prot · GS0984 · 2005-03-03 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i . Talmannen förklarade vald till suppleant i () Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2004/05:BoU5 Byggfrågor. 1 (): står bakom alla sina reservationer och särskilda yttranden, men för att spara tid yrkar vi bifall till reservation 12. ska vi debattera ett antal motioner från den allmänna motionstiden som berör området byggfrågor. Många av yrkandena är repriser från föregående år, vilket inte bara visar på en uthållig opposition utan också på en handlingsförlamad regering. Under mina år i tror jag aldrig att jag har varit med om en period då vi så genomgående har fått behandla majoritetstexter där man hänvisar till pågående utredningar, pågående remissarbete eller arbetsgrupper som ska se över frågan i departementet. Det kan handla om byggande i trä, dricksvattenledningar, materialanvändning, tappvarmvatten, energihushållning etcetera. I avsnitt efter avsnitt skriver majoriteten att arbete med den förordade inriktningen pågår redan och olika förslag på området kommer att presenteras. Med andra ord: Avvakta, vänta, hoppas och ha tålamod. Men erfarenheten av uteblivna, fördröjda och bortglömda förslag har väl gjort oss i oppositionen otåliga. Det är egentligen bara i ett ärende som Socialdemokraterna är mycket tydliga, och det berör barnsäkerhet i äldre bostäder. Här skriver de att Barnsäkerhetsdelegationen inte redovisat något underlag för eventuella vidare överväganden i lagstiftningsfrågan angående barnsäkerheten i äldre bostäder och att regeringen inte har bemödat sig om att över huvud taget skicka ut slutbetänkandet på en remissomgång. Jag anser att det är dubbelfel. infördes i byggnadslagstiftningen regler för nybyggda hus som syftade till att förhindra barnolycksfall. För ombyggnationer infördes motsvarande regler 1976. Det innebär att enormt många bostäder, bland annat alla bostäder i miljonprogrammet, saknar motsvarande lagstiftning. har gjort undersökningar som tyvärr bekräftar att det finns stora brister i barnsäkerheten som dessutom har fått tragiska konsekvenser. har därför föreslagit att barnsäkerhetskraven i byggregler även ska gälla fastigheter byggda . föreslog samma sak , men en handlingsförlamad regering där beslutskvarnarna mal mer än lovligt långsamt har inte kunnat åstadkomma något eller har helt enkelt glömt bort att göra något. Min frustration över regeringens senfärdighet väcker samma gamla känslor som jag kan komma ihåg från min barndom, nämligen den otålighet som jag upplevde när jag följde med min pappa till kvarnen för att mala vete. Vi körde med traktor och vagn upp för en backe till kvarnen i utanför . Så skulle vi köa, så skulle säckarna med vete tömmas i kvarnen och så skulle malningsprocessen dras i gång. Det tog en sådan tid med barns tidsperspektiv. Jag ville att vi skulle åka innan pappa hade fått säckarna med mjöl som vi hämtade i den nedre delen av kvarnen. Det är naturligtvis en främmande tanke att jämföra min pappa med , men jag upplever samma frustration över att regeringen på detta sätt hanterar viktiga frågor detta långsamma, eviga malande. Man kan ju fråga sig vad det är för en hund som ligger begraven då regeringen undvikit att ta ställning i denna fråga. När utredningen till slut kommer med sitt betänkande väljer regeringen att inte skicka den på remiss. Uppenbarligen är det känsligt. När vi behandlade frågan i utskottet bjöd vi in departementsrepresentanter för att få klarhet i regeringens förfarande, men då blev processen om möjligt ännu mer oförståelig. Av representanter fick vi veta att inga initiativ i enlighet med motionsförslaget var aktuella. Men i och med att det nu skulle bli förändringar i ansvarsfördelningen när det gäller frågor om barns säkerhet skulle barnsäkerhetsfrågorna kanske få en mer framträdande roll i olika sammanhang. Detta är uppseendeväckande. Vi har åtagit oss att efterleva , vilket regeringen också ofta betonar. Exempelvis har i alla