prot · GS09124 · 2005-05-20 00:00:00 — Det har vi varit överens om, och vi har stött detta. Men ska nu göra undantag från detta. Hur ska ni få hem Tetrapak och andra företag som flyttat utomlands? Som säger ska vi ju försöka få hem de här företagen. ska ni ta bort de här undantagen. Då blir det ju ännu svårare att få jobben att flytta till . Jag tycker att det är ett katastrofalt besked. Sedan har jag en sakfråga om s. 2 i svaret. Är det delningsräntan som kostar 1 miljard? Jag blev inte riktigt på det klara med det, men det kanske jag kan få ett svar på. I de andra två frågorna måste jag mana statsrådet: spår, ju förr dess bättre! 31 Näringsminister (): Vadan denna skarpa Norrlandsfientlighet från ledamöterna? Kan det vara möjligt att den delas av ledamöter i era riksdagsgrupper som talar för den delen av ? Med nästan lite förakt i rösten talar ni om järnväg i , som om det skulle vara en orimlighet! och är också viktiga delar av vår samhällsekonomi. Se det senaste numret av . Man ägnar ett helt nummer åt att beskriva hur just nu är en av de regioner i där det sker allra störst investeringar. Det sker investeringar i industri kopplade till byggnadsarbete och till servicesektorer som växer tack vare en 18-miljardersinvesteringsplan från ett av företagen uppe i . Det där måste ni alltså skaka av er. , och är naturligtvis viktiga lokomotiv för utvecklingen i hela landet. Men man kan inte ha en Norrlandsfientlighet när man diskuterar tillväxtpolitik. Låt mig till säga att det är oerhört blekt när det gäller åtgärder på det näringspolitiska området från . Den huvudsakliga idén ni har är att om vi ger tillräckligt usla villkor för människor som är sjuka och arbetslösa, kommer de att tvingas ta jobb till löner som vi inte har skådat på svensk arbetsmarknad på mycket länge usla löner, usla arbetsvillkor. Och det tror ni är utveckling för . Ni attackerar kollektivavtalen av samma skäl, för att ni inte vill att det ska finnas en fackföreningsrörelse som kan upprätthålla villkoren för löntagarna, särskilt dem som har svårast att få en fast fot på arbetsmarknaden. Jag tycker att det är en väldigt dålig näringspolitik. Det kommer att försämra produktivitet och välståndsutveckling i . Det andra är: Ser ni inte vad som sker? Det går en protektionistisk våg genom . Den kommer sig av att människor känner oro för vad globaliseringen medför. De kräver av sina politiker att de ska sätta stopp för detta genom att införa tullar och kvoter. är det land som driver frihandel allra starkast i . Jag argumenterar hårt för det bland mina kolleger, och jag har stöd för det i befolkning. Varför har vi stöd för det i men inte i ? Jo, för att här ställer vi upp för varandra. Blir man arbetslös har man rätt till en rimlig a-kassa. Man har rätt till en rimlig chans till en ny utbildning. Man har rätt att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Blir man sjuk trycker vi inte ned personer ekonomiskt så att de måste gå från hus och hem utan man får ett rimligt mått av trygghet. föreslår precis motsatt politik: Lägg all börda för omvandlingen på de människor som blir utsatta för strukturomvandlingen! Som ett brev på posten kommer människor, fack och alla andra att kräva skydd mot konkurrensen från utlandet. Ni leker med elden, den näringspolitiska elden, när ni bedriver den här, tycker jag, brutala politiken mot människor som är svårt utsatta. I stället ska vi ju satsa på kunskap och utveckling av svenskt näringsliv. Och vad händer då? Vi gör nu ett handslag med svenskt näringsliv med mycket stora satsningar på forskning som är direkt relevant för näringslivet. Vi börjar med fordonsindustrin. slaktar totalt de resurser som går till näringspolitiskt betingad forskning. De vill inte att ska ha resurser för att kunna vara med tillsammans med fordonsindustrin och stärka svensk fordonsindustris konkurrenskraft. Det är en politik som leder åt precis fel håll; att sätta bördan på dem som är mest utsatta och dra undan resurser för utvecklingsinsatser för att stärka produktivitet och konkurrenskraft. Det är inte en näringspolitik värd namnet. 