prot · GT093 · 2005-09-14 00:00:00 — (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , , , , , , , Rezene Tesfazion, , , , , , (alla s). Vi tänker nu tillåta att åhörarna kommer in innan vi börjar replikskiftet. Vi tar en kort paus så att vi har lugnt i kammaren innan vi börjar replikskiftet. 34 () replik: Jag tycker, precis som statsrådet, att det är bra att den nya reviderade utlänningslagen vidgar skyddsgrunderna. Det är oerhört viktigt. Statsrådet och jag vet ju att det är en sak vad man skriver i lagen, men att det är oerhört viktigt att lagens tillämpning och den praxis som utvecklas går i samma riktning. Det ska vi hoppas på. Jag fastnade för ett uttryck som statsrådet använde när det gäller de vidgade skyddsgrunderna och vilka människor som skulle omfattas. Det var att hälsotillståndet skulle bedömas, men också anpassningen till . Jag skulle vilja att utvecklar vad hon menade med det. Möjligen menade hon anknytning. Då kan jag ha en viss förståelse för det. Men vad ligger i ordet anpassning? Jag vill fråga hur statsrådet ser på effekterna av det vägledande beslutet från om de apatiska barnen. Det visar sig nu av den kartläggning som till exempel gjorde för sedan att det här egentligen inte får någon effekt. Man fortsätter att avvisa barn med dessa uppgivenhetssyndrom. 400 barn lever i med den här allvarliga diagnosen. Jag vill fråga statsrådet: hopp kan de här barnen och familjerna få av det vägledande beslutet från om det nu i praktiken visar sig att det inte har inträtt någon förändring? 35 Statsrådet () replik: Jag måste ha uttryckt mig väldigt oklart. När det gäller de utvidgade skyddsgrunderna handlar det om människor som riskerar att utsättas för allvarliga övergrepp i sina hemländer. Där vidgar vi begreppet och skyddsgrunderna. När det gäller anknytning jag håller helt med om att det är ett bättre ord till och hur man ska bedöma hälsotillstånd är det under begreppet synnerligen ömmande omständigheter. Det är på det sättet vi skiljer det åt. När det gäller skyddsgrunder och flyktingskap handlar det om skydd undan förföljelse. Det handlar om förhållandena i hemlandet, förhållanden som man lämnar. När det gäller synnerligen ömmande omständigheter är det naturligtvis omständigheter som är knutna till just den personen. Det kan vara hälsotillståndet, och det kan vara anknytningen till . Praxisbeslutet var ett praxisbeslut för att säkerställa att svårt sjuka barn inte bara apatiska barn ska få stanna i . avslog en amnesti för apatiska barn, men sade inte nej till att svårt sjuka barn ska stanna i . Den praxisen har regeringen nu fastställt. Det gäller apatiska barn, men det gäller också andra barn med mycket svåra sjukdomar. Det är det som är en viktig principfråga. Vi ska ha regler som gäller för alla. Vi ska ha regler som gäller för alla barn, så att alla barn som är svårt sjuka ska stanna i . 36 () replik: Det är bra att vi har regler, men reglerna måste också få någon effekt i den praktiska verkligheten. Det vi har sett är att ju att det beslut som vi föreslog skulle fattas, nämligen att man skulle omfattas av en amnesti på den här diagnosen, verkligen skulle ha betytt något för de här familjerna och barnen. Det beslut som regeringen fattade har uppenbarligen inte betytt någonting. Man fortsätter ju att avvisa barn som har den här diagnosen. Jag vill komma tillbaka till den här debattens huvudtema, nämligen amnesti. Även statsrådet upprepar frågan om de kollektiva besluten. Vi har ett antal lagar här i landet som snävar in en personkrets. Vi kan ta LSS som exempel. Den snävar in vilka personer som omfattas av den. Det innebär ju inte att LSS eller andra liknande lagar är kollektiva lagar. Man bedömer ju inte människor kollektivt. Inom ramen för de här lagarna gör man en individuell bedömning. Det är precis vad som ska ske i det här fallet också. Jag vet inte hur det ska behöva upprepas. Jag gör det återigen. Jag vill ställa samma fråga till statsrådet som till : Om det nu är så att de människor