prot · GS09105 · 2005-04-14 00:00:00 — 1 § Bordläggningsdebatt med anledning av vårpropositionen Anmäldes Proposition 2004/05:100 ekonomiska vårproposition Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2004/05:100. 1 Finansminister (): Alla ni hemma som lyssnar och ser på denna debatt! presenterade den europeiska kommissionen sina utsikter för hur den europeiska ekonomin ska utvecklas under detta år och kommande år. Det var en ganska dyster stämning där i när kommissionären presenterade utsikterna. kommer tillväxten i att vara blott , i euroområdet . Han redovisade att den genomsnittliga arbetslösheten i EU kommer att vara . Sammanlagt kommer ekonomier att ha väldigt stora underskott. De offentliga finanserna kommer att visa på ett underskott på av EU:s samlade BNP. Stora skulder lämnas över till framtida generationer. Inflationen stiger, och därmed urholkas lönerna för vanliga löntagare. räknar kommissionen med att inflationen kommer att vara . Jämför dessa siffror med den bedömning som regeringen gör i den ekonomiska vårpropositionen av den ekonomiska situationen i ! kommer vi att ha dubbelt så hög ekonomisk tillväxt i jämfört med euroområdet, . Vi kommer att ha betydligt lägre arbetslöshet, i årsgenomsnitt . Vi kommer att ha högre, mycket högre, sysselsättningsgrad än EU:s genomsnitt. I stället för underskott i de offentliga finanserna kommer vi i att ha överskott. Vi kommer att ha en betydligt lägre skuld jämfört med EU:s genomsnitt. Och vi kommer att ha, vilket är väldigt glädjande för landets alla löntagare, en betydligt lägre inflationstakt och därmed en positiv reallöneutveckling även . Hur kan dessa skillnader komma sig? Hur kan det komma sig att går så mycket bättre jämfört med övriga ? Vi delar samma internationella konjunkturbild som , , och övriga EU-länder. Beror det på att vi har lägre skatter i ? Beror det på att vi har mindre offentlig sektor? Beror det på att vi har sämre arbetsrättsregler på arbetsmarknaden? Eller beror det månne på att har lägre ersättningsnivåer i de sociala försäkringarna? Ingetdera av dessa Columbi ägg som ska lösa alla problem är svaret på frågan varför det går så mycket bättre för jämfört med övriga . Vad är då förklaringen? Ja, låt mig ge sju stycken viktiga förklaringar. För det första är betydligt mer öppet mot omvärlden än de flesta andra länder. Och det är naturligtvis en konkurrensfördel i sig själv att i en globaliserad ekonomisk miljö ha företag som verkar långt borta från vårt lands gränser, stora företag men också alltfler små företag. Därför satsar regeringen på exportfrämjande insatser, framför allt riktade mot de små och medelstora företagen. Dessutom är det en konkurrensfördel att vara stor biståndsgivare. Fråga de svenska företagen i hur de kan dra nytta av vårt solidaritetsarbete ! Eller prata med de affärsmän som var i ! De kan dra nytta av den solidaritet som vi har visat med det palestinska folket. För det andra är vi välutbildade, yrkeskunniga och satsar väldigt mycket på forskning och utveckling. Forskningsministern presenterade en forskningspolitisk proposition där vi tillför ytterligare . Inget annat land i världen, kanske med något undantag, satsar mer på förskola, grundskola, gymnasieskola, högskola och forskning än vi gör i . För det tredje har vi starka offentliga finanser. Det är grunden till den låga inflationen, till den positiva reallöneutveckling som vi har haft. För det fjärde är vi mer jämställda i . Det är en konkurrensfördel, för därmed har vi högre kvinnlig förvärvsfrekvens. Det är därför vi nu bygger ut familjepolitiken ytterligare, för att därmed stärka denna konkurrensfördel i en allt hårdnande ekonomisk miljö. För det femte är vi samarbetsinriktade i . Vi är, precis som vd skriver i en av morgontidningarna , samarbetsinriktade. Avståndet mellan arbete och kapital, mellan olika intressen, är inte så långt i , och det är i sig en konkurrensfördel. Det är gemensamma tag. Från Saltsjöbadsandan till industriavtalet går det en röd