen sitt tillstånd till som ju är ett fossilgaseldat kraftvärmeverk. Med det verket i gång skulle koldioxidutsläppen öka . Det byggs bara under förutsättning att koldioxidskatten tas bort och förblir borta. När det nu är klart att det ska byggas undrar jag hur vi ska kunna kompensera för de här stora utsläppen. 55 Statsrådet (): De företag som ingår i handeln med utsläppsrätter ingår i en större bubbla där vi har ett tak. Det är det som är själva poängen. Vi kommer att återkomma i vår klimatpolitiska proposition med hur våra målsättningar ser ut. Vi har räknat med att vi ska godkänna . Det ingår i planerna. Vi kan inte för varje enskilt verk som startar säga hur just det ska kompenseras. Vi har en kraftfull politik med tydliga mål och tydliga tak som visar att vi klarar målen på ett väldigt bra sätt, precis som vi har gjort . är ett av de få länder i världen som har lyckats minska utsläppen av växthusgaser. Vi har aviserat att vi sätter som mål att bryta beroendet av fossila bränslen till 2020. behöver inte på något sätt vara orolig för att vi inte kommer att fortsätta att driva en väldigt effektiv och stark klimatpolitik. 56 (): kommun ville göra en uppvaktning hos regeringen med anledning av att kommunen har drabbats mycket hårt av det kommunala utjämningssystemet för LSS, nämligen mindre för kommunens kostnader. Kommunen var välkommen att göra en uppvaktning meddelade kommunminister , men med ett förbehåll, enligt i . Varken den kristdemokratiska kommunstyrelseordföranden eller någon annan borgerlig företrädare för kommunen var välkommen. Uppvaktningen fick endast bestå av socialdemokratiska politiker. Frågan till minister är förstås: Är det regeringens policy eller är det kommunminister egna fasoner? Kommer regeringen att byta uppträdande? Om det är enbart som gör så här kommer ni kanske att påtala den här bristen i demokratiskt hyfs för honom. 57 Utbildnings- och kulturminister (): Jag har frågat runt bland mina kamrater här. Ingen av dem deltog i det telefonsamtal som åberopas. Ingen av oss kan vidimera att det gick till på det sätt som beskrivs och som låter lite överraskande för mina öron. Det är inte så stor mening med att vi hypotetiskt diskuterar huruvida det vore bra om något hade hänt eller om det hade hänt på ett annat sätt i stället. Jag rekommenderar er att ställa frågan till så att han kan reda ut vad han har gjort. Det är ett bättre forum. 58 (): Beskedet om hur den här uppvaktningen skulle gå till var mycket tydligt förmedlat av en socialdemokratisk riksdagskvinna till kommunledningen, inklusive tjänstemän i kommunledningen. Det är häpnadsväckande att inte vår minister rakt upp och ned kan berätta hur det ska vara, nämligen att det är självklart att en folkvald kommunledning är välkommen, oavsett partifärg och sammansättning. Resultatet av uppvaktningen blev, fortfarande enligt , ett löfte till de två tillåtna socialdemokratiska uppvaktarna att vi ska slipa av kantigheterna i förslaget. Beskedet är nu att minskningen i den kommunala utjämningen för kommun blir 6 miljoner, inte 11 miljoner. Misstanken infinner sig naturligtvis. Hade de ekonomiska konsekvenserna blivit lindrade på samma sätt om kommun hade sagt: Nej, vi uppvaktar inte om vi inte får skicka den kommunledning som väljarna har valt här i kommunen? Vad jag har förstått av ministern finns det ingen här som kan svara på den fråga som ställer. Vill tillägga något? 