sina regeringsförklaringar sagt att ska efterlevas och alla beslut ska fattas utifrån barnens bästa. Barnen ska komma först. Är det här förfaringssättet när det gäller barns säkerhet i äldre bostäder i överensstämmelse med dessa deklarationer? Avslutningsvis konstaterar i sin text att det visst finns brister då det gäller barnsäkerheten, och så säger man följande: Även behovet av ytterligare informationsinsatser om vilka åtgärder för ökad barnsäkerhet som bör vidtas i det äldre bostadsbeståndet behöver ses över. Detta är ju bara munväder ord utan handling. Vad hjälper det med vackra skrivningar i betänkandetexter om verkligheten är den att nästan alla dödsolyckor som skett där barn fallit ut från fönster och balkonger har inträffat i hus byggda ? Detta är olyckor som har skett som ett resultat av regeringens handfallenhet och oförmåga att komma till skott i viktiga frågor. Hur kan det komma sig? Vad är det som gör det så omöjligt att genomföra denna lagändring så att samma regelverk ska gälla för hus byggda ? vill jag kort beröra forskningsfrågorna. är det av stor vikt att följa upp byggforskningen. Jag är glad över att utskottet har de här frågorna i sitt uppföljningsprogram. Det är angeläget att titta på anslagsutvecklingen inom byggforskningen, ansvarsfördelningen mellan olika forskningsfinansiärer och även möjligheten till samverkan mellan forskare och byggsektorn samt behovet av vidare forskarutbildning. Vi ser fram emot att regeringen ska presentera en forskningsproposition , om den nu kommer. Då ska vi ta en vidare diskussion i dessa frågor i samband med den. Jag yrkar bifall till reservation 12. 2 (): Jag ska prata om hästar, direktverkande elvärme och hissar. Vad har dessa frågor gemensamt? Hur ska hon få ihop detta, kan ju någon undra. Hästar, direktverkande el och hissar har med byggande att göra. Det handlar om hur man underlättar för byggande eller hur man kan försvåra och förhindra byggande. Det är också i dessa tre frågor som vi moderater har våra reservationer. Jag yrkar därför direkt bifall till reservation nr 3. Jag vill påpeka att vi givetvis står bakom alla våra reservationer och våra särskilda yttranden. Jag tänkte börja med hästfrågan. Det finns ett stort intresse i för hästar. Det ser man inte minst på att antalet hästar i har ökat från ungefär 70 000 till närmare 300 000 . Det medför också att det finns ett stort intresse för att köpa hästgårdar och bygga häststallar. Detta leder till en del konflikter. har vi genom lagar ett mycket starkt skydd för rätten att inte bli störd och utsatt för något som kan vara hälsofarligt. När bostäder byggs i närheten av ett häststall och en hästallergiker flyttar in förekommer det att stallet anmäls som hälsofarligt och tvingas stänga. För att undvika detta väljer kommuner ofta att neka bygglov till nya bostäder i närheten av häststall, vilket naturligtvis gör att de som vill bo där inte får den möjligheten. Myndigheterna har därför försökt etablera något slags princip om ett skyddsavstånd mellan stallar och bostäder på . Det ska även gälla i lantliga miljöer. När man tittar på rättsfallen går det inte att få något entydigt besked om hur plan- och bygglovsärenden ska bedömas i detta fall. Nuvarande lagstiftning och regelverk behöver därför ses över. En rimlig utgångspunkt för översynen bör vara att man även fortsättningsvis ska vara restriktiv när det gäller att uppföra nya hästanläggningar i direkt anslutning till befintlig bebyggelse. När det däremot gäller att uppföra ny bebyggelse i anslutning till befintliga hästgårdar bör såväl som och riktlinjer ändras så att sådan bebyggelse underlättas. I översynsarbetet är det också viktigt att äganderätten skyddas och stärks så att inga framtida skadeståndskrav kan riktas mot den som äger en befintlig hästgård. Den allmänna rättsuppfattningen vid sådana konflikter måste utgå från principen att den som kom först till platsen också har rätt att vara kvar. , herr talman, kommer jag till frågan om