tråd. Vi är samarbetsinriktade, och det är en konkurrensfördel. För det sjätte har vi insett att den hållbara utvecklingen i sig, att sträva mot den, kan vara en konkurrensfördel. Miljöteknik, vattenrening, den gröna bilen allt detta kommer att vara konkurrensfördelar när fler inser att vi inte kan fortsätta att leva på det sätt som vi gör . För det sjunde är vi väldigt förändringsbenägna i därför att vi har rustat individer med trygghet att våga gå från de gamla villkoren till de nya förutsättningarna. Vi har byggt bryggor för människor att gå på, från det gamla till det nya. En planka i den bryggan kallar vi för a-kassa. En annan kallar vi för vidareutbildning, komvux, livslångt lärande. Och det är generösa sociala försäkringar som gör att man är garanterad en inkomsttrygghet om man drabbas av det okända, det oförutsägbara att man blir arbetslös, att man blir sjuk, att man blir arbetsskadad eller för den delen om man väljer att skaffa barn. Detta är konkurrensfördelar. Det är detta som gör att avviker så radikalt från övriga , och det gör att vi kommer att ha 30 000 fler i sysselsättning. blir det uppåt 50 000, runt 48 000, fler i reguljär sysselsättning. Men och kommer ett viktigt men, och det är ett socialdemokratiskt men vi är inte nöjda med den här utvecklingen. Vi är förvisso stolta, men vi är inte nöjda. Framför allt är vi inte nöjda med situationen på arbetsmarknaden. Och i motsats till i princip alla andra europeiska länder som tampas med stora underskott kan vi under löpande budgetår i den tilläggsbudget som jag precis har lagt på bord tillföra ytterligare insatser för att pressa tillbaka arbetslösheten. Det handlar om ett sysselsättningspaket som är värt , skatterabatter till arbetsgivare, offentliga som privata, som väljer att anställa långtidsarbetslösa, stora utbildningssatsningar. Kvalificerad yrkesutbildning byggs ut. Arbetsmarknadsutbildningen byggs ut. Vi tillför fler platser till högskolan. Vi förbättrar villkoren och situationen för de arbetshandikappade genom att höja taket i lönebidraget. Det här gör sammantaget att vi kan pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och till . Det är en följd av de konkurrensfördelar som har, det som gör unikt. Det som gör unikt är inte att vi har låga skatter. Det är inte att vi har en liten offentlig sektor. Det är inte att vi har en svag arbetsrätt eller för den delen låga ersättningsnivåer precis det som det har predikats årtionde efter årtionde att vi skulle ha mer av i . I själva verket är det kanske så att det är hur vi designar skattesystemet, att vi har generösa välfärdssystem, som i sig skapar tillväxt. Vad är det annars som skapar den här skillnaden mellan den svenska situationen och den europeiska situationen i övrigt? Sammantaget, herr talman, är vi socialdemokrater stolta över . Vi har all anledning att räta på ryggarna i denna ljusnande tid. Svensk ekonomi står sig väldigt stark jämfört med andra länder. Men vi socialdemokrater är inte nöjda. Vi vill gå vidare. Vi vill modernisera, bryta ny mark, ta oss an nya problem, för tillkommer det nya problem och utmaningar mot jämlikheten, mot solidariteten, mot tryggheten. Vi är nämligen övertygade om att utveckling och jämlikhet är varandras förutsättningar. De går hand i hand på samma sätt som tillväxt och trygghet är varandras förutsättningar. Den ekonomiska vårproposition som ligger på bord har som övergripande tema att få till stånd en ökad sysselsättning, att pressa tillbaka arbetslösheten, för att därmed säkerställa det välfärdssamhälle som en stor majoritet av svenska folket sluter sig bakom. 