60 Utbildnings- och kulturminister (): Jag tänker bara läsa innantill ur de debattregler som gäller för frågestunden eftersom det inte verkar som om de är välbekanta här i salen. En fråga ska vara antingen av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom ett av de närvarande statsrådens ansvarsområde och avse dennes tjänsteutövning. Det här verkar inte vara riktigt i linje med det som vi har kommit överens om att frågestunderna ska handla om. Om ni vill ha andra regler för dem är ni välkomna att föreslå talmannen det så kan vi också förbereda oss på ett annat sätt. Vaccination av barn mot pneumokockinfektioner 61 (): Jag vill ställa min fråga till folkhälsoministern. avled mycket tragiskt två flickor som smittats av pneumokockbakterier, en bakterie som nästan alla barn i förskolan bär på, särskilt . Även i har ett barn avlidit på grund av pneumokockbakterier. Dessa bakterier är väldigt farliga för små barn. De kan orsaka lunginflammation, öroninflammation och blodförgiftning som kan leda till hjärnhinneinflammation. finns det ett vaccin som gör det möjligt att effektivt vaccinera små barn mot de här bakterierna. Detta görs dock varken i eller i , där alltså också ett barn har avlidit. Den norske statsministern vill nu att norska barn ska vaccineras så snart det bara går. expertgrupp ansåg att det inte fanns tillräckliga skäl att införa detta vaccin i det allmänna barnvaccinationsprogrammet. Jag vill veta vad statsrådet anser: Bör små barn vaccineras också mot detta? 62 Statsrådet (): Vi ska komma ihåg att har både ett väl utbyggt vaccinationssystem och en väl utbyggd smittskyddsorganisation. Min inriktning har också varit att försöka se till att vaccinationsprogrammen både finns kvar och vidareutvecklas. När det gäller den här frågan, pneumokockbakterierna, skulle jag gärna vilja fortsätta dialogen med se om det har kommit fram mer information av en karaktär som gör att vi kanske måste utvidga vaccinationerna också till detta område. Jag vill alltså inte utesluta att vi gör någonting där. Just vid det här tillfället litar jag på min expertmyndighet och den bedömning man gjorde , men jag ska gärna ta en dialog med myndigheten kring detta. 63 (): Men dröj då inte med det, folkhälsoministern! Enligt de uppgifter jag fått sker det faktiskt en viss ökning av de här sjukdomarna. rapporterades 1 200 fall av dessa bakterier. Då var i och för sig också äldre inkluderade, men alla föräldrar som har barn på dagis är naturligtvis väldigt oroliga över den här utvecklingen. Därför kan man inte dröja och hålla på och diskutera med för . Här måste man handla! 64 Statsrådet (): Ja, men det kan också finnas andra frågor att väga in bieffekter till följd av ett allmänt vaccinationsprogram, hur pass effektiva vaccineringarna är och så vidare. Frågan är alltså svårare än vad den i förstone kan synas vara. Men som sagt: Jag tar gärna med detta tillbaka och har en dialog med min expertmyndighet för att se om det har tillkommit information som gör att vi måste utvidga de vaccinationsprogram som redan finns till att även omfatta pneumokockbakterier. Vård i livets slutskede 65 (): Jag vill rikta en fråga till statsrådet . Jag har i min hand förra veckans utgåva av . Där kan vi på s. 4 läsa att var fjärde människa som avlider på sjukhus får avlida i full ensamhet. Detta kan väl inte vara förenligt med god vård i livets slutskede. Jag vill fråga om ministern anser att detta är ett rimligt sätt att låta våra äldre lämna jordelivet. Det handlar om på våra sjukhus. Många av dem har kanske dessutom begärt att sina sista veckor i livet få bo på ett annat vårdboende eller ett annat vårdhem, vilket tydligt nog var fallet för min egen far. Min fråga gäller dock inte min egen far utan dessa som får avlida i full ensamhet. Är det förenligt med god vård i livets slutskede? 66 Statsrådet (): Man behöver få möjlighet till sällskap i livets slutskede. Vi behöver förbättra vården, den palliativa vården, i livets slutskede. Det har lyckligtvis skett en kraftig förbättring av den palliativa vården i . Regeringen föreslog nya satsningar, såväl uppdrag till att följa och främja utvecklingen som särskilda medel till de nätverk som arbetar med att stödja och främja den palliativa vården. Regeringen kommer också att anslå pengar till Kompetensstegen, där flera ansökningar gäller just kompetensutveckling inom den palliativa vården. Detta är också frågor som tog ställning till så sent som i går: satsningen på att ytterligare främja och utveckla den palliativa vården i . 