direktverkande el. Vi moderater anser att det är en uppvärmningsform som ska få finnas. Elenergi produceras i huvudsak i landet genom vattenkraft och kärnkraft och belastar miljön mindre än andra energiformer. Därför tycker vi att enskilda fastighetsägare ska få välja om de vill ha direktverkande eluppvärmning, som kan vara den bästa lösningen i det enskilda fallet. har, precis som det står i betänkandet, i sin analys av konsekvenserna av ett förbud konstaterat att det varken är miljömässigt eller ekonomiskt försvarbart med ett förbud mot direktverkande elvärme. Som jag ser det är ivern att förbjuda direktverkande elvärme rent politisk och hänger naturligtvis ihop med att ett antal partier vill avveckla kärnkraften till vilket pris som helst, något som vi moderater inte står bakom. Dubbelmoralen är tydlig när som ett av få länder i Kyoto krävde att få öka sina utsläpp, vilket naturligtvis är en konsekvens av att man tänkt avveckla kärnkraften. Därför anser vi att alla förslag som kräver förbud mot direktverkande elvärme måste avvisas. kommer jag till hissfrågan, herr talman. Det finns en stor efterfrågan på bostäder, speciellt små bostäder som är centralt belägna. Och det finns faktiskt en hel del outnyttjad kapacitet. Då tänker jag naturligtvis på vindar som man skulle kunna bygga om till bostäder. Dessa ombyggnadsprojekt omöjliggörs tyvärr ofta , eftersom det finns krav på att man måste installera hiss för att få bygga om dessa vindsvåningar. De kraven är ofta omöjliga att tillgodose både ekonomiskt och byggnadstekniskt. Det går helt enkelt inte. En hissinstallation är ofta så dyr att kostnaden blir omöjlig att bära för de få nya lägenheter man ska bygga på vinden. Om man ska installera en hiss måste man dessutom inkräkta på befintliga lägenheter och ta bostadsyta därifrån. Tillgänglighetskravet är naturligtvis viktigt, men det får inte drivas så långt att det till slut motverkar sitt eget syfte eller hindrar byggande där det finns efterfrågan. Ingen funktionshindrad blir hjälpt av att tillskottet på vindsvåningar på bostadsmarknaden stoppas. Det måste ges större möjligheter att bedöma rimligheten av att installera hiss i det enskilda fallet. Om alternativet står mellan att inga bostäder tillskapas eller att bostäder inreds på vindar, dock utan att de kan nås med hiss, är utan tvekan det senare att föredra, det vill säga att bostäder byggs. 3 (): handlar det återigen om byggfrågor, och som vanligt sägs i bakgrundsbeskrivningen att jobbar vidare och att datumet är framflyttat. Det är klart att vi kommer att få många svar där, och är förhoppningsvis slutdatumet. har sex reservationer och fyra särskilda yttranden i betänkandet. Det kan tyckas vara många, för om man läser majoritetstexten framgår det att vi i sak uttrycker samsyn i många frågor. Men precis som tog upp tidigare är det naturligtvis ett tecken på otålighet och frustration. Hon uttryckte detta mycket målande, och jag ska kanske inte göra det i den omfattningen. Vi tycker emellertid från sida att det är viktigt att uttrycker en vilja och visar vägen genom att lägga fast vissa ståndpunkter i centrala frågor. Från sida har vi tagit upp mycket kring inomhusmiljön, och det är också huvudtemat för det här anförandet. Det gäller alltifrån mål och strategier till forskning. Detta är viktigt, inte minst med tanke på att vi befinner oss inomhus av vår tid. Jag vill därför, herr talman, yrka bifall till reservation 6. Den handlar om allergiframkallande ämnen i byggprodukter, men vi står naturligtvis bakom samtliga reservationer där finns med. Det gäller även de särskilda yttrandena. I reservation 4 uttrycker vi behovet av ett nytt delmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Det handlar om att offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande inte ska orsaka vare sig kortsiktiga eller långsiktiga hälsoproblem. Vi anser att regeringen måste ta ett ansvar för detta genom att ta fram mätbara indikatorer. Utskottsmajoriteten menar att