prot · GS0976 · 2005-02-15 00:00:00 — 28 (): Jag är också lite orolig över att regeringen talar med kluven tunga. Jag tycker att det är jättebra att landsbygdsfrågorna har fått mer plats i retoriken. Jag tycker faktiskt att det är så . Och regeringen har också börjat peka med hela handen i regleringsbreven när det gäller samverkan mellan myndigheter om landsbygdsdimensionen. Det är jättebra. Desto mer besviken blir man då över andra delar. Ett av målen för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Då blir man minst sagt lite förvånad när man hör statsministern uttala att man får räkna med det och att det inte är så farligt med lite sämre service. Det blir bara lite tråkigare på landsbygden. I övrigt rycker han på axlarna. Då jag läste interpellation hoppade jag till över en annan sak också. Det var de mindre till enskilda vägar. Då tänkte jag: Kan man göra så? Har vi så lite makt i att om vi beslutar någonting kan regeringen i regleringsbrevet föreslå någonting helt annat? Men det kanske är så. Det är bara jag som är okunnig. Just mindre medel till enskilda vägar är lite bekymmersamt just nu med tanke på stormen . Det är klart att vägregionerna hade planerat insatser motsvarande de pengar som man trodde att man skulle få, och så kom det mycket mindre pengar i regleringsbrevet. Dessutom får man förmodligen mycket större kostnader. Där har jag förstått att regeringen gett i uppdrag att titta närmare på situationen för vägarna. De kommer väl fram till att det kostar någonting, och då antar jag att det är någon som ska ta den kostnaden. Vem kommer att ta den kostnaden? Kommer och enskilda vägar att få mer pengar, eller kommer det att bli de enskilda som får ta kostnaderna? Med all den negativa publicitet som ändå finns runt landsbygden håller människor på att bli ganska nedstämda. Det blir liksom dystrare och dystrare. Man tappar modet. Ändå finns det så mycket ideell kraft. Men tyvärr är det alldeles för få klappar på axeln. behövs det väldigt lite. Statsrådet säger att bidragen till länsbygderåden inte har minskat och att regeringen lägger stor vikt vid den verksamheten. Regeringen har gett och i uppdrag att kartlägga länsbygderådens roll i det regionala utvecklingsarbetet. Då undrar jag: Vad är avsikten med den kartläggningen? Det vore intressant att veta. Jag hade ytterligare en fråga om den gröna skatteväxlingen. Regeringen får prata hur mycket som helst om hur bra landsbygden är, men den gröna skatteväxlingen slår hårdast mot landsbygden. Det är inte bara skogsnäringen, som tog upp, som drabbas om förslaget Skatt på väg genomförs, utan det är all service. Då kommer vi att förlora. Det blir dyrare att köra ut varor till butikerna. Allting blir dyrare. Jag ska avsluta med att ställa samma fråga: Tänker regeringen fortsätta med den gröna skatteväxlingen och förslaget Skatt på väg? 29 Statsrådet (): Jag tror att interpellanterna har respekt för att jag inte hinner kommentera alla de saker ni har tagit upp. Jag vill börja med att understryka det som sade om att jag beklagade debatten. Tvärtom välkomnar jag den. Den dag man beklagar en debatt i kanske man ska ägna sig åt något annat än politik. Jag är mycket glad över det breda engagemang som finns runt landsbygdsutvecklingsfrågor, bredband, infrastruktur eller vad det än må vara. Jag skulle vilja börja med det som och flera andra pekade på. Jag har ännu inte sett siffrorna från SCB . Men vet vi att över 200 av våra 289 kommuner tappade invånare. När den regionalpolitiska utredningen gjorde sitt grannlaga arbete beställde man djupintervjuer med ett antal av dem som har flyttat, men också av dem som inte har flyttat, i livet. Man ställde frågan om varför de har flyttat. Det är klart att svaren skiljer sig åt. En del har flyttat på grund av arbete, några på grund av studier, ytterligare några på grund av ny livsmiljö, och andra på grund av kärleken. De har flyttat av en rad olika skäl. Viljan hos enskilda att flytta, att söka nya upplevelser, att byta