prot · GS09120 · 2005-05-13 00:00:00 — Men jag tror att det är väldigt viktigt att vi gör det, därför att diskussionen kring domstolarna måste handla om de realiteter som finns. Jag tänkte ta upp två saker. I justitieutskottet behandlar vi nu propositionen om modernare rättegångar. Det finns många bra förslag där, och vi är väldigt positiva till dem. Men en lustighet om man får uttrycka sig så illa i det är sammanhanget är att regeringen inte vill att vi ska kunna bestämma när en del av förslagen ska träda i kraft. Man vet inte när det finns pengar till att köpa grejerna. Man ska jobba mer med videokonferenser och modern teknik, och det är alldeles lysande. Det underlättar väldigt mycket och kan förenkla processerna, men då måste man köpa in videobandspelare och se till att det finns teknik på alla ställen. Uppenbarligen inser departementet att det inte funkar, så man skjuter fram det . På det viset blir det en väldigt märklig beslutsordning för oss i . Vi ska bestämma om man ska införa en ny form i processordningen och regler för hur man kan arbeta som vi inte vet när det kan bli tal om ett genomförande. Det är en ekonomisk fråga. Jag vill understryka att man måste få ordning på detta. En annan sak som också bekymrar mig väldigt mycket bland annat därför att man nu moderniserar och på grund av det tryck som ligger på domstolarna är nämndemannaersättningarna. Det är jag frågade när man var på besök i utskottet om man hade något intresse av att göra något åt dessa ersättningar. Det finns en gammal utredning där alla partier har varit överens om att det behövs nya tag och att nivåerna behöver lyftas, men ingenting har hänt. När det nu blir aktuellt med de nya migrationsmålen ska vi rekrytera 1 500 nämndemän. Alla våra partier har i uppgift att rekrytera dessa människor som ska kunna arbeta i organisationen, men hur lätt är det med de ersättningsnivåer som gäller ? Det förväntas att människor ska kunna ställa upp för att tjänstgöra i domstol, men om man har ett vanligt jobb är det inte helt enkelt, och vi vill ju gärna rekrytera fler i yrkesaktiv ålder och bredda rekryteringen till nämndemän. Jag tror att ersättningsnivån är väldigt central. När nu har ekonomiska bekymmer är det alltid detta som kommer i kläm. När det gör det finns det risk för att det blir en felaktig professionalisering av domstolsväsendet. Jag och mitt parti anser att nämndemännen utgör en väldigt viktig del av ett bra rättsväsende. Ska man nu rekrytera väldigt många människor är det inte enkelt att göra det med de ålderdomliga villkor som gäller. Vi i partierna har varit överens om att någonting borde göras. Men såvitt jag kan bedöma finns det inget utrymme för det. Planerar regeringen någon åtgärd eller något förslag som gör att vi kommer till skott med detta och kan få en modernare nämndemannakår än vad vi har där fler kan delta och där vi kan rekrytera de grupper som det finns en brist på i dagens nämndemannakår? 52 Justitieminister (): Det är roligt, närmast rörande, att se hur moderater ansluter sig till interpellationsdebatterna när nu moderatledaren har förbjudit er att debattera i andra sammanhang därför att han själv inte vågar att ställa upp mot . Det innebär dock vissa problem när det rör sig om fyra stycken, men jag ska göra så gott jag kan. Domstolarna får ytterligare 55 miljoner och kan också få något ytterligare tillskott, men det får vi återkomma till . Besparingarna på gällde hela statsförvaltningen inklusive domstolarna, där de uppgår till 24 miljoner. När det gäller trängselskatt finns det olika siffror och olika uppgifter om hur många som kommer att överklaga och i så fall inte accepterar ett demokratiskt beslut. Själv tror jag inte att det blir så många men kan naturligtvis inte veta det, och det kan ingen veta. Låt oss se hur många det blir, men vi har naturligtvis med det i beaktande. När det gäller frågan om ersättningen till nämndemännen ska vi komma ihåg att nämndemän numera får ersättning fullt ut för sitt inkomstbortfall. Det