förslaget är bra men är ändå inte beredd att uttala det tydligare, som ståndpunkt. Man förväntar sig att andra ska reagera och lägga fram förslag i frågan. I reservation 6 säger vi också att regeringen bör ta fram en tydlig strategi mot allergiframkallande ämnen; det var den reservationen jag yrkade bifall till. Det gäller inte endast lagstiftning utan även kunskapssammanställning om olika ämnen som orsakar allergier. Förhoppningsvis kommer den europeiska kemikaliepolitiken att bli ett effektivt verktyg i detta sammanhang. Vi tycker att ska vara drivande för bland annat den viktiga principen att kunskap om kemikalier och deras effekter ska föras vidare till varje led i produkt- och produktionskedjan. Här menar återigen utskottet att det är bra att påskynda det arbetet men anser inte att det behövs något tillkännagivande. Från sida tycker vi dock att det är på sin plats att är tydlig på den punkten, och vi kräver därför att det från regeringens sida tas fram en tydlig strategi. I reservation 7 tar vi upp frågan om radon i bostäder. Det är givetvis en mycket central fråga med tanke på att radonet näst rökningen är den främsta orsaken till lungcancer i . Vi vill fokusera på hur delmålet angående radonhalter ska uppnås; det finns ju ett sådant inom God bebyggd miljö. I det sammanhanget har vi även tagit upp konsumentperspektivet, som har en central roll. Det handlar om konsumentskydd. När man köper eller flyttar till en bostad ska man ha rätt att få veta om det finns radonhalter i luften eller inte. Det har satsats en del medel på ombyggnation av hus, men vi anser att det är mycket viktigare med information kring problematiken än att det absolut ska vara statliga medel för ombyggnationen. Kunskap ger per automatik insikt om vikten av att säkra sin egen inomhusmiljö. Även här har vi fått svaret att man väntar sig att någon annan ska komma med förslag i frågan, närmast regeringen. Reservation 10 handlar om energihushållning i bostadssektorn. Problemet är, som inte bara vi utan också andra har konstaterat, att utvecklingen mot energisnålare hus har stannat av. Denna fråga har flera infallsvinklar. Delvis gäller det rent byggtekniska frågor där det inte finns så tydliga krav och kunskaper om detta. En annan aspekt av problemet är att de ekonomiska incitamenten är lite märkliga när det gäller energibesparande åtgärder. De ger ju en värdestegring på huset, som i sin tur innebär höjd skatt, så det blir ett väldigt motsägelsefullt budskap. Jag skulle också vilja ta upp byggforskningen. Särskilt vill vi peka på behovet av kunskapsutbyggnad i fråga om inomhusmiljön och boendemiljö i övrigt. Vi har lyft fram forskning på många områden. Det har gällt hälsoskadliga ämnen i byggmaterial, sambandet mellan gröna miljöer och hälsa som vi även har behandlat i ett tidigare betänkande hur man skapar trygga stadsmiljöer, forskning om bullerstörningar och problemställningar som rör ventilation och partiklar i luft. tycker att det är viktigt att har en framträdande roll inom byggforskningen. Inte minst gäller det forskning om byggnader och hälsa. Vi har därför i ett annat sammanhang, nämligen i ett förslag som behandlats i utbildningsutskottet, föreslagit en höjning av anslagen till Formas inom just detta område. Vi ifrågasätter dock om detta område ska ligga under ett särskilt forskningsråd. Formas roll kan ifrågasättas, och det är bra att det nu planeras en utredning om detta. Vi anser att de medel som Formas stöttar forskningen med kan omvandlas till ett tydligare fakultetsstöd och på lämpligt sätt överföras till . Jag yrkar bifall till reservation 6. 