67 (): Låt mig då komplettera min frågeställning med det önskemål som enskilda faktiskt har om att få välja ett eget vårdboende, ett särskilt boende, i livet. Detta har inte gått att genomföra för många kommuner. Det finns svårigheter. Även om detta är en fråga borde det finnas indikationer från regeringen. Vad anser ministern? Ska denna möjlighet reellt finnas, eller nonchalerar regeringen enskilda människor som framför sådana här önskemål? 68 Statsrådet (): Vården och omsorgen i livets slutskede måste naturligtvis alltid utgå från den enskildes behov och önskemål. Jag vet att man försöker tillgodose detta så långt det är möjligt ute i kommunerna och landstingen. saknas dock kompetens nog för kunna göra dessa bedömningar på ett riktigt sätt. Därför är det viktigt att vi fortsätter att satsa på kompetensutveckling, på att främja de nätverk som finns, på forskning och på att sprida kunskaperna kring hur man bedriver en god palliativ vård och omsorg. Jag tror inte att lösningen är att införa en särskild valmöjlighet just i livets slutskede när det gäller boende. Det handlar om att över huvud taget anpassa vården och omsorgen i livets slutskede till den enskilde. Man kan ha en uppfattning i ett visst skede, och kan man göra en helt annan bedömning. Det kan förändras väldigt snabbt utifrån att hälsotillståndet förändras snabbt, och då måste man också anpassa organisationen, vården och omsorgen utifrån detta. Det finns mer att göra här, men lyckligtvis har haft en stark utveckling . Vi ska fortsätta att främja den utvecklingen. Jag vet också att det fanns stor uppslutning kring detta i kammaren i går. 69 (): Jag vill ställa min fråga till näringsminister . I det län där jag bor, , utgör de statliga företagen en viktig del av näringen och framtidstron. är ett av de företag som har stor betydelse för . kunde vi läsa att planerar att göra stora investeringar. Dock kan man tolka det som att det inte är i dessa investeringar ska ske utan i länder som och . Bland annat säger man att man vill göra investeringar i kärnkraft och kolkraft. För mig är det viktigt att svenska statliga företag föregår med gott exempel. Att använda svenska medel för att investera i miljöfarliga kolkraftverk känns inte helt rätt, inte heller att resurser som kan komma väl till pass i och i hamnar utomlands. Därför vill jag fråga hur näringsministern ser på investeringsplaner. 70 Näringsminister (): Det är alldeles riktigt, som säger, att de statliga bolagen spelar en mycket stor roll för inte minst utveckling. I själva verket är det nu det statliga bolaget som framgångsrikt driver den starka ekonomiska utveckling som ser med mycket stora investeringsplaner i malmfälten. De omfattar och för med sig spillover-effekter på övriga delar av näringslivet, byggverksamheten inte minst. Också spelar en mycket stor roll för . planerar nu mycket stora investeringar i , i svensk energiproduktion. Det gör man genom att effektivisera befintliga elproduktionsenheter men också genom nyinvesteringar i förnyelsebara energikällor. Exempelvis planerar man en jätteinvestering i vindkraft på , en av de största som någonsin gjorts, som kommer att bistå med förnybar energi till den nordiska elmarknaden . Det är alltså mycket stora belopp som kommer att plöja ned i svensk elproduktion, och det stöder regeringen kraftfullt. 71 (): Tack för svaret! Det känns tryggt att veta att näringsministern följer frågorna och att han är väl medveten om att investeringarna är viktiga för och . 