tycker jag är viktigt att säga, därför att det sägs i vissa fall något helt annat. Man får alltså full ersättning. Om man sedan ska ha ytterligare en ersättning utöver den för inkomstbortfall är förvisso en relativt angelägen fråga, men jag kan inte nu säga hur det blir. Jag tycker att det är viktigare att ge medel för domstolarnas verksamhet och en del andra saker. Men jag vill inte säga att det inte ska bli någon ytterligare ersättning. Vi får återkomma till det. När det gäller andra delar i fråga om nämndemännen tycker jag att det är viktigt att vi nu får in en annan representation som bättre motsvarar det svenska samhället. Det handlar om alltifrån ålder till personer med annan etnisk bakgrund än den svenska. Det handlar också om att man ska kunna kvotera in personer som inte kommer direkt via de politiska partierna allt detta för att det ska vara på det sätt som det var tänkt från början, nämligen att de bättre ska representera allmänheten. När jag nu får chansen att debattera med fyra stycken undrar jag vad ni säger om det som domarna faktiskt anser är den allra, allra viktigaste frågan och som tas upp på varje domarmöte, nämligen att vi ska fortsätta med reformen om att sammanlägga de allra minsta domstolarna därför att man inte klarar av det och de inte ger samma rättssäkerhet runtom i landet. Detta är den absolut mest återkommande frågan som jag möter när jag träffar domarna. De har så förtvivlat svårt att förstå varför de inte hör någonting från borgerliga politiker. Möjligtvis säger att de är absolut emot det, och vissa andra kan också säga det lokalt. Men det vore väldigt intressant att höra om man stöder domarna i denna inriktning och varför man har varit så tyst i denna fråga. När man har sagt något har det varit kritik mot sammanläggningarna. Men domarna, som borde vara de som bäst vet, anser att detta är det absolut viktigaste för sin egen skull, för domstolarnas skull men också för allmänhetens skull, med tanke på de förändringar som har gjorts och att det nu i praktiken inte är möjligt att bedriva arbetet på samma sätt som man gjorde tidigare med kanske två eller tre domare. Man ska känna till EG-rätten, hela och så vidare på ett helt annat sätt . Det tycker jag vore väldigt intressant att få svar på. 53 (): Domstolscheferna hade liksom jag önskat att få ett lite klarare besked. Om det ska komma lite mer än de 55 miljonerna så är det . Vi är faktiskt inne . Här hade det funnits möjlighet för justitieministern att ge ett klart besked så att vi åtminstone hade kunnat stilla lite av den oro som råder ute i domstolarna. Justitieministern vet lika väl som jag att det ligger massor med tvistemål färdiga för huvudförhandling i våra svenska domstolar. Men man har inte möjlighet att sätta ut dem, för man har inte tillräckligt med domare. Vi vet att bevisningen blir besvärligare allteftersom tiden går. Vi vet också att påföljderna i brottmålen allt oftare blir icke frihetsberövande med hänsyn till att det har gått så sedan gärningen begicks. Det här är inte tillfredsställande. Det finns en annan sak som vi själva, både vi här i och i departementet, kan åtgärda, och det är att vara lite tydligare i lagstiftningen och se till att det inte blir så mycket mål i domstolarna. Vi har ett mycket fint exempel på detta när det gäller ändringarna i förmånsrättslagstiftningen och övergångsbestämmelserna. hade möjlighet att gå in och rätta till oklarheterna men ville inte göra det. Vi väckte en motion som dessvärre inte gick igenom här på grund av ett av samarbetspartiernas agerande. finns det åtminstone 50 mål liggande i våra svenska domstolar. Det är ungefär hälften av dem på det ena hållet och hälften på det andra hållet, och de vandrar upp till Hovrätten. Det kom in ett hundratal mål december också som en följd av den här lagstiftningen. Jag tycker att vi ska vara lite självkritiska, både departementet och vi i . Vi kan vara tydligare och på det viset bespara domstolarna ett antal mål. Justitieministern återkommer gärna