som vi vill stifta den här lagen för redan finns i , vilket de i stor utsträckning gör De finns gömda och de finns utanför samhället. och regeringen säger nej till vårt förslag om en flyktingamnesti, vad är då regeringens tanke för dessa människor? Ska de fortsätta att år leva i en gråzon utanför samhället, eller finns det någon annan tanke som kan ge dem ett värdigt liv? 37 Statsrådet () replik: Det var många saker på en gång. När det gäller regeringens praxisbeslut är det självklart att detta har fått effekt. Det har fått den effekten att vi så att säga har sänkt ribban för alla barn. Det ska göras en generösare bedömning. Sydsvenska Dagbladets kartläggning i all ära, men vad vi nu gör är att låta titta på vad detta har fått för effekt och hur det ser ut när det gäller bedömningen i dessa fall. Sedan handlade det om kollektiva beslut. Visst är det ett kollektivt beslut när man säger att alla människor som kommer före en viss tidsgräns ska få stanna. Det är ett kollektivt beslut i grundfrågan, nämligen huruvida man ska få uppehållstillstånd eller inte. Sedan har det i motionen lagts på en massa andra saker som det ska göras individuella bedömningar av, men i grundfrågan, huruvida man får ett uppehållstillstånd i eller inte, är det ett kollektivt beslut. Detta, menar jag, hör inte hemma i asylpolitiken. 38 () replik: Jag ska tacka statsrådet för att hon kommer hit . Å mina och övriga här i kammarens vägnar ber jag också om ursäkt för händelserna på läktaren och uttrycker en förhoppning om att detta inte inträffar igen. Statsrådet har hört mina frågor till om ändrade direktiv till och om en fortsättning på utbildningsinsatserna efter det att NIPU:n väl har börjat genomföras. Jag vill gärna ha svar på bägge dessa frågor. Kommer regeringen att ge sådana direktiv till att den i sin översyn även kommer att inkludera utvidgningen med 1 200 nämndemän, i runda tal, för att täcka behovet hos migrationsdomstolarna? Kommer det också att märkas i budgeten att man skjuter till resurser för praxisutveckling och inte bara för den inledande fasen av NIPU:n? Sedan har jag en kompletterande fråga om arbetskraftsinvandring och asylpolitik. Vi moderater menar att detta är en väldigt viktig fråga. Vi ser detta att låta dem som kan och vill arbeta komma till och göra rätt för sig som en väg framåt för att faktiskt minska tillströmningen av asylsökande, ta ned köerna och få en bättre ordning till stånd. Min fråga är om statsrådet delar den uppfattning som jag nu fört fram om kopplingen mellan arbetskraftsinvandring å ena sidan och asylpolitik å den andra. 39 Statsrådet () replik: När det först gäller reformen, nämndemän och så vidare kan jag säga att jag ägnat många sömnlösa nätter åt att tänka på detta: Kommer den här reformen nu faktiskt att fungera i verkligheten? Kommer vi att få tag på 400 föredragande jurister, 100 nya domare och så vidare? känner jag mig oerhört trygg med det eftersom vi har börjat förberedelsearbetet i så väldigt god tid. Rekryteringsarbetet är i full gång. Vi kommer också att lösa lokalfrågor och andra sådana praktiska frågor. När det sedan gäller nämndemän är det helt riktigt som säger: Det behövs väldigt många nämndemän. Dessa är det ju de politiska partierna som utser. Här har vi ett gemensamt ansvar att se till att fylla på så att vi verkligen får tillräckligt många nämndemän. Jag håller också med om att vi måste få en annan grund när det gäller rekryteringen av nämndemän. Vi måste få en breddad rekrytering. Regeringen kommer att lägga fram en lagrådsremiss med utgångspunkt i ett av de betänkanden som har presenterat så att vi får en breddad rekryteringsbas för nämndemän. När det sedan gäller arbetskraftsinvandringens koppling till asylsökande vet vi egentligen väldigt lite om det. gjorde för sedan en studie av just detta och konstaterade att det finns ett visst samband såtillvida att det finns människor som egentligen vill arbeta men i stället använder sig av asylsystemet för att komma in och kunna börja arbeta. Det finns ett visst sådant samband, men man kan inte säga att det är kommunicerande kärl. När det gäller arbetskraftsinvandring har vi ju också en utredning som ser över just de frågorna. 