72 Näringsminister (): Det här är en fråga som kommer att bli allt viktigare . Vi vet ju att ett antal partier i kammaren vill sälja ut . Det som kommer att hända då är naturligtvis att det är någon av de stora europeiska koncernerna som köper det statliga bolaget och därmed vattenkraften i inte minst liksom möjligheten att ha som ett styrinstrument när det gäller att skapa mer av förnyelsebara energikällor. Det blir risk för höjda elpriser och sämre fungerande elmarknad. Vi ser ju som ett väldigt strategiskt bolag när det gäller att ta ansvar för investeringar i , modern teknik och driva på utvecklingen, men naturligtvis också att ta ansvar för de fina investeringar man gjort i och där man ses som en föregångare på miljöområdet för att man har dragit ned utsläppen och moderniserat. Det är ett svenskt bolag utvecklingskraften i och stora investeringar i som vi icke kommer att sälja ut, som högeralliansen vill göra. 73 (): Jag har en fråga till . Det pågår en omfattande utbyggnad av det mobila nätet för telefoni. 8 000 har satts upp och lika många ska sättas upp. Antalet basstationer som sätts upp är betydligt fler. Det är många människor som känner oro för det här, och kommunernas inflytande och möjlighet att bestämma var masterna ska stå någonstans är mycket svagt. finns ett utredningsförslag som säger att kommunerna åtminstone ska kunna tvinga teleoperatörerna att placera sin utrustning på en och samma mast. Det skulle kunna minska antalet betydligt. Min fråga är då: Kommer regeringen att lägga fram det här förslaget och i så fall när? 74 Statsrådet (): När det gäller utbyggnaden av mobiltelenätet är jag väl medveten om den oro som många känner. känner jag mig väldigt trygg med vad vi vet om de risker som finns. De behöver inte känna den här oron när det gäller mobilmasterna. är det mycket viktigt att det här sker på ett bra sätt, inte minst att man samutnyttjar . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att se till att samutnyttjande sker i högre grad än . Den frågan ligger hos infrastrukturminister som är ansvarig i regeringen för den här frågan. Jag vet att hon arbetar mycket intensivt med att se till att det här ska ske i största möjliga utsträckning, men jag kan inte här i kammaren svara på exakt när hon kommer att lägga fram förslag. Men jag vet att hon arbetar med frågan. 75 (): Det blir naturligtvis fel person som svarar på frågorna. Det får jag be om ursäkt för. Men det är lite bråttom med det här eftersom utbyggnaden pågår för fullt. Teleoperatörerna har ju blivit tvingade att fullfölja det här uppdraget så fort som möjligt. Ska den här lagstiftningen till måste den komma så fort som möjligt. Om människor känner oro eller inte tror jag att de avgör själva. Det tror jag inte ministern kan avgöra. Det finns oro även för de basstationer som finns. I Plan- och bygglagsutredningens betänkande föreslogs det bland annat att även basstationer ska omfattas av bygglovsprövning. Jag undrar naturligtvis vilken regeringens inställning är i den frågan. 76 Statsrådet (): I vad mån basstationerna ska omfattas av bygglovsprövning är naturligtvis en fråga som kommer att beredas av regeringen. Vi kommer också att lyssna noga på remissinstanserna. Det här är ett sätt att se till att vi får bättre information och en bättre öppenhet om var mobiltelestationer placeras. Det kan vara önskvärt. Men jag kan inte föregå den beredning vi ska göra i regeringen av den här frågan. Vi är väl medvetna om brådskan i fråga om att samutnyttja . Problemet här har varit att mobiltelefonoperatörerna tyvärr inte själva har velat bidra till det arbetet på önskat sätt. Det har gjort att regeringen har fått återkomma med nya åtgärder för att se till att det här verkligen sker. Vi arbetar med den skyndsamhet som är möjlig med den här frågan för att se till att det här löses på bästa sätt. Vi ska inte ha onödigt många utan vi ska samutnyttja dem i den utsträckning som går. 77 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller den överkonsumtion av medicin som vi har i . Det går att bota alltfler sjukdomar med medicin. Det vet vi. Dessvärre är överkonsumtionen av läkemedel väldigt stor, både inom äldrevården och inom psykvården. motverkar en patients mediciner varandra vilket faktiskt hindrar ett botande eller att man uppnår effekt av medicinen. Jag undrar vad ministern avser att göra för att få ned överkonsumtionen av medicin på bland annat våra äldreboenden. 