4 (): Detta betänkande behandlar motioner från den allmänna motionstiden som till största delen är kopplade till frågor som utreds i den sittande Plan- och bygglagskommittén. Utredningen lämnar sitt slutbetänkande , och med anledning av det har vi i varit mycket sparsamma med att motionera i dessa frågor under det här riksdagsåret. Det betyder inte att vi inte har förslag, men dessa förslag kommer att föras fram i utredningen av mig personligen, eftersom jag är en av ledamöter. Jag kommer att ta upp frågor som berör kvinnoperspektivet i planeringen, barnens rätt och behov, tillgänglighetsfrågor, förslag som skärper kontrollen och lyfter fram samhällskraven i byggprocessen och mycket annat. Jag kommer också att ställa krav på att planeringen på ett bättre sätt ska genomsyras av målet om ett ekologiskt hållbart samhälle och att planeringen utgår från en helhetssyn på den byggda miljön och inte, som är vanligt, från enstaka byggnadsprojekt. Vi bygger inte hus. Vi bygger samhällen där människor ska bo, leva och verka på likvärdiga och jämställda villkor. Det finns faktiskt en del tänkvärda krav i flera av de motioner som behandlas i betänkandet som det inte känns meningsfullt att ställa sig bakom, då det pågår flera utredningar inte bara i där dessa motioners förslag tas upp. Jag ska ändå tala för några av de motioner som har ställt sig bakom. Den första handlar om ett förbud mot direktverkande el vid nyproduktion av bostäder och vid större ombyggnationer. Utskottet vill inte ställa sig bakom vårt krav och menar att det kan ifrågasättas både ur ett samhällsekonomiskt och ur ett miljömässigt perspektiv. Jag delar inte den uppfattningen. menar allvar med att vi ska avveckla kärnkraften. Då är det orimligt att högkvalitativ energi används för direktuppvärmning av lokaler och bostäder. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det också viktigt att säkerställa näringslivets behov av elenergi. Onödig import av elenergi till ett högre pris försämrar konkurrenskraften i vårt exportberoende näringsliv. Naturligtvis är det också viktigt att spara elenergi och ställa krav på minskad elförbrukning. Det måste alltid vara lönsamt att använda våra resurser på det mest effektiva sättet. Därför delar jag inte ställningstagande i denna fråga, där man sällar sig till kärnkraftskramarnas och elslösarnas skara. En annan fråga behandlar tryggheten och säkerheten vid våra institutioner. Det gäller brandsäkerheten för människor som låsts in. Det kan handla om senildementa inom äldrevården eller om tvångsinlåsta inom psykiatrin. Det finns brister i brandskyddet, och ibland sker tragiska olyckor som den på i , där två unga tvångsinlåsta kvinnor brann inne. översyn av de föreskrifter som gäller för brandskydd tycker jag är otillräcklig, och de förslag som presenteras ställer inte tillräckliga krav på att åtgärder ska genomföras. Regeringen bör därför särskilt utreda frågan om obligatoriska sprinklersystem på institutioner där människor är inlåsta utan möjlighet eller förmåga att själva agera om en brand utbryter. Barnens bästa talar vi om i många sammanhang, så även i frågor som rör byggnader och den byggda miljön. I kommer jag med kraft att hävda att barnen ska lyftas fram i detta sammanhang och särskilt omtalas i PBL-lagstiftningens allmänna portalparagrafer. Detta ska sedan följas upp på olika sätt. En fråga som har följt utskottet under är barnsäkerheten i våra byggnader. Kravet på barnsäkerhet omfattar inte, som sade, hus byggda eller ombyggda . Det betyder att det saknas fönsterspärrar, tippskydd för spisar med mera i stora delar av våra miljonprogramsområden, där de fattigaste och mest utsatta barnen i vårt samhälle bor. sker det fallolyckor med dödlig utgång helt i onödan, eftersom det saknas säkerhetsspärrar på fönster och balkongdörrar. Varför ska de mest utsatta barnen också behöva uppleva den största otryggheten i samhället? Den frågan ställer jag till företrädare för , och också , som inte ställer upp på vårt krav längre. har majoriteten hänvisat till Barnsäkerhetsdelegationen och dess arbete med frågan som ett sätt att inte ta ställning. håller inte detta längre, eftersom Barnsäkerhetsdelegationen lämnade sitt slutbetänkande och har avslutat sitt arbete. Tyvärr lämnar inte Barnsäkerhetsdelegationen något bra förslag till lösning på detta problem. Man tror att det kan informeras