till förändringen i domstolarnas yttre organisation. Vi har debatterat den tidigare. Vi har en mycket bestämd inställning, och det är att vi vill ta ett helhetsgrepp på situationen. Det innebär inte att vi säger att vi är emot förändringar. Det har vi inte gjort från sida, och det gör vi inte nu heller. Men vi ville inte ta län för län. Vi ville ha ett helhetsgrepp i en ordentlig parlamentarisk utredning. En del av de genomförda förändringarna kan jag personligen tycka är helt okej, och det finns förändringar där jag tycker att man har gått för långt. Jag tycker inte att man behöver ha så stora domstolar som och även en del av våra domstolschefer har eftersträvat. Vi kommer att fortsätta granska de förslag som eventuellt kommer i den delen. Men, justitieministern, vad ska beskedet bli till domstolscheferna ? Ska presidenten driva även , den tolfte månaden? Ja, självfallet ska han göra det. Men får han lite medel till att göra det, eller blir det ett utnyttjande av en kredit som egentligen inte finns? Jag skulle vilja få svar på det. Jag skulle vilja ha ett uttalande av justitieministern om att domstolarna är annorlunda än andra statliga myndigheter och måste särbehandlas när det gäller anslagen. 54 (): Jag vill verkligen anknyta till det sista som säger, att man måste särbehandla domstolarna. Vi har hört justitieministern svara , och vi har hört justitieministern framträda i debatter tidigare. Regeringen som är företrädd här gör ingen skillnad på och andra myndigheter. De ska drabbas av samma besparingskrav, de ska drabbas av samma osthyvel, samma anslagsöverskottsindragningar, samma uppsägningar av krediter och samma generella indragning till regeringens disposition. Vi pratar om den oberoende domstolen i en rättsstat som är så fundamental i en demokrati. Det är en rent konstitutionell fråga detta hur man behandlar domstolarna. Jag lyfter frågan om det finns ekonomiska skäl som gör att regeringen så glatt ser att vi ska införa individuell lönesättning för domare, för det är ju billigare att höja lönen för några få än att höja för alla. Det är väl klart att alla presterar olika, men i en demokrati kan man inte öppna för misstanken att de som dömer efter de lagar som har föreslagits av regeringen och som vi har stiftat i dömer efter någon sorts lojalitet och någon princip om att man ska gå en viss riktning. Ska den lönesättning som regeringen förespråkar, gratulerar och välkomnar tillämpas också för justitieråd och regeringsråd blir det ju helt absurt. Ska de ha olika löner också i ? Det blir väldigt, väldigt konstigt. Vad gäller strategierna för våra domstolar har vi velat ha ett samlat grepp. Vi möter när vi är ute domare som framför allt tar upp arbetsbelastningen och bristen för medborgarna. På domstolarna, precis som i all annan verksamhet, herr talman, måste man ha ett rent medborgarperspektiv. Det handlar om en rätt att kunna komma till domstol, att kunna få sin sak prövad. växer högarna, inte minst av tvistemål där människor har konflikter som ska lösas i domstol. Men man kommer inte dit, för regeringen tycker att det här är en verksamhet som precis all annan statlig verksamhet, och vad spelar köer på två tre för roll? Jag tycker att det är konstitutionellt väldigt allvarligt att man behandlar domstolarna på ett så tråkigt sätt, för det leder till att försämrar sin ställning som en rättsstat. 55 (): Det är mycket märkligt i frågan om trängselskatten. Det är mindre än tills det vansinniga fullskaleprojektet ska genomföras i , och regeringen har ingen prislapp på vad det kommer att kosta för de berörda myndigheterna och vad det kommer att kosta för . Vi vet att måltillströmningen är väldigt hög, att ärendena får ligga i balanser, att bevisningen försvagas och så vidare. Vi vet att den nya instans- och processordningen kommer att generera behov av fler än 100 domare som ska rekryteras, domare som ska rekryteras från den öppna marknaden i en helt annan ordning . Jag tycker att det är märkligt att man kan genomföra ett