40 () replik: Det här är en väldigt viktig fråga. Visst har de politiska partierna ett ansvar för att rekrytera, men grundförutsättningarna för systemet är ju de som staten ställer upp. Vi vet att en mycket stor problematik i rekryteringen av nya nämndemän handlar om ersättningssystemen. Det är väldigt dåligt betalt för att ställa upp och göra tjänst som nämndeman. Detta är också någonting som måste lösas. De här nya processerna kommer att vara mycket långa. Det blir stora sjok som man måste tjänstgöra i migrationsdomstolen, om jag förstått saken rätt, för att detta ska kunna hanteras. Det är väldigt angeläget att denna fråga får sin lösning. Kommer ersättningsfrågan att tas upp i den lagrådsremiss som statsrådet nu pratar om? När det sedan gäller arbetskraftsinvandringen är det självklart att det inte är fullständigt kommunicerande kärl. Det är också helt riktigt att vi har en kommitté som sitter och tittar på detta. Vad jag var intresserad av var mer om statsrådet delade uppfattningen att det i så fall är nödvändigt att arbeta vidare och få till stånd en arbetskraftsinvandringspolitik som på nytt ger människor möjligheten att söka sin utkomst och sin framtid i vårt land inte bara som asylsökande utan också som arbetskraftsinvandrare. 41 Statsrådet () replik: Det kommer som sagt att läggas fram en lagrådsremiss med utgångspunkt i det nämndemannakommittébetänkande som kom 2002. Exakt vilka delar som ingår i det betänkandet kan jag tyvärr inte svara på, men jag kan återkomma till om det . När det gäller arbetskraftsinvandring tror jag definitivt att vi behöver titta på detta. Vi behöver få en migrationspolitik inte bara i och utan också i världen. Vi ser att 200 miljoner människor lever utanför det land där de är födda, och det är mer än . 10 miljoner av dem är flyktingar; resten är människor som rör sig från ett land till ett annat. Här tror jag att vi behöver en global ordning för migrationsfrågorna. Vi behöver också diskutera detta mycket mer i EU, vilket vi också håller på med. I har vi den parlamentariska kommitté som jag nämnde och som just tittar på arbetskraftsinvandring och vilka regler som ska gälla för framtiden. Vi har en flyktingpolitik, och det är en sak, men vi måste också ha en migrationspolitik som möter de behov som finns. Och det är behov som förändras. Det sker nämligen oerhört stora förändringar inom det här området. Innan jag ger ordet till vill jag erinra om att kammarens överläggningar inte får störas av åhörarna på läktaren. Kommer oordning att uppstå på nytt på åhörarläktaren kommer jag återigen att utvisa samtliga åhörare. Vi måste kunna få föra den här debatten i rätt ordning här i kammaren. 43 () replik: har vi kunnat läsa att har gjort en beräkning av vad en så kallad amnesti skulle kosta , står det att läsa i och andra tidningar. Jag har försökt få underlaget för den här beräkningen. Jag har skrivit till er du har fått kopior av mina mejl men inte fått någonting. Jag vill veta: Finns det sådana beräkningar? Och än viktigare: Hur beräknar ni kostnaderna? Det skulle säga väldigt mycket om er seriositet och inte minst om er integrationspolitik. Jag vill alltså gärna att du förklarar för mig om denna beräkning finns och hur ni har gjort den. Sedan var det väldigt rörande att höra dig tala om människor som inte kan avvisas, statslösa palestinier och många andra. Det finns ungefär 10 000 sådana personer i . Om du är så empatisk och vet så väl att de finns och inte kan återvända, varför har de då inte fått stanna? Var fanns din empati, din medkänsla och dina kunskaper ? Inte en enda statslös palestinier har avvisats . Vad har du väntat på, ministern? 