32 (): Det är inte så att näringsministern bara undviker att svara på våra frågor. Han vägrar uppenbarligen att göra det. I stället ersätts, som vanligt från den här talarstolen, av socialdemokratisk retorik. Vi har hört det så . Vi får inga svar på våra frågor. Jag är medveten om att det är svåra frågor, näringsministern. Men jag hade ändå hoppats på ett svar, någon form av svar. Det är som sagt ingen hemlighet vad som behövs för att dämpa utflyttningstakten och öka småföretagens möjligheter att växa och skapa nya arbeten. Nya arbetstillfällen åstadkommer man inte genom små och kortsiktiga paket utan det krävs konkreta, långsiktiga förbättringar av företagsklimatet. Efter att ha sett hur lite regeringen har åstadkommit och hur det fokuseras på kortsiktiga åtgärdspaket med begränsad effekt blir det allt tydligare, fru talman, att behöver en ny regering, en regering med nya idéer, som agerar långsiktigt och som vågar prioritera arbete och tillväxt. I interpellationssvaret sägs det att det pågår en översyn av förmögenhetsskatten. Det är också något exemplifierat, men min fråga till näringsministern blir ändå: Innebär den här skrivningen att Socialdemokraterna är öppna för att ta bort denna orättvisa och lotteribetonade skatt? Kan det finnas en möjlighet till ett socialdemokratiskt spårbyte i den frågan? 33 (): Den första fråga som statsrådet undvek att svara på var detta med det arbetande kapitalet. Det kan hända att det inte fanns tid, men jag skulle gärna vilja ha svar på det. Hur får man fler företag att flytta tillbaka till om man beslutar sig för att gå ut och beskatta arbetande kapital? Det övergår nämligen mitt förstånd, men det kanske inte är tillräckligt stort. Sedan tillskrivs vi åsikter som vi absolut inte har. Vi är väl inte Norrlandsfientliga? Vi tycker ju att är jättebra. Den ligger ju där uppe. Det är klart att det är en stor investering som och staten har gjort. Det är ju staten som äger detta. Det är jättebra. Vi ska fortsätta modernisera så att i och Luossavaara blir fortsatt konkurrenskraftigt. Jag står också bakom att vi ska bygga upp till . Det är jättebra fem och en halv timmes färd ned till ! Men om man har begränsat med pengar måste man ändå fundera på var man ska lägga dem. Statsrådet måste fundera på det. Var stiger det på flest resenärer , i eller i ? Det är ändå inte en ointressant fråga. Det är klart att det är sämre förhållanden i . Men har nästan heller inga förbindelser nere vid . Det är många fler som stiger på i . Därför är det faktiskt viktigare, om man nu har lite pengar, att satsa på ställen där folk reser. På den punkten menar jag att man måste byta spår. Jag förstod ingenting av resonemanget om att det skulle vara Norrlandsfientligt. Jag tycker att det är väldigt fientligt att använda pengar på ett mindre effektivt sätt än man bör göra. Det är inte socialdemokratisk politik enligt mitt förmenande. 34 Näringsminister (): Med tanke på att läser , Wigforss och andra socialdemokratiska tänkare får man nog lystra till när ska beskriva vad som är socialdemokratisk politik och vad som inte är det. Det lovar jag att göra. Låt mig börja med att säga till : Inte med ett ord nämner du det som är så obegripligt när man tittar på alliansens politik, och inte minst politik, inom näringspolitiken. Vad är det som gör att ni totalt struntar i effekterna av samarbetsprogram inom forskningens område mellan stat och näringsliv? Det är ju något oerhört modernt och framåtsyftande att se till att gifta ihop kunniga forskare på KTH, på , i och var de nu finns med svensk industri, med de branscher som spelar oerhört stor roll för vår export. Det gäller skogen, pappersmassan, fordonsindustri, metallurgi, läkemedel, informationsteknik och så vidare. Där gör vi gemensamma insatser för att stärka kunskapsinnehållet, forskningsinnehållet, ta fram nya produkter, nya tjänster, och för att klara konkurrensen inte , vilket man gör galant, utan och . Det visar att man inte kan ha en näringspolitik som bara innehåller att ta bort förmögenhetsskatten och sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna. Det blir för fattigt. Vi behöver handslag mellan stat och näringsliv för att stärka de grundläggande förutsättningarna för att klara konkurrensen. Vi är duktiga på detta, men vi behöver göra mer för att se till att klara det också om fem . ökar också nyföretagandet i rejält. Det är 10 000 fler företag jämfört med året innan. Det kommer sig av att företagen känner att marknaden har börjat komma tillbaka. Men vi behöver göra mer för att utöka småföretagsamheten i . Här har vi presenterat ett brett program borgerligheten ingenting. Vi vill vara med och påverka attityderna genom ett program riktat mot skolor och högskolor för att uppmuntra och ge kunskap till unga människor att driva företag, att bli entreprenörer. Vi vill öka möjligheterna till såddfinansiering i ett tidigt skede, när man har en idé och vill starta ett företag. Härom månaden avsatte vi i riskkapitel för såddfinansiering. Vi vill förbättra servicen, förenkla administrationen. Jag har tidigare i debatten redovisat närmare 300 konkreta förslag för att underlätta vardagen för företagare. Där är borgerligheten mycket svag. Vi tror att det går att få en kraft framåt i exportindustrin, också bland de små och medelstora företagen. Vi satsar på exportfrämjande insatser särskilt riktade mot de små företagen. Exempelvis anställs nu exportfrämjare ute i länen som tillsammans med små företag ska hjälpa till lyssna , ! att nå de nya exportmarknaderna kring . Där är ni passiva. Vi vill på en rad olika sätt konkret förbättra för företagarna. En av de mest uppskattade åtgärderna som jag hör om när jag är ute och träffar företagare, jag gör ofta det i min vardag, är att vi avskaffat arvs- och gåvoskatten. Det var en väldigt viktig strategisk förändring på grund av det stora generationsskifte som vi har framför oss. fick man avsätta tid, resurser och pengar för att planera för ett framtida generationsskifte. Vi har tagit undan skatteproblematiken. Man kan ägna samma kraft, tid och resurser till att utveckla sitt företag. Framför oss har vi ytterligare en skattesänkning för fåmansbolagen. Vi har mycket goda förslag ute på remiss från Edingruppen, som har tittat på hur vi kan gå vidare för att se till att få en skattestruktur som uppmuntrar växande företag. Mot detta står en mycket fattig allians när det gäller näringspolitik. Man har tilltro till att marknaden sköter allt, särskilt om man kraftigt försämrar tryggheten för de människor som är mest utsatta i vårt samhälle. Jag tycker att det är en omoralisk politik. 35 (): Jag ställde tre konkreta frågor till näringsministern i mitt första inlägg, men jag har inte fått svar på någon av dem. Jag ska upprepa en av dem, så kanske jag kan få ett svar på den. Den gäller den för så viktiga basindustrin. Hur ska regeringen förena satsningen på basindustrin när man urholkar dessa företags konkurrenskraft genom höjda energiskatter? Näringsministern har ett inlägg kvar. Om han lägger attackerna mot alliansen åt sidan kanske han kan svara på den här frågan. Jag vore tacksam för det. Verkligheten kryper på regeringen och oss alla. Rapporterna visar tydligt problemen på arbetsmarknaden. Regeringen har varit oförmögen att lösa allvarligaste problem med att arbeten försvinner i rask takt, att det skapas alldeles för få nya och att hundratusentals människor i vårt land tvingas in i ett utanförskap. Dessa problem har regeringen misslyckats med att lösa. 36 Näringsminister (): är inblandad i en sådan livlig diskussion med att han inte hör vad jag säger. Jag redovisar regeringens breda politik för att stärka svenskt näringsliv. Jag ställer frågor om alternativ, som ju sannerligen inte visar några tendenser att kunna stärka svenskt näringsliv. Men lyssnar inte. När det gäller energipolitiken har vi framför oss mycket stora effektökningar i svensk