prot · GS0995 · 2005-03-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:454 Till Interpellation 2004/05:454 av om den nya lärarutbildningen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. Interpellation 2004/05:470 Till Interpellation 2004/05:470 av () om nya tåg till och Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2004/05:473 Till Interpellation 2004/05:473 av () om Mälartunneln kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2004/05:477 Till Interpellation 2004/05:477 av om MEP-utbildningen på kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. 3 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:80 till utbildningsutskottet /05:108 till socialförsäkringsutskottet /05:122 till socialutskottet /05:124 till kulturutskottet /05:126 och 127 till socialutskottet /05:132 och 134 till trafikutskottet /05:138 till socialförsäkringsutskottet /05:142 till finansutskottet Skrivelser 2004/05:75 till /05:81 och 82 till utrikesutskottet /05:86 till socialutskottet 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats LU12 Associationsrättsliga frågor, m.m. Punkt 1 (Aktiebolag utan vinstintresse) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 163 för utskottet 132 för res. 1 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 1: 43 m, 41 fp, 28 kd, 20 c Frånvarande: 18 s, 12 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 2 c, 4 mp Punkt 5 (Skydd för företagshemligheter) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 144 för utskottet 146 för res. 4 59 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 1 m, 22 v, 1 - För res. 4: 42 m, 41 fp, 28 kd, 1 v, 20 c, 14 mp Frånvarande: 24 s, 12 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 2 c, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 6 (Avtalsvillkor mellan näringsidkare) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, v, c) Votering: 126 för utskottet 168 för res. 5 55 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s För res. 5: 43 m, 40 fp, 28 kd, 22 v, 20 c, 14 mp, 1 - Frånvarande: 18 s, 12 m, 8 fp, 5 kd, 7 v, 2 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU13 Namnlagen Punkt 1 (Ändringar i namnlagen) 1. utskottet 2. res. (m, fp, kd, c) Votering: 144 för utskottet 145 för res. 60 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 23 v, 1 - För res. : 43 m, 41 fp, 28 kd, 19 c, 14 mp Frånvarande: 24 s, 12 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 3 c, 3 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. AU4 Arbetslöshetsförsäkringen Punkt 1 (Framställning från angående arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 164 för utskottet 129 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 23 v, 14 mp, 1 - För res. 1: 43 m, 41 fp, 26 kd, 19 c Frånvarande: 18 s, 12 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 3 c, 3 mp Punkt 4 (Dagpenningens storlek) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 270 för utskottet 25 för res. 3 1 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 43 m, 41 fp, 28 kd, 20 c, 12 mp För res. 3:23 v, 1 mp, 1 - Avstod: 1 mp Frånvarande: 18 s, 12 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 2 c, 3 mp Punkt 9 (Familjehemsförälder och a-kassa) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, c) Votering: 163 för utskottet 131 för res. 5 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 23 v, 14 mp, 1 - För res. 5: 42 m, 41 fp, 28 kd, 20 c Frånvarande: 19 s, 13 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 2 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 6 § Beslut om ärende som slutdebatterats JuU23 Rättsintyg Punkt 2 (Skyldighet att tillhandahålla yttrande på begäran av enskild part) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 268 för utskottet 28 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 43 m, 41 fp, 23 v, 20 c, 14 mp, 1 - För res. 1: 28 kd Frånvarande: 18 s, 12 m, 7 fp, 5 kd, 6 v, 2 c, 3 mp Punkt 3 (Tidsplan för utbildning av läkare) 1. utskottet 2. res. 2 (m) Votering: 251 för utskottet 44 för res. 2 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 40 fp, 28 kd, 23 v, 19 c, 14 mp, 1 - För res. 2: 43 m, 1 c Frånvarande: 18 s, 12 m, 8 fp, 5 kd, 6 v, 2 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Äktenskap, partnerskap och samboende Föredrogs lagutskottets betänkande 2004/05:LU14 Äktenskap, partnerskap och samboende. 1 (): ska vi debattera och besluta om lagutskottets betänkande 14. Det handlar om äktenskap, partnerskap och samboende. De här frågorna engagerar många människor. I betänkandet behandlar utskottet drygt 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionerna gäller främst lagstiftningen om äktenskap, partnerskap och samboende. Med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete och tidigare ställningstaganden här i avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns det 15 reservationer och tre särskilda yttranden. Med denna korta inledning vill jag nu lämna över ärendet till debattörerna. 