44 Statsrådet () replik: När det gäller kostnader och kostnadsberäkningar är det så att det inte finns någon upprättad kostnadsberäkning. Det kanske finns uppskattningar som gjorts i de budgetsamtal som förts, men det är en helt annan sak. När det gäller kostnader för invandring, som tar upp här, kan man naturligtvis inte sätta prislappar på människor som kommer hit. Det går liksom inte. Det går inte att säga att det kostar si och så mycket. De människor som kommer bidrar till samhället. Det finns inga beräkningar. Det går inte att göra beräkningar på det sättet för människor som kommer till . När det sedan gäller de människor som har fått ett avslagsbeslut och som inte återvänder eller inte kan återvända tyckte jag att jag sade väldigt tydligt i mitt inledningsanförande att det naturligtvis är ett jätteproblem för de människor som finns här. Det är en oerhört svår situation för de människor som är här. Det är också väldigt svårt och problematiskt för samhället. Vi ska inte ha ett sådant samhälle där människor kan leva både i och utanför samhället. Det är ett problem som vi naturligtvis måste lösa. Men vi måste lösa det inom ramen för den lagstiftning vi har, inom ramen för de principer vi har och den grundläggande hållning vi har när det gäller flyktingpolitik och migrationspolitik. 45 () replik: Det här är otroligt allvarligt, ministern. Tidningarna skriver att ni har räknat och kommit fram till att det är 8 miljarder. Ni går inte ut och dementerar det. Ni låter det bara rulla på. Dessutom finns det en beräkning. Det finns ett papper. Det har och fått. Hur kan du säga att det inte finns, att det bara är något man räknat i huvudet? Säg som det är, berätta hur det är, säg hur ni har räknat, hur seriösa ni är eller gå ut och dementera det och be att få tillbaka papperet från , och andra. Att människor som inte kan avvisas inte får stanna är inte bara ett problem för dem och för samhället, ministern. Det är också att bryta mot utlänningslagen. Den lag som du och vi ska följa säger tydligt och exakt: Den som inte kan avvisas ska få stanna i . Berätta varför vi inte följer våra lagar! Det är det här vi måste reparera . Vi har betett oss mot människor och mot våra lagar på ett oacceptabelt sätt. Du har ett personligt ansvar, och det ska du inte komma undan så lätt. 46 Statsrådet () replik: Jag måste säga att jag reagerar oerhört starkt när man säger att de svenska domare som arbetar på våra myndigheter inte skulle följa våra lagar. Det är en otrolig anklagelse som man kommer med. Det är människor som är jurister, som är svenska domare som följer den lagstiftning som regering och riksdag fattar beslut om. Så ser det faktiskt ut. 47 () replik: Jag vill också förtydliga lite grann. Det är inte alls så att vi med vårt förslag vill öppna för en massinvandring. Vi vill inte heller öppna för att brottslingar ska få större möjlighet att stanna i vårt land. Vi vill ha en individuell prövning. Även om vårt förslag skulle innebära ett merarbete är det viktigt att man har den möjligheten. Det vi vill handlar i första hand om barnfamiljer som vistats i vårt land alldeles för . Det är barn som mår så dåligt. Många barn är födda här, har gått i skola här men har fått vänta och vänta. Genom det här förslaget skulle de få en möjlighet att verkligen veta att de får stanna här i och att de får bygga upp en framtid här. Sedan skulle jag vilja ha reda på vad det betyder när pratar om att det skulle innebära allvarliga problem om vårt förslag skulle gå igenom. fattade man olika beslut beroende på att man då också gjorde förändringar i lagstiftningen eller förändringar inom de verk som jobbade med de här frågorna. Vilka problem uppstod då? Det var också någon form av förändring, kalla det vad ni vill för det känns nästan som om amnesti är ett farligt ord att använda, så att många människor som funnits i systemet länge fick möjligheten att stanna. Vad var det som var fel då? 48 Statsrådet () replik: När det gäller barn och barnfamiljer är jag helt överens med om att vi måste se till att tiden som går de kommer hit de får ett beslut och de antingen återvänder eller får ett