arbete, att byta bostadsort, är vi överens om att bejaka. Det viktiga är att politiken inte tvingar någon att flytta när man inte vill. Det här är två olika saker, men de ställer krav på politiken. Om över 200 av våra 289 kommuner tappar invånare vet vi alla att våra partikamrater i kommunerna och länen ställs inför svåra prioriteringar och tuffa beslut. Det är klart att den nationella politiken är viktig. Sedan är det viktigt att vi blir än bättre på att hämta hem de pengar från EU som finns, som handlar om landsbygdsutveckling och som handlar om regional utveckling. Jag beklagar att vi hade svårt att hämta hem de pengarna . Jag tror att det berodde på en rad olika faktorer. Men jag är glad över att vi är bland de bästa att ta hem pengarna. Det är inget tvivel om att de har gett förutsättningar att förverkliga idéer lokalt och regionalt som inte hade varit möjliga annars, inte minst via social ekonomi, kooperationen och många små företag. Infrastrukturen är naturligtvis viktig. Jag får verkligen beklaga detta, men jag vet inte var har hämtat sina uppgifter från inte några av mina tjänstemän heller. Vi tror att det kan vara en av de prioriteringar som gjorde i sin ansökan till regeringen, men inte sedan i det underlag som regeringen gick fram med. Det kan vara så att siffran kommer därifrån. Vi hittar inte någon ytterligare minskning på de . Däremot kommer infrastrukturen fortfarande att spela en stor roll när vi tittar på den transportpolitiska propositionen, som vi ska lämna till senare , och de diskussioner som vi sitter i just nu med Rikstrafiken. Vi upphandlar trafik för nästan . Det är inget tvivel om att de är oerhört viktiga pengar för att just korta avstånden och för att ge förutsättningar för trafik som inte är kommersiellt lönsam att ändå finnas kvar. pekar på den hårdnande internationella konkurrensen. Den är viktig. Vi får fundera lite mer på hur det kan komma sig att den utveckling vi ser gynnar landsbygden, som var inne på. Landsbygden verkar stå sig bättre i en allt hårdare internationell och global konkurrens än vad de halvstora orterna gör om ni förstår vad jag menar. De traditionella gamla bruksorterna tappar fler invånare än den rena landsbygden. Vi ser en positiv utveckling för ren landsbygd där människor kan få ett boende som de inte kan få på någon annan plats men där de också har en närhet till storstäderna som också är viktig för att studera eller arbeta. Jag får återkomma till en del av de frågor jag skrev upp i mitt nästa inlägg. 30 (): Det är en sympatisk ton i det säger. I grunden kan vi stå gemensamt bakom mycket av det hon säger. Det är inte retoriken det är fel på i tal, utan det är praktiken. Det är därför jag har listat de olika exemplen. Man ser ett tydligt mönster att regeringen i sin politik missgynnar landsbygden och småorterna. Det har inte sagt något om. Exemplen är korrekta, inklusive att 40 av de 700 miljonerna som fanns i planeringsramen till de enskilda vägarna har tagits bort. Jag håller med om att vi ska ha ett land där människor kan röra sig fritt och söka sig till nya miljöer. Jag har fyra barn, och jag brukar säga till dem att för guds skull inte stanna hemma i Forsa hela livet utan att de ska ut och röra på sig, skaffa erfarenhet, jobba på andra ställen och resa i världen. Felet är inte att människor rör på sig. Felet är att vi har en politik i som systematiskt missgynnar landsbygden, förutsättningar och möjligheter för dem som verkligen vill flytta dit på nytt eller återvända. Det är det som är felet och som jag kritiserar. Det jag nu särskilt har uppmärksammat är att statsministern uppenbarligen bejakar den utvecklingen. Jag läser inte in att gör det, men att statsministern bejakar utvecklingen och tycker att den är okej. Han beklagar den inte. Det är det som är så anmärkningsvärt när vi i högtidliga sammanhang, i fina tal säger att Hela ska leva och ha chansen att utvecklas och så vidare. När det blir en sådan skillnad mellan retorik och praktik tycker