bort. Regeringen har inte heller tagit ställning till förslaget och hänvisar nu till en ombyggnation som miljonprogramsområdena kommer att genomgå. Information är nog bra på många områden, men det löser inte det här problemet. Och att, som även utskottsmajoriteten gör, hänvisa till kommande ombyggnation är inte heller tillfredsställande. Vi vet inte när ombyggnationen kommer att ske eller omfattningen på den, och vi vet inte om ombyggnationen kommer att tvinga fram en anpassning av barnsäkerheten. Det är mycket osäkert om det blir så. När det gäller de funktionshindrades rättigheter ska enkla hinder i den redan byggda miljön vara åtgärdade . Varför kan man inte ha en liknande lagstiftning när det gäller barnsäkerheten? Är barnen mindre värda, eller har de ingen som företräder dem i i denna fråga, kan man undra. några ord om bostadsanpassningsbidraget. Alltfler människor uppger symtom som kan kopplas till elöverkänslighet. Det är snart så många att man kan tala om det som ett folkhälsoproblem. ökar den strålning som de elektromagnetiska fälten ger ifrån sig. Vi använder alltfler elektriska prylar. Den moderna tekniken, nu senast den kraftiga utbyggnaden av 3 G-master, gör att det snart inte finns några strålningsfria zoner att tillgå i den byggda miljön. De drabbade människornas situation måste tas på allvar i stället för som nonchaleras av både statliga myndigheter och kommuner. Ett sätt att tillmötesgå de drabbade människorna är att försöka lindra problemen på olika sätt. Bostadsanpassningsbidraget kan vara ett medel och bör erkännas som en möjlighet i stället för att som utskottsmajoriteten hänvisa till att forskarna inte är överens i frågan. Det är inte heller rimligt att drabbade får olika bemötande beroende på i vilken kommun de bor. Man måste erkänna att problemen finns och ta de drabbades situation på allvar. Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer jag undertecknat, men jag nöjer mig för tids vinnande med att yrka bifall till reservation nr 11. 5 () replik: Vi fick en direkt fråga. Jag tycker att det är på sin plats att vi ändå besvarar den frågan om barnsäkerhet. framställer det som att man antingen är för eller emot barn. Så är det naturligtvis inte. Det handlar om hur man ska lösa problematiken. Från sida har vi skrivit i vårt särskilda yttrande att vi tycker att man kan bedriva barnsäkring på ett bättre sätt än genom retroaktiv lagstiftning. Det bygger på att vi har en tro på att enskilda människor genom information och kunskap skaffar säkerhet kring sig och även för sina barn. Det är svaret på den frågan. När jag ändå är uppe i talarstolen skulle jag vilja ställa en annan fråga till . Det gäller frågan om hissar. Ni har skrivit ett särskilt yttrande och konstaterar att det är 75 000 trappuppgångar som saknar hissar. säger i förslaget att ni kommer att återkomma med kravet att staten ska gå in med bidrag. Om man har 75 000 trappuppgångar måste det ändå vara en orimlig tanke att staten kan bekosta detta. Är beredd att diskutera andra lösningar så att enskilda fastighetsägare får det ekonomiska utrymmet att kunna lösa detta i sin utveckling och förvaltning av fastigheter? 6 () replik: När det gäller den första frågan handlar det inte om man är för eller emot barn. Det handlar om man ska behandla barn på ett likvärdigt sätt och ge dem jämlika och likvärdiga villkor. Vi menar att de barn som bor i de utsatta miljonprogramsområdena självklart ska ha rätten till trygghet och säkerhet på samma sätt som alla andra barn. har uttalat sig om en väldig mängd frågor : Det och det ska vi lägga ned, och det och det ska vi ta bort. I det här fallet ska man informera om att man ska sätta in fönsterspärrar och annat. Det är en kostnadsfråga. Den informerar man inte bort. I sådana fall kan vi strunta i lagstiftningar om mopedhjälmar och allt möjligt om vi tror att man kan informera bort saker och ting. Jag tror att ni har en övertro på det. Vi vill markera väldigt tydligt att vi ska åtgärda detta.