försök som kostar , med start , utan att ha en prislapp på vad det kommer att kosta. Det är så uppenbart att biltullar ska genomföras kosta vad det kosta vill trots att medborgarna i kranskommunerna har sagt nej i flertalet folkomröstningar. Men jag vet några som är glada. Det är de som jobbar på , där man är huvudentreprenör. Där har man gått ut med direktiv och sagt: Även om ni tycker att det här är dåligt och värdelöst är det en otroligt bra inkomstkälla för företaget att genomföra hela planeringen. Jag är intresserad av att veta: Vad kommer det att få för konsekvenser för domstolarna? Hur många domare beräknar man kommer att behövas för att avgöra trängselskattemålen? Är siffran i extra kostnader relevant, eller kommer det att bli ännu dyrare? Någonstans måste man ändå veta vad man bestämmer sig för innan man genomför ett beslut om trängselskatt i . 56 (m): Jag vill först säga att det inte finns något förbud mot att debattera. Däremot har tydligen partiledningarna inte kommit överens om formerna för de allmänpolitiska debatter som Socialdemokraterna utmanade oss moderater till. Det tycker jag är tråkigt. Jag tar alla tillfällen till debatt på det område som vi båda arbetar med. Det är därför jag är här i kammaren i den här debatten. Detta är ett tillfälle där vi kan diskutera rättsväsendets ekonomi. Det blir inte mycket av det när vi kommer till debatten om vårpropositionen. Det blir tyvärr inte utrymme för det. Jag ska gå till de två ämnen som jag hade tagit upp. Det är först fråga om nämndemännens situation. Jag kan inte ersättningsreglerna fullt ut. Men jag har i vart fall förstått det finns problem med detta. Om vi har takbelopp och om det är så att vi ska få yrkesarbetande människor med olika bakgrund måste man säkert också ha en del morötter i systemet, eftersom det är så väldigt mycket tjänstgöring. Jag har förstått av de nämndemän jag känner, och det är ganska många, att man är besviken över att vi inte har kunnat hantera en uppgradering av det hela. Jag är rädd att det skjuts med den budget vi ser för domstolarna. Det andra som jag tycker är viktigt att säga är att jag delar uppfattningen som man har ute i domstolarna. Vi har en del domstolar som är för små. Det fungerar illa. Bakgrunden är att vi har haft en utveckling här i landet som gör att bygder töms på människor och verksamhet. Det får konsekvenser också för domstolsorganisationen. Vad vi måste göra är att väga närheten och rättsväsendets närvaro mot möjligheten att bedriva en professionell verksamhet. Där har vi i flera omgångar gemensamt från alliansen efterlyst en tydligare riktlinje från regeringen. Det har varit en ad hoc-verksamhet som varit väldigt besvärlig att hantera. Justitieministern kan vara klar över att inte är några tingsrättskramare. Men vi vill ha en organisation som också kan vara effektiv och finnas med närhet till medborgarna. Då kan vi inte lägga ned alla tingsrätter även om en del av dem är små. 57 Justitieminister (): vet att det bara är trams att säga det är partiledarna som inte kommer överens. Det är som inte vill. Det är inte , utan det är och möjligtvis hans närmaste 58 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om att det gäller att hålla sig till ämnet här. Detta är en interpellationsdebatt och inget privat gräl. (Justitieminister : Herr talman! Nyss talade man om .) Det är jag som avgör detta. håller vi oss till interpellationsdebatten. Ni har haft ett antal inlägg om det som inte hör till interpellationsdebatten. 