människor att något inte stämmer. Det gör inte jag heller. Jag hade kunnat göra listan ännu längre med exempel. Jag tog ett med i torsdagens frågestund. Det gäller strandskyddet. Människor vill bo bra, i fina miljöer nära vatten. Det kan man göra i många storstäder. är ett utmärkt exempel. i är ett annat exempel. De bor precis vid stranden. De kan gå ut och doppa tårna . I vill ändra strandskyddet . Det är ett enigt politiskt beslut. partibröder, och andra, samt moderaten , var alla från höger till vänster överens om att räcker. Så bestämde man det. överprövar regeringen, och , och säger att inte är tillräckligt. Strandskyddet ska vara i , där det finns så oändligt många sjöar och stränder. Man ska ha respekt för att det i många lägen behövs ett strandskydd, men måste det vara ? Det är också en olycklig signal att man i storstadsmiljöer kan bo nära vattnet. Där är det okej att bo nära vattnet. Men på landsbygden, på småorterna, ska det vara ett stenhårt strandskydd . fick jag ett bra svar av . Hon tyckte inte heller att det var rimligt. Men återigen: Retoriken är en, praktiken är en annan. När får vi överensstämmelse mellan retorik och praktik? Vi kan sikta på att få en annan regim i landet, en annan regering, 2006. har på sig att visa att regeringen kan bättre. 31 (): ringer för att prata politik med mig. Han är naturligtvis också mycket irriterad över statsministerns famösa uttalanden om att det inte gör så mycket om det blir lite tystare på landsbygden. är pensionär, och han lever under knappa omständigheter. Han förundrar sig över hur landsbygden utarmas alltmer. Affärer och skolor läggs ned. Jag kan förstå hans förvåning när han skulle betala för att ställa av bilen, och då ville ha i avgift. har ingen knapptelefon, och han är också förundrad över uppmaningar att vara så god och trycka 1, 2 och så vidare. Han blir upprörd när pensionärer inte får gå till den lokala butiken tillsammans med hemtjänstpersonalen utan i stället uppmanas att beställa mat via Internet. Ja, är upprörd, men han vill ändå bo kvar i sin lilla stuga i den skånska bokskogen. Han är mycket glad för grannfamiljen som har flyttat in som har många skolbarn. Men återkommer ständigt till frågan: Vad gör de där uppe i för oss här på landsbygden? Han känner inte igen det parti som han har varit trogen . Han vill att regeringen ska lämna maktens korridorer och ge sig ut i verkligheten. på landsbygden varför inte i nordöstra eller västra ? skulle behövas för många av ministrarna. Jag tror säkert att rörelsen ordnar ett bra program annars finns det landsbygdsengagerade centerpartister, som gärna tar emot och visar hur det är i verkligheten. Jag vill vädja: Överge flyttlasspolitiken! Låt inte landsbygden förtvina! Prioritera landsbygdsfrågorna mera, och låt hela leva! 32 (): Landsbygden, småföretagen och jordbruket är viktiga. De har det tufft. Jag tror att det är väldigt viktigt att de får positiva signaler, alltså att det sker saker, att det blir handling och att man känner positiva signaler. tog upp en signal som i fet stil dånar ut över näringslivspress och landsbygdspress, nämligen att har lagt förslag som ger mycket kraftiga skatteskärpningar. Jag vet inte riktigt hur direktiven såg ut när förslagen blir sådana, men det är olyckligt att diskussionen fokuseras kring förslag som ger effekten att en tredjedel av skogsmarkerna, enligt skogsnäringen, kanske inte kan användas. Det vore väldigt bra, tror jag, om statsrådet kunde klara ut att det inte kommer att handla om det, utan att utredningen har kommit fel. Det vore bra. Jag kan koncentrera mig på den frågan. Jag har även med jordbruksministern diskuterat att det är ett dramatiskt läge för livsmedelsproduktionen och lantbruket. Det behövs goda initiativ inom näringen och från statsmakterna. Ett instrument för att markera detta, att lyfta fram samverkan, vore ett kraftfullt utvecklingsprogram, en nära dialog med näringen som inte finns . Det finns lösa kontaktytor. Jag tror att exemplet