78 Statsrådet (): Överförskrivning och överkonsumtion av läkemedel är ett mycket allvarligt problem, inte minst bland våra äldre. Det orsakar väldigt mycket lidande. Det finns uppgifter om att av de äldre som kommer in till akuten gör det på grund av felmedicinering. kom en uppgift från om att det var så mycket som av de äldre som kommer in på akutmottagningar som gör det på grund av felaktiga läkemedel eller överdosering av läkemedel. Det är ett mycket allvarligt problem. lade regeringen fram en proposition om ett nytt läkemedelsregister som biföll. Det betyder att vi just nu håller på att sätta upp ett läkemedelsregister på . Det kommer att vara i funktion. Det innebär att vi skapar en möjlighet för läkare och farmaceuter att kunna gå in och se vilka läkemedel en patient redan har. Detta förutsätter patientens medgivande, vilket jag också tror att man kommer att få i så gott som alla fall. Det är ett viktigt verktyg för att möjliggöra för den förskrivande läkaren att ta hänsyn till de läkemedel som patienten redan har för att undvika överförskrivning. 79 (): Tack för svaret! Jag hörde talas om en patient som hade 16 olika läkemedel, varav flera var kontraproduktiva för patienten i fråga. Det beror på att det är olika förskrivare som har skrivit ut dem, gissar jag. Frågan är då om det inte skulle vara dags att ta upp den här diskussionen med . Vi vet också att det skiljer väldigt mycket mellan olika landsting när det gäller hur stor överkonsumtion man har. Det finns tydligen ganska mycket att göra sett över . Vi skulle spara mycket lidande och dessutom mycket kostnader för huvudmännen. Min fråga är om inte kan fundera på att ta en diskussion med landstingen och med . 80 Statsrådet (): Jag kan försäkra om att den diskussionen är väldigt levande och att den pågår ständigt. Jag kom springande sent in i kammaren till frågestunden eftersom jag just hade haft en sådan diskussion med kommunerna och i län, där man faktiskt har jobbat mycket framgångsrikt med att gå igenom läkemedelsförskrivningen och även fått ned kostnaderna väldigt kraftigt. Det här är en mycket levande dialog. Medvetenheten är stor hos sjukvårdshuvudmännen, menar jag, men det krävs också att de har verktyg, och med det nya läkemedelsregistret får de ett av de viktiga verktygen som möjliggör den här typen av genomgångar. 81 (): För sedan tog en gemensam europeisk kemikaliepolitik ett jättekliv framåt när fattade beslut om Reach. Det är glädjande att sex av kammarens sju partier kom fram till att förslaget är så pass bra eller så pass odåligt att vi alla kan stödja den kompromiss som föreligger. Bara ett svenskt parti, i denna kammare i alla fall, röstade emot förslaget, nämligen . Inte idémässigt men i praktiken har därmed gjort gemensam sak med dem som vill stoppa Reach, det vill säga de som stöder den tyska kemikalieindustrin. Jag har därför två frågor till miljöministern eller näringsministern, hur ni nu bedömer att ni vill svara. Jag vill börja med att försäkra mig om att regeringen inte kommer att göra om misstag att rösta mot Reach i ministerrådet utan stöder den kompromiss som växer fram, eftersom kompromissen i verkar ligga ganska nära den kompromiss som det brittiska ordförandeskapet står för. Den andra frågan är: Hur ska regeringen övertyga sitt samarbetsparti att inte agera så huvudlöst som man nu har gjort i ? 