elproduktion i fråga om vattenkraften, moderniseringen av de befintliga kärnkraftverken och stora investeringar av förnyelsebar energi. I och med det nya elcertifikatsystemet räknar vi med ett tillskott på förnyelsebar energi. , vårt eget bolag, kommer där att kunna bidra med . Det är en stor uppgift, och det motsvarar en hel Barsebäcksreaktor. Konsumtionsskatterna på el har höjts. De drabbar framför allt hushållen, inte företagen. Och svenskt näringsliv har konkurrenskraftiga elpriser jämfört med kontinenten. Och med de utökningar av elproduktionen som vi har framför oss räknar jag med att det kommer att bestå framöver. Vi ser också mycket kraftiga investeringar, exempelvis i från svensk pappersindustri. Det är en av de största industriinvesteringarna någonsin, vilket tyder på en tilltro till svensk konkurrenskraft. Men inte med ett ord diskuterar näringspolitik. Jag har förstått att man föreslår två åtgärder, nämligen avskaffande av förmögenhetsskatten och kraftiga sänkningar av ersättningarna till de sämst ställda i samhället i form av en mycket kraftig försämring av a-kassan och socialbidrag som väntar och mycket kraftiga försämringar i sjukförsäkringen. Det är sannerligen inte mycket att komma med när det gäller nyföretagsamhet, tilltro och optimism i samhället. är ett av de länder i som har starkast ekonomisk utveckling. Vi är inte nöjda med det. Vi vill att det ska gå ännu bättre. Och jag har i redovisat breda åtgärder för att ytterligare få fart på svenskt näringsliv och svensk ekonomi. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:568 om värdighetsgaranti 37 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att kalla till en längre diskussion beträffande nationella mål och riktlinjer för äldreomsorgen, hur jag avser att tillse att äldreomsorgsplanerna är likstämmiga i landet samt om jag avser att tillse att äldre får trygghet och värdighet på ålderns höst och definitivt vid livets slut. I hade vi en särskild debatt om äldreomsorgen . har vi i en debatt om Kompetensstegen. Vi har här i kammaren också haft ett flertal interpellationsdebatter om äldreomsorgen. Jag tror att vi behöver flera arenor för debatt. Jag har tagit initiativ till debatt med landets kommuner om kompetensförsörjningen. I sex regionala konferenser har jag diskuterat frågor om kvalitet och kompetens med representanter för en majoritet av kommunstyrelserna. Mina medarbetare i Kompetensstegen har mött kommunernas verksamhetsansvariga vid informationsträffar. Debatten förs också med pensionärsorganisationerna som jag regelbundet möter i . Vi har en äldreomsorg som vi i många avseenden kan vara stolta över, men det finns brister exempelvis inom kompetensområdet som måste åtgärdas. Målen ger grund för högt ställda förväntningar. Äldreomsorgen i landet ska vara likvärdig. Rätten till insatser ska gälla lika överallt, och kvaliteten ska vara god. Det får inte finnas några avgörande skillnader i kvalitet mellan olika kommuner. Det är bland annat därför som regeringen har förstärkt tillsynen med äldreskyddsombud. När det gäller kommunernas äldreomsorgsplaner så är jag inte alls säker på att de ska vara samstämmiga. Man behöver i olika kommuner, allt beroende på de lokala behoven och förutsättningarna, formulera planer för en utveckling och prioritera insatser som svarar mot den egna befolkningens behov. Socialtjänstlagen ålägger kommunerna att planera sina insatser för äldre. Tillsynsmyndigheterna har en roll i att granska planer, hur de genomförs, om de omarbetas och hålls aktuella och bistå med råd och upplysningar när det behövs. rapporter visar att det i vissa kommuner finns problem med verkställighet av beslut exempelvis för särskilt boende. bereds inom betänkandet Beviljats men inte fått från Utredningen om verkställighet av vissa gynnande kommunala beslut. Utredningens förslag syftar till att stärka rättssäkerheten och ge tillsynsmyndigheterna bättre verktyg i tillsynsarbetet. arbetar med att ta fram ett allmänt råd om handläggning av ärenden inom område. Det syftar också till att öka rättssäkerheten för de enskilda som vänder sig till . Detta arbete väntas bli klart . Regeringen tar ansvar för att förbättra förutsättningarna för en god utveckling av äldreomsorgen. I årets budget ökades statsbidragen till kommuner och landsting med . Den fleråriga satsningen på ökad kvalitet genom kompetensutveckling via Kompetensstegen bidrar till att personalens kompetens kan öka. Ökad normering och ökad tillsyn ger kommunerna tydligare incitament för planering och kvalitetsarbete. 