från andra branscher kan vara bra. Jag hoppas att statsrådet kan ta med sig det i arbetet i regeringen och kanske också ge en kommentar till det. 33 (): Det blev lite som vi till mans och kvinns kanske fruktade, att statsrådet skulle svara med ett antal konstateranden som vi har hört hur som helst förut: Det blir färre och färre invånare i 200 av 289 kommuner, kommunerna har tuffa utmaningar, det kommer en transportpolitisk proposition i vår vad den nu ska innehålla och man ska upphandla trafik för 800 miljoner, som är mindre pengar än förut. Ja, men vilken är färdriktningen? Vart ska regeringen ta vägen? Vad är ministerns besked? Åt vilket håll ska man gå? Är det statsministerns ord som gäller, att vi ska ge oss lite på område efter område? Eller ska vi bjuda upp aktivt och ta på oss en del åtaganden som vi ska stå för? Eller ska vi ge ett klart och tydligt besked om att det inte blir någon verklighet av förslaget från om skatt på väg, med mycket kraftiga försämringar och färre möjligheter att göra någon lönsam verksamhet av skogs- och lantbruk? I går kom med sin rapport om sju års lantbruk som visade att det blev sämre lönsamhet i svenskt lantbruk. Det är naturligtvis mycket som är utanför regeringens kontroll som gör det här, med ett enormt tryck på sänkta kostnader och naken konkurrens på många områden. Men naturligtvis spelar också regeringens politik en stor roll, åtminstone att kunna ge någon signal om att ett sådant förslag som kommer med ska regeringen inte göra verklighet av eftersom man vet vilka villkor som glesbygds- och landsbygdsfolket har i . Men inget besked kommer. Man tycker att statsrådet i en sådan här debatt åtminstone skulle kunna säga: Nej, det är inte regeringens syn som statsministern har uttryckt i den tidigare debatten. Åtminstone det skulle vi väl kunna få höra i dagens debatt. 34 (): Jag ska inte ställa några fler frågor till , för jag tror att hon behöver all tid för att svara på de frågor som vi redan har ställt. Jag är av den uppfattningen att de allra flesta människor nog inte åtminstone inte på beslutande platser, framför allt inte här i har riktigt klart för sig villkoren på landsbygden och att man inte har med sig landsbygdsdimensionen i allting. Så har det åtminstone fungerat hos de myndigheter som har fått uppdraget att ha med sig landsbygdsdimensionen, och man har inte haft den med sig . Det har inte regeringen heller, utan man har friskt dragit in på poliser, genom att lägga ned polisstationer, och dragit in tingsrätter. Det är inte bara småbutiker och bönder som försvinner utan även mycket av den offentliga servicen. Exempelvis i och på andra håll har man förstått att landsbygdsfrågorna inte får någon plats om man inte lyfter upp dem på allra högsta politiska nivå. Det ska nu bli intressant att se vad kommer fram till. Tyvärr har den inte hunnit jobba så . Det tog lite tid regeringen tog nästan på sig att utse kommittén. Det ska bli intressant att se vad den kommer fram till. Min önskan är givetvis att landsbygdsfrågorna ska lyftas upp och genomsyra all politik, på högsta politiska nivå, och att det ska vara statsministern som leder detta arbete. Det är väl att hoppas för mycket att tro att det ska gå med i ledningen, men vi får hoppas att vi får en ny statsminister som är mera lyhörd för den typen av uppfattningar. 35 Statsrådet (): I min förra interpellationsdebatt fick jag kritik från en riksdagsledamot därför att hon var rädd för att regeringen skulle införliva de löften som vi har utställt med anledning av försvarsomställningen. I sitt första inlägg här ger mig kritik för att han tror att jag inte ska införliva de löften som regeringen har utställt med anledning av försvarsomställningen. Jag vet inte vem som blir mest besviken, men jag tänkte tala om att vi kommer att införliva de löften som vi har avlagt i samband med försvarsomställningen. Det kommer bland annat att innebära en stor omlokalisering av statliga arbetstillfällen från delar av landet till de