82 Statsrådet (): Låt mig säga att vi är glada att Reach har kommit så här långt. är vi också besvikna över att vi inte har fått ett bättre Reach än det blev i den här kompromissen. Och jag är besviken över att det är så många borgerliga parlamentariker som inte har stått upp för svensk kemikaliepolitik på det sätt som man kunde ha önskat under hela den här långa processen. har vi en kompromiss i parlamentet. och jag kommer i rådet att fortsätta arbeta med det brittiska kompromissförslaget, som ligger mycket nära det här. Vi kommer att arbeta fram till slutet för att det ska bli så bra som möjligt ur en rad olika synpunkter, både när det gäller miljö och när det gäller företagens möjlighet att hantera den här lagstiftningen. Det finns en del kvar att göra och det kommer vi att jobba hårt för. Men vi tycker att britternas arbete är bra och att det är en grund för beslut. Jag tycker inte att agerande är mer huvudlöst än det jag såg från i . De uttalar att det här i första hand handlar om handelspolitik, om de var rätt citerade. Det här är i första hand en viktig miljöfråga. Jag hoppas att vi i fortsättningen ska kunna jobba bra med de här frågorna. Jag är besviken på att stödet inte har funnits fullt ut i parlamentet. 83 (): Som jag sade var det sex partier, bland dem Socialdemokraterna och , som röstade för den kompromiss som ligger i parlamentet. Det är en viktig bas. skiljer ut sig och ställer sig helt vid sidan av. EU handlar om att hitta gemensamma lösningar på gemensamma problem. Jag tycker att EU nu visar en enorm styrka i att komma överens i en mycket svår fråga som har betydelse för miljön men också för konkurrenskraften i . Man har hittat en kompromiss. Jag anser att den nuvarande kompromissen är nära den brittiska kompromissen. Miljöministern har själv sagt att hon stöder den, och det är också bedömning. Jag förstår inte riktigt var kritiken kommer från när vi faktiskt har röstat på samma förslag klockan ett . 84 Statsrådet (): Vi står ganska långt ifrån varandra i kemikaliepolitiken. I EU måste vi komma till enighet även när vi står långt ifrån varandra. Jag är enig om att det är bra att vi har kommit fram till en kompromiss där vi kan gå vidare. Vi har varit tydliga om att det finns stora brister i förslaget, och det har även Socialdemokraterna i parlamentet varit. Vi hade velat se att vi kunde få data om alla kemikalier som kommer ut på marknaden. Det handlar om att få tillräcklig kunskap, och det gäller alla kemikalier, även i låga volymer. Det får vi tyvärr inte med det förslag som finns på bordet. Men vi kommer att få en bättre lagstiftning än vi har . Jag kommer därför att tillsammans med fortsätta att arbeta för att se om vi kan få ytterligare förbättringar i förslaget. Sedan stöder vi att vi når en överenskommelse. Det är viktigt. Föreningsfriheten för barn och ungdomar 85 (): I sköter Unga Örnar driften av en fritidsgård som ligger i anslutning till en skola. Det har kommit fram att de barn och ungdomar som har köpt gårdskort kollektivt har anslutits till Unga Örnar, detta utan att de självständigt har fått ta ställning till ett medlemskap. Därför vill jag fråga utbildnings- och kulturminister vad han kommer att göra för att säkerställa att även barn och ungdomar omfattas av den grundlagsstadgade föreningsfriheten som vi har i . 86 Utbildnings- och kulturminister (): Jag ska fråga statsrådet hur det förhåller sig med sakfrågan och be henne titta närmare på vad saken gäller. 87 (): Utbildnings- och kulturministern är faktiskt ansvarig för , som ger pengar till Unga Örnar. Den ligger under . Men låt mig ställa min fråga 88 Utbildnings- och kulturminister (): Snälla, fru talman, jag berättade att detta är bord. Hon har ansvar för just det frågan gäller.