38 (): Jag tackar statsrådet för interpellationssvaret som jag har fått. Jag är naturligtvis medveten om de debatter som vi har haft. Vi har haft en särskild debatt, och vi ska diskutera Kompetensstegen . Men jag känner ändå att jag har ett stort behov av att tala om varför jag har ställt en interpellation till. Det är därför att jag ofta får rapporter av enskilda, av mina partikamrater och av medierna att det trots allt inte fungerar. Jag tror att om man tog ett grepp och såg lite längre när det gäller hur vi ska kunna ingripa just , , för att det ska bli bättre, så tror jag att vi i de olika partierna skulle ha viktiga saker att komma med. Jag tror också att olika debatter i någon mån väcker nya tankar om hur man kan göra. Det står i svaret: Äldreomsorgen i landet ska vara likvärdig. Rätten till insatser ska gälla lika överallt, och kvaliteten ska vara god. Vad menas med likvärdighet lika, likformigt och lika resultat eller att alla får sina sammansatta behov tillgodosedda? Det är riktigt att våra äldreskyddsombud är tillsatta. Men enligt de uppgifter som jag har är deras rapporter inte någon glädjande läsning. I en rapport från äldreskyddsombuden i har ett hundratal äldreboenden granskats. Kartläggningen visar faktiskt på både brister och förtjänster inom äldreomsorgen men framför allt på att tillvaron för de äldre är händelselös. Många sitter bara och väntar på måltiderna och önskar att personalen hade tid att ägna sig mer åt dem. Personalen hinner inte med mer än den basala omvårdnaden. Att många äldreboenden minskar antalet anställda är naturligtvis också en faktor som leder till försämringar. Jag tror också att det ganska presenterades en rapport från äldreskyddsombuden i som inte heller var någon rolig läsning. Jag undrar vilka förslag tänker lägga fram med anledning av att vi har fått rapporter om att det inte står väl till. I frågestunden tog jag upp de demenssjuka och de äldre äldre som inte själva kan ta sig ut. Varför tycker inte regeringen att det är självklart att garantera de äldre att få vistas ute? Jag tog med mig djurskyddsförordningen hit för säkerhets skull. I § 10 SFS 1988:539 står det: Nötkreatur som hålls för mjölkproduktion och som är äldre än skall hållas på bete. I § 11 står det: Andra nötkreatur än sådana som hålls för mjölkproduktion skall hållas på bete eller på annat sätt ges tillfälle att vistas ute. Varför ska inte de äldre har samma rätt som korna? 39 Statsrådet (): och jag har haft flera debatter om äldreomsorgen här. Jag tycker att det är bra att vi också kan föra en nyanserad debatt om både brister och förtjänster inom äldreomsorgen. Utöver debatter i kammaren och med pensionärsorganisationerna tror jag att vi också behöver en nationell diskussion om äldreomsorgens framtid och utveckling. Det finns två olika perspektiv här. Det ena är åtgärder som vi vidtar eller behöver vidta på kort sikt. Där tycker jag att diskussionen är ganska livlig. Jag skulle önska att vi hade mer av en något mer långsiktig diskussion om hur äldreomsorgen ska se ut om ungefär . Vi vet att andelen personer kommer att ligga relativt still , men därefter kommer gruppen att öka ganska kraftigt. Då vill det till att vi har en äldreomsorg som också klarar den ökade belastningen och utmaningen som det innebär. Vår äldreomsorg får både ris och ros. Jag var på i . Där gör man inget annat än mottar hyllningar från andra länders hälsoministrar över vår lysande äldreomsorg. Det är