2 (): Eftersom det här var debut som presentatör av regeringens vårproposition tänkte jag betygssätta honom. Jag tänkte börja med framförandet. Det blir en fyra. Det var ett väl förberett manus och ett fritt framförande, särskilt om man jämför med de mekaniska uppläsningar som brukade ägna sig åt. Det var inte heller så arrogant. Det var ett väldigt högt tempo, men det kändes som om finansministern ärligt trodde på det han sade. För stil blir det en mer slätstruken trea. Det var inga direkta höjdpunkter men heller inga köttbergsförgripligheter. När det gäller innehållet avstår jag dock från att sätta ett sifferbetyg. Det beror på att mina funderingar under anförandets gång fick mig att börja tänka på det här tv-programmet där kändisar drar historier, det heter Har ni hört den förut? Och, herr talman, vi har hört den förut. Då sade han: Regeringens arbete inriktas med full kraft på att åter pressa ned arbetslösheten mot och nå målet om sysselsättning. kan vi läsa i finansplanen att regeringens mål är att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och höja den reguljära sysselsättningen till . Jag vill säga, herr talman, att jag inte betvivlar regeringens och vilja. Men jag sätter ett stort frågetecken för förmågan. Sanningen är ju den att under det år som har gått är den öppna arbetslösheten oförändrat hög, i storleksordningen 5 ½ %. Amsåtgärderna är betydligt fler. Det är 30 000 fler i Amsåtgärder. Antalet sjukpenningdagar har regeringen reviderat upp i förhållande till budgetpropositionen . Detsamma gäller antalet förtidspensionärer. Vi har fler varsel än vad vi hade när presenterade förra årets vårbudget. Vi har också en ungdomsarbetslöshet som är besvärande hög. Det har aldrig gått fler ungdomar arbetslösa vid än vad fallet är just . Vi har mer än 60 000 ungdomar i öppen arbetslöshet och i olika program. Vi har nästan 30 000 inskrivna vid arbetsförmedlingarna. Med andra ord har inget hänt heller, frestas man tillägga. Domen över Socialdemokraterna måste mot den här bakgrunden, herr talman, bli hård. Ni har regerat landet , drygt. har varit statsminister i nio. Och ni har misslyckats kapitalt med jobben. Det som jag tycker är det mest anmärkningsvärda är att ni verkar sakna idéer. Ni verkar inte veta vad ni ska göra. Därför blir varje ny vårbudget lik den förra. Passiviteten är påfallande. Och även om jag kritiserade det årets vårbudget för att innehålla flera frågor än svar tycker jag att den är ovanligt tunn . Mitt intryck är faktiskt att strategin, den övergripande strategin, är den tredelade strategin: Sitt still i båten, råskäll på och hoppas att konjunkturen på arbetsmarknaden vänder och att jobben kommer! Jag menar att den strategin inte räcker för att leda . inledde presentationen av vårpropositionen med att tala om att han nu föreslog ett kraftfullt jobbpaket på sammanlagt . Det var ett utökat särskilt anställningsstöd för att ge långtidsarbetslösa bättre möjligheter att komma tillbaka till arbetsmarknaden. har vi den nya finansplanen. Det är inte 10 miljarder längre. Det är 1 miljard den här gången. Det är ett nytt sysselsättningspaket, 1 miljard. Arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa får skatterabatt genom förstärkt anställningsstöd. Har ni hört den förut? I den borgerliga alliansen försöker vi höja blickarna något. Det duger inte att flytta runt arbetslösa i statistikkolumnerna. Vi måste göra något åt det som är helt grundläggande problem, och det är att 1,4 miljoner människor i vuxen ålder står utanför. De har inget jobb att gå till. I stora delar av landet står en tredjedel av den vuxna befolkningen utanför den reguljära arbetsmarknaden. Till det kommer, vilket vi har pratat om förut, att vi står inför gigantiska demografiska utmaningar framöver där vi blir allt färre i arbetsför ålder, med de påfrestningar på tillväxten som det medför, och alltfler som efterfrågar vård och omsorg. Problemets kärna är att det då blir färre som ska finansiera fler och mer. Sanningen är att vi inte kommer att kunna betala för den välfärd som vi har vant oss vid om vi inte blir fler som arbetar, fler som kan och vill arbeta mer än vad vi gör . Vi har mellan och människor i arbetsför ålder som ofrivilligt står utanför, och det här är inte, som statsminister hävdar, primärt ett arbetsmiljöproblem. Det går inte heller att bagatellisera som arbetslivsministern gör genom att säga det