fyra mest berörda orterna. Den miljömålsproposition som det nu arbetas med på innehåller en rad olika frågor, och en av dem är den höjda dieselskatten. Det är precis som sade, att Skogforsks utredning och analys av de förslagen är oerhört tydliga. Det är inget tvivel om att det här är en väldigt viktig fråga för svensk skogsnäring och för stora delar av svenskt näringsliv. Vi har därför haft särskilda träffar med den skogsnäringsgrupp som jag leder på departementet, och vi ska träffas igen . Det här är en av de frågor som vi arbetar med. Jag känner själv en stor oro för de konsekvenser som förslaget skulle få om det kom in i miljömålspropositionen. Men det är fortfarande under beredning, och vi skaffar oss nu en bra sammanställning över just de svar som bland andra Skogforsk kan ge oss men också många andra viktiga aktörer. Jag vill sedan ta upp den fråga som ställde om strandskyddet, där är ett bra exempel. Jag delar uppfattning. Jag tycker att vi måste bli mycket bättre när det gäller att ha en strandskyddslag som träffar det vi verkligen vill träffa. Det betyder nog att vi på en del områden i skärgårdsmiljöer där vi pålar hus ända ut i havet eller i delar av de fortfarande orörda älvarna ska ha en väldigt stark lagstiftning för att bevara det som är unikt och som vi vet att det finns ett stort allmänt intresse av. Men det finns skäl för oss att framför allt vid många av insjöarna runtom i vårt land vara mycket mer generösa än vad vi är . Jag har pratat om det med miljöminister , som har ansvar för lagstiftningen, och hon kommer att komma tillbaka till regeringen med ett förslag som grundar sig på det underlag som har gett till regeringen och där utgångspunken ska vara att ha mer av något slags gummibandsprincip i lagstiftningen, att både kunna vara tuffare och kunna vara mer generös. Jag hade önskat att det förslag som i kom fram med också hade kunnat genomföras. pratade om att verkligheten ser olika ut. Jag tror att man ska komma ihåg att de flesta av oss som finns i denna kammare har en verklighet utanför . Jag är själv uppväxt i och , och jag har bott i , och . bor jag i , med knappt 3 000 invånare. Det är inte samma verklighet som ni har i inland, men det är en annan verklighet än den som jag lever i runt på departementet. Det är det som är viktigt att vi har framför oss; verkligheten ser olika ut på nästan varje plats i vårt land. Den är dessutom olika för varje enskild person. Då är också politiken viktig. frågade mig förra gången om de satsningar som vi nu gör med anledning av katastrofen i . Jag vill bara berätta att redan nu har fått till skogsbilvägar. Många av dem är enskilda vägar, och andra är enskilda vägar som har statsbidrag . Men de är viktiga vägar för att vi ska kunna få ut det timmer ur skogen som är så avgörande. Därutöver räknar vi med att vi måste göra omdisponeringar eller ökade anslag till också för det övriga vägnätet. Hur mycket det blir kommer vi att avvakta med . Det handlar om tjällossningen och våren. Vi återkommer med förslag till finansiering i vårpropositionen. 36 (): Jag får återigen ge några berömmande ord till . Jag välkomnar verkligen det du sade här om strandskyddet. Det tragiska är bara att du var med om att bestämma just detta i regeringen att upphäva beslut i om att strandskyddet skulle vara och inte . Om du har kommit på bättre tankar så är det välkommet. Men jag förstår också att du är bunden av arbetsordningen i regeringen. Okej då kom igen med nya förslag, men gör det fort! Jag har lämnat in en interpellation till just om strandskyddet, så då får jag chans att prata med den ansvariga ministern om just denna fråga. Det är mycket bra! När det gäller utlokalisering så förstod jag att är orolig för att det finns lite olika uppfattningar om den saken inom allianspartierna. Men faktum är att allianspartierna i ett betänkande från näringsutskottet var alldeles överens i en reservation om att det måste göras förändringar och att statliga myndigheter måste utlokaliseras