2 (): Det här betänkandet är i stort sett kongruent med det som vi hade . Det är inte bara motioner som vi känner igen och som är gamla, utan många av de här motionerna är sådana som har återkommit år . avstyrks, som sade, samtliga motioner, en del med motiveringen att utrednings- eller beredningsarbete pågår. Jag står naturligtvis bakom alla våra sju reservationer. En reservation handlar om ersättning till vigsel- och registreringsförrättare. En annan reservation handlar om förutsättningar för sambolagens tillämpning. Vi har också en reservation om en översyn av samäganderättslagen och en om tidsfrist för bodelning. Ytterligare en reservation handlar om bodelningskostnader. Vidare har vi en reservation som handlar om egendomsförhållanden. Till slut har vi en reservation som handlar om äktenskap och partnerskap. Denna reservation är den enda av våra reservationer som jag yrkar bifall till. Den här reservationen ser ut som vår reservation , och då fattade vi beslut gemensamt i utskottet. Det blev ett tillkännagivande om att regeringen borde tillkalla en parlamentarisk utredning för att utreda frågan om en könsneutral äktenskapslagstiftning. Där var vi eniga, och det blev också klara beslut. Men beslutade regeringen att tillsätta inte en parlamentarisk utredning utan en särskild utredare biträdd av två referensgrupper. Det var alltså inte beslut. Det här uppdraget ska redovisas . Detta att ändra beslut från att tillsätta en parlamentarisk utredning till att tillsätta en särskild utredare har gjort oss bestörta och besvikna. Vi tycker att de här frågorna är omfattande och svåra. De engagerar, som sade, många människor. Vi hade utgått från att företrädare för alla partier på sedvanligt sätt skulle kunna framföra sitt partis åsikt. Det kan man visserligen göra i en av de referensgrupper som kommer att tillsättas. Men alla vet vi att den politiska betydelsen och möjligheten att påverka från en referensgrupp är alldeles minimala. Det skrivs inga protokoll, och man kan inte lägga fram reservationer om man inte gillar ett beslut. På det sättet tycker vi att den demokratiska påverkan har beskurits. Utskottet har haft en särskild debatt om just denna fråga, och vi känner väldigt väl till varandras åsikter. Därför ska jag inte ta kammarens tid i anspråk med att fortsätta den diskussionen, utan jag säger endast att jag beklagar att regeringen inte har följt beslut i frågan. Detta framgår också av vår reservation 1, som jag alltså yrkar bifall till. 3 (): I mitt anförande kommer jag att uppehålla mig vid frågor som rör punkterna 1 och 2 äktenskap och partnerskap med tillhörande frågeställningar. Min partikollega kommer lite längre fram i debatten att ta upp andra frågor som ligger inom detta betänkande. I detta betänkande berörs ett mycket stort antal frågor på familjerättens område frågor som är ideologiskt laddade och frågor som är väldigt bärande för vilken syn vi vill att samhället ska ha på människors samlevnad. Jag vill, fru talman, börja med att läsa ur verksamhetsplan , där man lägger fast ett antal målsättningar och grundprinciper för arbete på det här området. Där står det först och främst: Regler som rör barn ska se till barnens bästa och särskilt ta hänsyn till utsatta barns behov och till önskemålet att barn får tillgång till båda föräldrarna. Det är en utmärkt målsättning. Nästa målsättning är: De familjerättsliga lagarna ska inte innebära en omotiverad särbehandling av homosexuella. En sådan formulering förpliktar, fru talman. Det hade varit välkommet om det parti som innehar regeringsmakten och sätter upp en sådan princip i sin verksamhetsplan också kan svara på ifall man anser att de familjerättsliga lagarna innebär en omotiverad särbehandling eller om den särbehandling som finns är motiverad. Jag har stor respekt för att debatten om hur man ska se på frågan om till exempel en gemensam äktenskapslagstiftning för alla par oavsett sexuell läggning har nått olika långt i olika partier. Självklart engagerar den diskussionen många inom de olika partierna. Vissa har haft frågan uppe till beslut i sitt högsta bestämmande organ, och vissa kanske kommer att ta det . Som sagt, fru talman, förpliktar den här formuleringen. Det är lite förvånande att man är beredd att uttrycka en så klar principståndpunkt, som vi från liberalerna helhjärtat ansluter oss till, och ber att få vänta innan man vet vad man drar för slutsatser om den lagstiftning vi har . beslutade med en bred majoritet att man skulle tillsätta en parlamentarisk utredning för att åstadkomma en bred belysning av de olika frågeställningar som rör den gällande äktenskapslagstiftningen och partnerskapslagstiftningen och om det var tid att gå till handling och slå ihop dessa lagar till en gemensam äktenskapslag för alla par och hur den i så fall skulle se ut. Som min