inte är samma miljon utanför som det var i går och som det kommer att vara . Vi moderater vill återupprätta arbetslinjen. Det är därför vi vill sänka skatterna på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Vi måste få ned marginaleffekterna, det vill säga sänka trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden. Regeringspolitiken har tvärtom höjt de trösklarna. Vi vill ha stramare bidragssystem inte för att djävlas med folk utan för att det måste löna sig bättre att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Det behöver bli lättare för företagen att anställa, starta och expandera. Det behövs alltså ett bättre företagsklimat i i vid mening. Min före detta riksdagskollega, den förre socialdemokratiske EU-parlamentarikern , som jobbar på LO, har beskrivit situationen på följande sätt: En miljon människor är antingen långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade i . Av dem är ungefär hälften fullt arbetsföra. Vi använder sjukpenning och förtidspensionering till att betala människor för att de inte ska jobba. Det är de här människorna som vi måste ha en politik för att föra tillbaka till arbete. Vi tycker att vi anvisar en sådan väg: att öka arbetsutbudet. Regeringens svar i det hänseendet är att man på s. 27 i finansplanen föreslår: För att flera ska kunna komma i arbete tillsätts en särskild expertgrupp. Med friårsexperimentet, som inte på något sätt orsakar någon statsfinansiell bankrutt, sänder dock regeringen en förödande signal. Inte nog med alla dem som redan befinner sig i utanförskap och försörjs med bidrag. Genom friåret ska vi betala ytterligare 12 000 människor som är arbetsföra för att de ska ta ledigt. Det har gått så långt att i årets vårbudget skjuts 2 000 av friårsplatserna upp av det enkla skälet att arbetsförmedlingarna har tvingats lägga så stora resurser på att förmedla ledigheter att det har blivit för lite resurser kvar för att förmedla jobb. Socialdemokraternas lösning förefaller i den här situationen, när det gäller att möta framtidens utmaningar och de demografiska utmaningarna, vara höjda skatter. I samband med de socialdemokratiska kommundagarna spekulerade i kommunalskattehöjningar under det kommande decenniet. Det talades om kommunalskatter på upp emot . Med ännu högre skatter på arbete försämrar vi konkurrenskraft. Vi får stigande marginaleffekter. Högre skatter i stället för mer arbete kan aldrig lösa eller möta vår utmaning och det kan aldrig göra annat än underminera välfärden. , herr talman, har ju statsfinanserna försvagats allvarligt. Trots att vi har en hög tillväxt förmår vi inte samla i ladorna ens under goda tider. Vi är långt från det tvåprocentsmål som har satt upp för överskott i de konsoliderade offentliga finanserna. Överskottet i pensionssystemet krymper ihop. Risken för att den så kallade bromsen ska slå till och sänka de utgående pensionerna ökar. Det är någon sorts ombytta roller. Vi och våra alliansbröder vill återupprätta arbetslinjen. Socialdemokraterna står , paradoxalt nog, för ett systemskifte. Ett systemskifte, herr talman, blir det om politiken fortsätter att döma mer än en miljon människor i arbetsför ålder till fortsatt utanförskap. Systemskifte blir det när skattepengarna inte längre visar sig räcka för att finansiera de offentliga välfärdstjänster som svenskarna har vant sig vid att ta för givna. Ett systemskifte blir det om bromsen slår till och de utgåenden pensionerna sänks för alla pensionärer. 