och omlokaliseras. Om jag läser ur reservationen ser jag att det står så här: Resultaten av den förda politiken utgör därför ett stort misslyckande. En ny och mer kraftfull metodik måste användas för att nå målen, det vill säga bryta centraliseringen och omlokalisera statliga arbetstillfällen från huvudstadsregionen till och andra delar av landet. I första hand krävs att regeringen lägger fast en långsiktig och strategisk plan med mål för omlokalisering av statlig verksamhet. Om jag har förstått och andra rätt så är de kritiska mot den panikartade utlokaliseringen som ett resultat av försvarsomställningen. Den synen kan jag dela, för det var en snabb och dramatisk förändring. Slutligen överlämnar jag gärna den här motionen, som reservationen faktiskt baserade sig på. Det är en motion från , undertecknad och som är benämnd utvecklingsförutsättningar. Där finns förslag både på skatteområdet, näringslivsområdet, infrastrukturområdet och annat. Hämta gärna inspiration från motionen i arbetet med ert landsbygdsprogram, ! Titta gärna också på , för där har man ett bra landsbygdsprogram som regering och riksdag ställer sig bakom. 37 Statsrådet (): Då återkommer till regeringen gör hon det med ett generellt förslag till förändring. Jag har respekt för att hon inte vill gå fram med delar av län eller hela län , utan vi kommer tillbaka med helheten. Det är en viktig fråga, framför allt i ett landsbygdsperspektiv men självfallet också i ett storstadsperspektiv. Vi är medvetna om att vi inte lyckas slå vakt om det som lagstiftningen egentligen skulle försöka bevara och bejaka . Här sker en expansion som vi inte alltid rår över. Där måste vi bli tuffare. De förslag till omlokalisering som regeringen kommer att föreslå i vårpropositionen är väl motiverade. De är också väl beredda i det arbete som har gjort för att man ska ha ett helhetstänkande om vilka verksamheter som kan passa på olika platser. Man ska också tänka på hur de statliga arbetstillfällena kan komplettera den lokala och regionala arbetsmarknad som redan finns. Utvärderingen från den stora omlokaliseringsvåg som ägde rum visar att de statliga arbetstillfällena fyller en stor uppgift och en viktig roll när det handlar om att bredda den lokala och den regionala arbetsmarknaden . Den poängen är lika viktig som den var . Jag vill bara rätta angående Rikstrafiken. Jag vet inte om det var ett misstag, men sade att Rikstrafiken har mindre pengar att upphandla för. Det har man inte! föreslog vi dessutom ytterligare till Rikstrafiken för upphandling. Däremot har Rikstrafiken jag tror att det är nu fått fler uppdrag och fler upphandlingar att genomföra. Det har man inte fått kompensation för. pågår ett viktigt arbete där vi kommer att titta på just i vilka trafikslag och var Rikstrafiken ska gå in och göra ett stort statligt åtagande. Det råder ingen tvekan om att det som Rikstrafiken gör är viktigt inte bara för landsbygdsutvecklingen utan också för regionalpolitiken. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:360 om konsekvensanalyser av statliga omlokaliseringar 38 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att i konsekvensanalysen av omlokaliseringarna dels inkludera effekterna för de arbetsmarknadsregioner som tjänsterna hämtas från, dels inkludera de lokala sysselsättningseffekterna i särskilt högspecialiserade yrkessektorer och dels inkludera mer realistiska beräkningar av andelen medflyttad personal. Frågan är ställd mot bakgrund av de planerade statliga insatserna för de mest berörda regionerna med anledning av de förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation som beslutats om av . överlämnade sin delrapport av statlig verksamhet till regeringen . Beredningen av de förslag som utredningen lämnade pågår nu för fullt. I detta beredningsarbete ingår också att fördjupa och bredda de myndighetsspecifika analyserna. Detta sker inom varje ansvarigt departement, och det är därmed svar på två sista frågor i hans interpellation.