utskottskollega har belyst i denna debatt har regeringen nu beslutat att tillsätta en särskild utredare i stället. Från sida anser vi att detta är förvånande med tanke på att den riksdagsmajoritet som ställde sig bakom beslutet, en riksdagsmajoritet bestående av fem partier, tillsammans motsvarande av kammarens ledamöter, var mycket tydlig med sitt önskemål om att det skulle vara en parlamentarisk utredning. Dessa principiellt viktiga frågor behöver beredas i en utredning som har en god parlamentarisk kontaktyta. Vi beklagar därför att regeringen nu har valt att tillsätta en ensamutredare. Vi tycker i och för sig att de frågeställningar som formuleras i direktiven är tillfredsställande belysta. Vi tycker att direktiven ger en tillräckligt bred beskrivning av vad det är för frågor som man behöver gå igenom. Vi hade som sagt ännu hellre sett att denna utredning hade skett i parlamentarisk form. Vi noterar också att det har uttryckts en förvåning från olika håll om att det inte finns någon referensgrupp som företräder olika frivilligorganisationer för till exempel homo- och bisexuella. Beträffande de frågor som denna utredning ska ta ställning till är liberalernas ståndpunkt tydlig. Vi anser att det är dags att åstadkomma en reform av den familjerättsliga lagstiftningen som gör att äktenskapet blir gemensamt för de par som vill få den formen av samhällelig legalisering av sin relation, det vill säga att det ska vara en gemensam äktenskapslagstiftning för både par där personerna är av olika kön och par där personerna är av samma kön. Det finns ingen anledning att samhället, genom att ha särlagstiftningar som placerar olika samlevnadsformer i olika fack, ska gradera olika former av samlevnad enbart på grund av könet på de inblandade. Det är en viktig princip som handlar om att det inte är samhället, inte staten, som ska bestämma vilken samlevnadsform som är önskvärd för den enskilde. Den enskilde äger sitt eget liv och ska själv ha största möjliga frihet att forma sin framtid tillsammans med de människor som man vill leva med. Därför bör äktenskapslagstiftningen vara gemensam för alla par. Det finns ett antal frågor som hade kunnat få en snabbare lösning även i avvaktan på en reform som åstadkommer en jämlik äktenskapslagstiftning lika för alla par. Så länge vi har ett system med separata lagstiftningar för äktenskap respektive partnerskap kvarstår också de juridiska problem som följer av skillnaderna mellan dessa olika lagstiftningar. Gång på gång har Socialdemokraterna lovat att agera för att utjämna dessa skillnader. Vi anser att resultatet på detta område är ganska nedslående. Jag ska ge några exempel, fru talman. är det vanligt att kommunernas förrättare av borgerlig vigsel inte förrättar partnerskapsceremonier. liberalernas ståndpunkt är att funktionen som förrättare av borgerlig vigsel och förrättare av partnerskapsceremoni borde slås ihop till ett gemensamt uppdrag. tillkännagav att regeringen borde agera i denna fråga för att se till att det finns partnerskapsförrättare i hela landet. Regeringen har inte agerat. Det har inte kommit något lagförslag. Enligt en undersökning från är det fortfarande av landets förrättare av borgerlig vigsel som inte åtar sig partnerskapsceremonier. vill Socialdemokraterna lyfta fram att man är beredd att slå samman förrättaruppdragen. Det är i så fall inte för tidigt med tanke på att regeringen under en följd av år inte har lyssnat på de tydliga önskemål som har framförts från . Ett annat exempel, fru talman, är att det är mycket svårare att ingå partnerskap på en svensk ambassad än det är att ingå äktenskap på en svensk ambassad. Först fick tre ambassader regeringens tillstånd att förrätta partnerskapsceremonier. Det uttrycktes då från regeringens sida att det fanns ett starkt svenskt intresse att vigselförrättare vid svenska utlandsmyndigheter också har bemyndigande att förrätta registrering av partnerskap. skriver vi , och är det bara på dessa tre ambassader som man kan ingå partnerskap. Ett ytterligare exempel, fru talman, är översynen av de regler som gäller utländska medborgares möjlighet att ingå partnerskap. Regeringen tog då inte tillfället att avskaffa den särbehandling som gör att utländska medborgare har svårare att ingå partnerskap än att ingå äktenskap. Avskaffandet är den linje som förespråkar. Det finns med andra ord, fru talman, en lång rad åtgärder som regeringen hade kunnat agera med om den hade levt upp till sina egna åtaganden och till de principdeklarationer som man slår fast i sin egen verksamhetsplan för sitt eget arbete. Vi från följer med stor förväntan det viktiga arbete som kommer att ske i denna utredning. Men vi vill att regeringen ska ta tillfället i akt att agera i de frågor där det finns möjlighet att gå fortare fram. Jag står naturligtvis bakom alla reservationer i detta betänkande, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till någon av dem. Min partikollega återkommer senare i debatten. 