beslut om att stanna måste bli mycket kortare. Som jag sade i mitt inledningsanförande har vi fått ned handläggningstiderna. Det är i snitt som man får vänta på ett första besked. Men vi måste alltså trycka ned de handläggningstiderna ytterligare, därför att det också är för ett barn. Det är en väldigt viktig fråga att vi ser till att barn inte blir gående i systemet . När barn och barnfamiljer har fått ett avvisningsbeslut som man av olika skäl kanske inte kan verkställa är det, som jag också sade, naturligtvis ett jättestort problem för de familjerna och ett problem för samhället. Det måste vi faktiskt hitta någon sorts lösning på. Där är jag helt överens med . När det sedan gäller de olika beslut som har fattats tror jag inte att amnesti löser problemen. Om vi definierar det så att vi har problem med att väldigt många människor finns i systemet, att många människor väntar på besked och att många människor inte åker tillbaka till sina hemländer är det någonting som vi sannolikt kommer att få problem med också . Det engångsbeslut som har fattats tidigare fick följas av ytterligare ett engångsbeslut och ytterligare ett engångsbeslut. Om man inte följer lagen utan fattar olika typer av engångsbeslut leder det till förhoppningar hos människor. Det leder till att vi får ännu fler människor som är gömda. Vi får ännu fler barn och barnfamiljer som lever i en väldigt svår situation. Därför menar jag att vi får betydligt större problem med en amnesti än utan. 49 () replik: Jag kan ändå inte riktigt förstå varför det skulle behöva uppstå. kommer ett nytt domstolsförfarande att träda i kraft. Man kommer att få vara med och föra sin egen talan på ett helt annat sätt. Jag tror att man då lättare kommer att förstå om man får avslag på sin ansökan. Om det nu är låsta positioner beroende på att vi har använt oss av fel uttryck hoppas jag att regeringen ändå finner en lösning som kommer att öppna upp för människor som lever gömda i , barnfamiljer som har fått vänta alldeles för . Den förhoppningen har jag. Sedan vill jag också skicka med att jag inte vet om något land har dömts fler gånger än vi av . Hela elva gånger har dömts. Hur många länder ligger i det häradet? Hur många länder har behandlat människor på det sättet och skickat hem dem? Jag tycker inte att vi ska slå oss för bröstet och tala om att vi är så väldigt bra när det gäller det här. Jag tror inte att det är så många som ligger på så höga nivåer, i synnerhet som är ett litet land. Jag tycker att vi ska vara lite ödmjuka i den här frågan och göra allt vi kan med gemensamma krafter för att fler människor ska känna att är ett humant land att leva och bo i. 50 Statsrådet () replik: Jag är helt överens med om det. Vi har problem, som jag sade, och dem ska vi, förhoppningsvis tillsammans, försöka lösa på olika sätt. Det är inte det jag ifrågasätter. Jag redogjorde för en rad olika problem som vi har . Men jag vänder mig verkligen emot den oerhört negativa bilden av svensk flyktingpolitik generellt. Jag ska säga att jag är oerhört stolt över att företräda svensk flyktingpolitik. Jag tycker faktiskt att också ska vara det. Vi har åstadkommit väldigt mycket. Vi har åstadkommit oerhört mycket, och det har vi gjort tillsammans. Det finns faktiskt mycket i grunden för svensk flyktingpolitik som vi kan vara väldigt stolta över. Vi tar otroligt stort ansvar för flyktingsituationen i världen. Vi är ett av de sju länder i och ett av de få länder i världen som tar emot flyktingar på kvot, det vill säga att vi lyfter ut människor från olika flyktingläger, flyger dem hit och ger dem en möjlighet att starta ett annat liv. Vi arbetar nu för att fler länder ska ta emot människor på kvot, att EU ska ha en gemensam flyktingkvot. Det är väldigt mycket vi kan göra, men vi är ett föregångsland på det här området. Det tycker jag ändå förtjänar att sägas. 