3 (): Även jag kom att tänka på ett program i etermediet när jag hörde om den presentation som det stod på dagordningen att vi skulle ha. Där ska kändisar prata om udda ämnen. Det finns vissa spelregler. Man får inte tveka. Den regeln följde finansministern. Man får inte avvika från ämnet. Där tyckte jag däremot att det blev lite problem. Den tredje regeln är att man inte får upprepa sig. Eftersom det här var finansministerns första vårpropositionspresentation får vi väl vänta för att se om han klarar av att förnya sig. Det var ju inte samma anförande som den förre finansministern brukade hålla. Det här skulle ju vara en presentation av regeringens vårproposition, riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Var det någon som hörde några sådana? Jag gjorde det inte. har ju vi haft möjlighet att ta del av den här vackert limegula propositionen regeringen hänger med i modefärgerna. Där finns det lite skrivet så jag tänker ändå drista mig till att i mitt anförande något lite kommentera riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Låt mig börja med att ta avstamp i det som finansministern uppehöll sig vid, nämligen de sju förklaringarna till att allt är så fantastiskt i . har mycket stora möjligheter. Vi har haft en fantastisk utveckling. Vi har av välståndsökning bakom oss, till långt in . Sedan började det stampa, som vi alla vet. har fantastiska möjligheter, men jag tror att vi behöver släppas loss från den tvångströja som vi har blivit inlåsta i av socialdemokratiskt regeringsinnehav under de flesta av de åren i samarbete med och . Det blir aldrig som det var . Det var det inte ens då, lär ha sagt. Oavsett om det är sant eller inte är det en bra iakttagelse. Det var det inte ens då. De sju förklaringar som finansministern gav till att är så fantastiskt gällde däremot . är öppet mot omvärlden. Ja, det var vi innan omvärlden knackade på dörren och ville komma hit. Gärna billig import och export, men kom inte hit och tro att ni kan bygga skolor. Företagen är verksamma långt borta. Problemet är att fler och fler av dem kapar banden till hemlandet. Människor är välutbildade. Ja, vi var det jämfört med andra. Enligt färska undersökningar, TIMSS 2003, kan de svenska åttorna inte mer matte än vad de svenska sjuorna kunde . Man kan mäta av på område efter område att prestationsgraden sjunker. Var tionde elev klarar inte så att man kan börja gymnasiet. Fyra av tio klarar inte det treåriga gymnasiet . Ungefär en fjärdedel hoppar av helt och hållet. satsar mycket på forskning och utveckling. De statliga satsningarna ligger ju lågt. Den ökning som man nu redovisar täcker knappt prisökningarna. De som satsar mycket är de svenska företagen, men där sjunker det igen enligt tidningen . har kommit långt när det gäller jämställdhet. Det är förvisso sant. De andra kryper i kapp, men här i står utvecklingen på många områden stilla. När det gäller till exempel företagande och kvinnors möjlighet att nå de höga positionerna ligger vi inte alls särskilt bra till. har starka offentliga finanser. Ja, om man jämför med EU-genomsnittet, det vill säga om man inte har så höga pretentioner. Om man jämför med de andra nordiska länderna är de inte särskilt starka, tvärtom. Det är pensionssystemet och i viss mån kommunerna som har starka finanser. Staten har underskott. har tagit viktiga steg för ett miljömässigt hållbart samhälle. Ja, men förtidsavvecklar man kärnkraften och bidrar till det mest ödesmättade miljöhot som jag känner: växthuseffekten. har ett gott samarbetsklimat och människor är förändringsbenägna. Ja, så har det varit. I takt med att sjukförsäkringen eroderar på grund av er oförmåga att ta itu med den havererar de trygghetssystem som ska ge människor trygghet i förändring för att ta ett exempel. Man kan inte leva på gamla meriter. När länderna i omvärlden stegar framåt kan man inte möta den knivskarpa internationella konkurrensen med gammal statistik. Man kan inte slå sig till ro när andra rör sig. sade att det blir 30 000 nya anställda . Det mesta av det beror på draghjälpen från den internationella konjunkturen. Regeringen målar gärna svensk ekonomi i väldigt ljusa färger. På många punkter är det riktigt. Man måste också se varningstecknen där de finns. Man måste känna igen ett varningstecken när man ser det och inte se symtomen på obalanserna som ett kvitto på framgång. BNP-tillväxten har förvisso varit snabbare än i många länder, men när man rensar för den försämrade köpkraften har vi inte alls stigit snabbare än EU-genomsnittet, tvärtom. Investeringsandelen i näringslivet är låg jämfört med resten av EU. Det är bara några få länder där den är lägre. Det är detta som skapar goda villkor för framtiden. Vi är långt ifrån, som regeringen skriver, att ska konkurrera med kunskap, konsekvens och kreativitet, inte med låga löner. Vi har halkat från sjätte plats i OECD-ligan till femtonde 1990. Där ligger vi kvar när man tittar på de köpkraftskorrigerade reallönerna inte bara i den så kallade välståndsligan, utan också i löneligan. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken borde innehålla ett svar på den framställning som kommer från om att förstärka de offentliga finanserna och se till att fler människor kommer ut på arbetsmarknaden. Något sådant svar ser vi inte. Det är bara detta ständiga ropande från regeringen på att ska sänka räntan. En räntesänkning skulle enligt tidigarelägga kanske 7 000 jobb. Det ska ställas mot de mycket stora grupper som är strukturellt arbetslösa. Det är ungefär 320 000 personer. Till det kommer 258 000 sjukskrivna och över en halv miljon 548 000 förtidspensionärer. 7 000 tidigarelagda jobb på 1,2 miljoner människor tycker jag är rätt futtigt. Det hade varit oerhört mycket bättre om regeringen hade fokuserat på hur människor ska kunna komma ut på arbetsmarknaden. sade på Socialdemokraternas kommundagar, i varje fall enligt mediereferaten, ungefär följande: Vi har anledning att vara självkritiska så långt är det ju lätt att hålla med. Vidare: Vi har fokuserat för mycket på att öka sysselsättningen och för lite på att få ned arbetslösheten. Man har fokuserat för mycket på att öka antalet personer som har jobb och för lite på att trolla bort arbetslösheten! Vad vi nu hörde här är just en presentation av hur man, förmodligen med hjälp av olika typer av åtgärder, kommer att se till att den öppna arbetslösheten landar lagom till valet. Men det handlar inte om fler jobb. Det behövs en konkret omläggning av politiken så att vi får bättre villkor för jobb och för företagande. Jag tror att många människor i det här landet lite grann ställer sig frågan: Vad spelar det för roll om det är 14 eller 15 i stället för 13 på varje ledigt jobb? Vi måste få fler jobb, och då handlar det om villkoren för företagandet här i landet. Detta ser vi oerhört lite av i den här vårpropositionen. Regeringens egen myndighet för näringslivsutveckling visar i sin årsbok att vi ligger långt under EU-genomsnittet när det gäller företagande. Andelen kvinnliga företagare är nästan lägst i hela EU. Det behövs fler företag som startar och växer. Det är nämligen i de små företagen, de som har kanske 1050 anställda, som det kommer riktigt många nya jobb. Då behövs det konkreta förbättringar som förbättrar villkoren för de personer som faktiskt kan tänka sig att starta, driva och låta företag växa här i vårt land. Det går inte att möta larmsiffror om företagsflykten med att säga: Det visar väl bara att vi är attraktiva här i . Vi i kommer att redovisa våra riktlinjer för den ekonomiska politiken en ekonomisk politik som skapar goda villkor för entreprenörer, som skärper och återupprättar svensk konkurrenskraft genom en god utbildning för barn och ungdomar, genom större satsningar på forskning, genom starkare offentliga finanser och genom ett miljömässigt hållbart samhälle som inte snabbavvecklar kärnkraften utan räddar världens miljö och ger bättre villkor för svensk industri samt som skapar ett samarbetsklimat och en förändringsbenägenhet genom att vi försvarar tryggheten i socialförsäkringarna genom minskat bidragsberoende och skarpare kontroll. Vi kommer att lägga fram ett förslag som handlar om att skapa just trygghet i förändring. 4 (): Det var en väldigt mörk och dyster bild av omvärlden som målade upp. Man får nästan värja sig mot intrycket att han gladde sig åt eländet för att den permanentade svenska massarbetslösheten och ohälsan ska vara lättare att fördra. friserar regeringen upp tillväxtprognosen i vårbudgeten från 3 till .