59 Justitieminister (): Jag ska försöka svara på de andra frågorna. När det gäller att trängselskatt kommer att innebära kraftiga förbättringar för miljön är det intressant att kallar det för vansinnigt. Det är väl också den synen man har. Vi tycker att det är ett bra projekt. Om det får effekter på domstolar och i vilken utsträckning får vi återkomma till och se. Jag tror inte att det blir den utveckling som talar om. Låt oss ändå vara ödmjuka och säga att ingen av oss vet exakt hur det blir. Det kan finnas principiella skäl. Man kan diskutera ur en principiell synvinkel utan att lägga sig i huruvida domare ska ses på ett annat sätt än åklagare, som också fattar rättsliga beslut. Den enda som har lagt sig i den här frågan är faktiskt du, . Du har stått och sagt: Så ska vi inte ha det. Det är du som lägger dig i hur som självständig myndighet ska föreslå löner. Det tycker jag inte att man ska göra, allra minst i . Jag anser, som du sade inledningsvis, att lönesättning är en facklig fråga. Därför tycker jag inte att vi ska lägga oss i det, varken jag eller . Sedan kan vi ha en principiell diskussion om för- och nackdelar. Men det är inte vi som ska avgöra den saken. Det är klart att det är oppositionens sak att kritisera. Det är inget konstigt med det. Det är klart att det finns bekymmer i svenska domstolar. Det är bekymmersamt innevarande år. Det är jag fullt medveten om, och jag har också sagt det vid tidigare tillfällen. Men jag vill ändå för balansens skull säga följande. När man gör en jämförelse mellan svenska domstolar och utländska domstolar kan vi se att de svenska domstolarna har ett betydligt bättre resultat. Jag har fått frågor av EU-kommissionären om hur det kommer sig att har så korta handläggningstider jämfört med andra länder. Det tycker jag ändå är värt att säga, även om vi naturligtvis strävar efter att de ska kunna bli ännu kortare. När det gäller till exempel brottmål är meridiantiden drygt . Det är en väsentligt än vad man har i många andra länder för sina brottmål. Men det kan naturligtvis bli ännu bättre. 60 (): Jag tackar för det sista inlägget från justitieministern. Det kan kanske sägas inge lite grann hopp. Vad som slår mig och som gör mig lite bekymrad är att i justitieministerns värld är det i huvudsak brottmål som det handlar om i domstolarna. Jag som har min huvudsakliga sysselsättning i lagutskottet tänker väldigt mycket på tvistemål. Där är bekymren stora. Jag är väl medveten om att situationen jämfört med andra europeiska länder är förhållandevis god i . Men vi har sett en klar försämring när det gäller tidsaspekten. Den gör mig bekymrad. Den hör vi om. Vi kommer tyvärr att höra från i sinom tid att vi inte klarar att uppfylla våra skyldigheter enligt . Vi behöver ordentliga tillskott till rättsväsendet. Domstolsväsendet kostar drygt 4 miljarder. Vi behöver kanske ett par hundra miljoner till för att vi ska få in det antal domare vi behöver. Om jag hade haft möjlighet som oppositionspolitiker att biträda justitieministern vid de interna förhandlingarna i regeringen om finanserna som säkert pågår, och kanske framför allt med samarbetspartierna, skulle jag ha mycket enkelt för att få fram pengarna. Det finns åtskilliga saker man kan jämföra med. Men att låta domstolsväsendet gå på knäna och låta styra och göra av med bortemot 4 miljarder på ett friår kommer vi aldrig att kunna acceptera från oppositionens sida. Jag hoppas att justitieministern tar till sig detta och att vi sakta men säkert får en förbättring i domstolsväsendet. 61 Justitieminister (): Jag delar uppfattningen att det är bekymmersamt . Men i statistiken ser det också ganska positivt ut som varit . Jag ska inte säga att det ser ut så överallt. Framför allt finns det också stora skillnader mellan olika domstolar trots att man har ungefär samma resurser. När man ser till bland annat brottmål men också tvistemål kan man se att det ligger ganska jämt. På vissa håll ser man till och med en viss förbättring och inom flera verksamhetsdelar och för olika slags målgrupper. Vi har lite olika roller här. Det kommer också fram i kritiken. Det är bekymmersamt. Men det är inte på det sätt som har beskrivits i andra sammanhang. Jag vill inte säga att har gjort det. Det har sagts att svenska domstolar inte klarar av någonting och att det skulle vara på ett sätt som är helt oförenligt med och annat. Det är inte så. Det är klart att också liksom andra i vissa mål har dröjt för länge med handläggningen. Det gäller alla länder. Men internationellt sett ligger vi bra till. Vi ska naturligtvis fortsätta att sträva mot ännu fler förbättringar. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2004/05:556 om ekonomin i åklagarväsendet 62 Justitieminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förändra den ekonomiska styrningen av svenskt åklagarväsende för att befrämja långsiktighet och möjlighet till hållbar utveckling. Jag vill inledningsvis framhålla att har ett bra åklagarväsende. Åklagarverksamheten präglas generellt sett av hög kvalitet och god effektivitet. Jag vill också understryka att regeringen har gjort stora satsningar på rättsväsendet. Dessa insatser har skapat goda förutsättningar för bland annat åklagarverksamheten. En del i satsningarna har varit att förstärka åklagarmyndighetens ekonomiska resurser. Jag kan nämna att sedan jag tillträdde som justitieminister har åklagarorganisationen tillförts , och ytterligare för . I budgetpropositionen aviserades dessutom att åklagarmyndighetens anslag ska ökas med ytterligare . De nu nämnda förstärkningarna medför att åklagarmyndighetens ekonomiska situation måste bedömas som god. Till de budgetförstärkningar som gjorts har regeringen även varit pådrivande i reformarbetet gällande åklagarväsendets organisation. slogs den centrala förvaltningsmyndigheten riksåklagaren och de sex regionala åklagarmyndigheterna inom åklagarorganisationen samman till en myndighet. På bör den reformen leda till att medel omfördelas från administrativ verksamhet till rättslig utveckling och operativ åklagarverksamhet. Reformen skapar goda verksamhetsmässiga förutsättningar för en hög och effektiv lagföring. beslutade regeringen att de flesta myndigheters anslagssparande och av anslaget ska ställas till regeringens disposition. Regeringen har en skyldighet att vidta åtgärder om det finns en risk att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas. Till skillnad från de borgerliga partierna tar regeringen ansvar för den ekonomiska politiken. Det är skälet till att vi har valt att ställa en del av åklagarmyndighetens anslag till regeringens disposition. Det är viktigt att komma ihåg att dessa utgiftsbegränsningar inte riktade sig enbart mot rättsväsendets myndigheter. Dessa var med några få undantag generella för hela statsförvaltningen. Jag är givetvis medveten om att dessa åtgärder till viss del har förändrat förutsättningarna för åklagarmyndighetens verksamhet under detta år. Jag vill dock betona att regeringen har bedrivit ett aktivt och strategiskt arbete i syfte att förstärka åklagarväsendets kapacitet att bekämpa brott. Detta arbete ska fortsätta. Jag kommer att noga följa åklagarmyndighetens verksamhet och resultat. Om ytterligare insatser skulle behövas för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av åklagarverksamheten kommer regeringen att vidta dessa. 63 (): Jag bortser från det där med att regeringen tar ansvar för ekonomin. Mig veterligen körs statens budget med enorma underskott just . De som kommer att få betala detta är bland annat de människor som besöker oss i här på läktaren. Vi ska , nu i den här interpellationsdebatten, prata om åklagarna. Det är någon som är väldigt viktig i rättsväsendet en spelare som fungerar som vändkors när det gäller hur polisen ska jobba och vad som ska föras vidare till domstol. Det är en spelare som sätter mycket av rättspraxis och bestämmer vad som ska drivas vidare i narkotikamål och sexualbrottsmål så att vi får vettiga straff i det här landet och så att det inte bara blir människor som har skjutit en varg som sätts i fängelse. Åklagarna har en mycket central roll som också är viktig ur rättssäkerhetssynpunkt. Det är viktigt att det är hög kvalitet på åklagarnas arbete och att domarna håller hela vägen så att vi slipper få fall där det pratas om justitiemord. Jag är mycket oroad, tillsammans med Justitiekanslern och med riksåklagarens egen nämnd som har projekt för att stärka rättssäkerheten därför att man känner att det är svajigt. Hur ser det då ut ?