naturligtvis roligt. Det visar också att vi i en internationell jämförelse har kommit mycket långt. Många är väldigt imponerade av den svenska äldreomsorgen när de besöker den och får rapporter från den. vet vi att vi behöver göra insatser. Det är min bedömning att vi har brister när det gäller likvärdigheten, både mellan kommuner och inom samma kommun. För att åtgärda de bristerna ser jag att det i första hand är tre förutsättningar som kommunerna måste ha. De måste ha de finansiella resurserna, och det menar jag att de har med de ökade statsbidragen och den förbättrade ekonomiska situationen i kommunerna. Det måste finnas tillgång till kunskap och kompetens. Där gör vi insatser, bland annat med Kompetensstegen men också med riktlinjer. Vi behöver en tillsyn som kan visa på bristerna så att man uppmärksammar dem klart och tydligt. hänvisar också till att man har uppmärksammat brister. Det är alldeles utmärkt, för det är det som äldreskyddsombuden är till för. Jag är säker på att det kommer att leda till åtgärder i kommunerna. vill jag säga att jag inte tycker att vi ska införa nötkreatur som jämförelse för hur vi ska lagstifta eller reglera när det gäller de äldre. Man kan naturligtvis alltid raljera och säga att det finns en mer detaljerad reglering när det gäller nötkreatur, och det är riktigt. Men den är också på en lägre nivå. Jag vill gärna se att vi hittar instrument för en större likvärdighet och en höjd kvalitet inom äldreomsorgen, men jag tror att vi ska föra den debatten på en lite annan nivå än att jämföra med reglerna för nötkreatur. 40 (): Jag gillar att göra jämförelser eftersom man får en ökad förståelse då. Med mina jämförelser vill jag bland annat koppla tillbaka till hur vi ser på äldreomsorgen. Jag är ganska rädd för att det som de äldre behöver allra mest glöms bort i den så kallade medicinska värld som vi hamnar i. får inte de äldre mycket medicinsk vård heller. Vi har något slags trend i som vi har levt efter. Jag menar att vi behöver ett tankeskifte. Vi behöver kanske se för oss själva vad som skulle vara viktigast för oss när vi blir äldre om vi inte själva kan ta oss ut, och jag tycker att det är att ta mig ut. Jag ska gå ifrån kornas, rävarnas och övrig boskaps rättigheter att vara ute gå in på den lag som SFS 1976:371. Den handlar om de häktade i , de som har begått brott. Det står: Den häktade skall ha möjlighet att vistas utomhus , om det inte finns synnerligt hinder mot detta. Varför behöver vi ha en lagstiftning om att de häktade ska kunna få vara ute? Jag tycker att de ska få vara ute. Jag har ingen annan åsikt. Men jag tycker att det är minst lika självklart att våga sig på att lagstifta om denna självklarhet även för människor som inte själva kan ta sig ut. Vi vet alla att det är ont om personal inom äldreomsorgen. Eftersom det är så, måste vi noga tala om vad vi vill prioritera. Inte minst nu när det är sommar och sol, vackert i trädgårdarna och doftar överallt är det väl en mänsklig rättighet att få vara ute. Jag måste fråga om det inte vore ett sätt att visa att man vill tillmötesgå de äldres självklara önskan och rättighet att vara ute. Sedan vill jag ta upp en annan fråga. Den handlar om vård i livets slutskede. Det diskuterade och i en interpellationsdebatt. Jag har väntat på propositionen om vård i livets slutskede. hoppas jag att den kommer i slutet på den här månaden, men det har varit ack så trögt. Jag tycker att det skulle vara bra om man kunde införa den värdighetsgaranti som statsrådet har hört mig och tala om . En av rättigheterna där är att ingen ska behöva dö i ensamhet. Det ska finnas någon bredvid. Jag ska ta upp en kommun som är kristdemokratiskt styrd. Den heter i . Där har de gjort ett förtjusande fint material med något som de kallar för tjänstegarantier. Där kan man följa upp det. Man är konkret. Det står överallt: Vad kan vi lova? Vad förväntar vi oss av dig? Vad händer om detta inte fungerar? Jag tror att man har en av de finaste äldreomsorgerna i landet.