51 () replik: Jag vill gärna svara på detta om att vi ska vara stolta över att vi är bättre än andra länder. Det är faktisk svensk flyktingpolitik vi debatterar . Jag ska, som så många av mina företrädare, ta upp frågan om kollektivt beslut. Vi hävdar att detta inte är ett kollektivbeslut utan att detta är en individuell prövning av människor som har fått en individuell prövning i ett system som bland andra nu underkänner. Vad vi fem partier säger i den motion vi har väckt och i den reservation vi har lämnat in är att människorna ska få stanna med stöd av humanitära skäl. De ska få permanent uppehållstillstånd av humanitära skäl. Vad jag vet ingår inte en bedömning av skyddsbehov där. Jag förstår ärligt talat inte de människor som påstår att vi inte vill ha en individuell prövning. Vi skriver dessutom att de får beviljas permanent uppehållstillstånd. Vi skriver inte ska beviljas utan vi skriver får just därför att vi vill ha en individuell prövning av de människor som befinner sig i systemet och av dem som har varit i asylsystemet och lever gömda. Jag ska inte kommentera det vidare. Jag har en fråga, som jag ställer tillsammans med många andra. Jag har hört följande replik på tv, bland annat när biskop och de andra religiösa företrädarna överlämnade de 157 000 namnunderskrifterna till statsrådet. har sagt att namnunderskrifterna för en allmän generell amnesti inte det vi motionerar om är ett stöd för statsrådets politik. Jag skulle vilja höra vad statsrådet menar med det. 52 Statsrådet () replik: Vi kanske pratar förbi varandra på något sätt. sade alldeles att människor ska få stanna av humanitära skäl om de har kommit före en viss tidpunkt. Detta är, som jag ser det, ett kollektivt beslut. Man bestämmer sig för en tidsgräns, och ska de få stanna av humanitära skäl. Jag menar att det inte hör hemma här. Det ska vara individuella prövningar av skyddsbehovet, . I motionen finns, som jag sade, en rad andra saker som ska prövas individuellt. Men grunden är att pröva skyddsbehovet, inte när människor kom utan varför de kom till . Sedan var det frågan om Kristna Råd och namnunderskrifterna. Det fanns fyra krav ställda till mig. Ett var att ersätta med läns- och kammarrätter. Ett var att ha större tyngd vad gäller barnen i den nya ordningen. Ett var att utvidga skyddsgrunder för att anpassa dem bättre till de situationer som människor kommer från. Sedan fanns det en generell amnesti som krav. Jag har sagt att det här är ett stöd för den politik som bedrivs. Tre av de fyra kraven är något som vi arbetar med och som vi kommer att tillmötesgå. Däremot har jag sagt att jag motsätter mig en generell allmän amnesti av de skäl jag har redovisat tidigare. 53 () replik: Jag försökte i min förra replik säga att de människor som vi menar borde omfattas av en individuell prövning av ett så kallat nollställningsbeslut, amnesti, har fått sina skyddsbehov prövade av en ordning som inte vare sig eller jag godkänner. Vi tycker inte att den var helt rättssäker och att den som kommer blir mer rättssäker. Vi säger att för att denna prövning av skyddsbehov inte ska göras en gång till ska de få stanna av humanitära skäl. Vi säger inte ska eller något annat. Vi säger inte asyl. Vi säger att de kan beviljas permanent uppehållstillstånd av humanitära skäl. Jag kan inte förstå varför vi inte ska kunna komma överens om tolkningen. Vi fem partier som står bakom motionen har lagt ned mycket möda och haft tillgång till expertis. Varför ska vår motion konsekvent misstolkas på två punkter? Den ena är det som jag tog upp i mitt anförande, nämligen att det skulle vara orättvist mot dem som kommer efter. Ja, den orättvisan finns i vilken lagstiftning som helst. Sedan är det den individuella prövningen. Jag förstår inte varför det inte går att klargöra den bilden och varför vägrar att förstå. 54 Statsrådet () replik: Först vill jag kommentera frågan om rättssäker prövning. Vi har en rättssäker prövning . Men vi arbetar med detta, och vi arbetar så att vi förstärker prövningen genom att vi inför två ytterligare moment, nämligen ett tvåpartsförfarande och en ökad muntlighet i asylprocessen.