4 (): Jag vill allra först yrka bifall till reservation nr 2, men jag står självfallet bakom övriga reservationer som har i betänkandet. När jag hörde på det tidigare anförandet satt jag och undrade om vi är här för att diskutera och debattera en samhällstendens eller om det gäller det som intresseorganisationers företrädare står för. Jag ska försöka att anlägga en bred aspekt på det betänkande som vi har framför oss . En del har ni hört tidigare. Annat har jag kanske inte varit tydlig med när jag har hållit anföranden i dessa frågor. Ett av äktenskapets ursprungliga ändamål är omsorgen om barnen. Alla barn har en naturlig rätt att bli omhändertagna och omvårdade av sina biologiska föräldrar, alltså de som är orsaken till och ansvariga för barnets tillblivelse och existens. Vi Kristdemokrater hävdar med bestämdhet att barn behöver och har rätt till en manlig och kvinnlig förebild samt till sina biologiska föräldrar. Även om inte alla barn har kontakt med både sin mamma och sin pappa ska staten inte medverka till familjebildningar där barn från början berövas rätten till en av sina föräldrar. Att bli förälder är ett starkt behov, men det är ingen rättighet. De flesta vuxna känner en längtan efter att ha barn att vårda och vara förebilder för. Behovet av att ge det mest värdefulla i livet till nästa generation är så starkt att det ofta blir en del av identiteten. Det är därför naturligt att ofrivillig barnlöshet kan bli nästan outhärdligt för många människor. Det skapar en känsla av att det viktigaste i livet saknas. Ändå tror vi kristdemokrater på devisen om rätten till förälder och inte rätten att bli förälder. Vi sätter barnet i främsta rummet. Enligt inledning är familjen den grundläggande enheten i samhället. Familjen är den naturliga miljön för alla dess medlemmar och särskilt för barnets utveckling och välfärd. Därför ska familjen ges nödvändigt skydd och bistånd så att den till fullo kan ta sitt ansvar i samhället. Jag anser att vi inte med tillräcklig tydlighet har lyft fram familjens ansvar och betydelse. Många av de problem som vi ser i samhället däribland ungdomsbrottsligheten är ytterst ett resultat av en familjepolitik som har förts av det maktbärande partiet Socialdemokraterna. Barn har rätt att få växa upp i en trygg familjemiljö som är präglad av lycka, kärlek och förståelse. Av all tillgänglig statistik vet vi att äktenskapet är den bästa förutsättningen för familjestabilitet. Den nära relationen i en familj är en god förutsättning för att barnet ska uppnå en harmonisk utveckling av sin personlighet. Frågan är varför vi i varje parti ska ge så mycket kraft trots allt är jag glad över att Socialdemokraterna har en viss tröghet, lite betänksamhet och reflexioner i den här frågan åt en fråga som i realiteten ändå fungerar bra i relation till andra frågor i samhället. Men hur mycket arbetar vi med frågan på vilket sätt vi ska stödja och hjälpa familjerna så att de blir en ännu bättre organisation för den unga generationens uppväxande? Under har man i stället försvagat familjens betydelse i samhället. Jag har aldrig krävt något från den här talarstolen, men kräver jag en utvärdering av vad de senaste fattade besluten inom familjepolitiken har inneburit för det goda samhället där alla människor är trygga. Har människor fått det bättre i vårt samhälle för att vi har gjort dessa ingripande förändringar när det gäller människors livsförhållanden, familjesituationer och annat? Eller kan det rentav vara så att en hel del människor har fått det sämre, om man ser till det breda spektrumet? Vi behöver ta reda på det. Jag protesterar mot alla förändringar som görs för att ändra det som fungerar bäst som vi åsidosätter ansträngningar mot det som inte fungerar i vårt samhälle. Jag har ägnat mig åt en del studier på området. Jag vet till exempel att barn som växer upp med stabila relationer i familjen har större möjligheter till framgång i skolan och att klara vuxenlivets utmaningar. Jag vet också att barn som kommer från splittrade familjebildningar har större tendens att utsättas för risker att till exempel hamna i kriminalitet. Jag var på ett besök i i . Jag vill verkligen inte lyfta fram som ett föregångsland för , det är inte det jag avser. Men på en punkt tyckte jag att det var intressant. När barn och ungdomar hamnade i kriminalitet dömdes föräldrarna att aktivt delta i de åtgärdsprogram som upprättades för dessa barn. Därmed lyckades man åtminstone om än i liten skala hitintills få ihop familjerna och få familjemedlemmarna att känna ansvar för varandra. Vi behöver fri- och rättigheter i en familj. Familjerna måste ha större möjligheter att bestämma. De måste också få lov att ta ett aktivt ansvar i samhället för att man ska råda bot på en hel del av de problem som finns . Min mor är tyvärr väldigt sjuk. Vi är många i familjen som tar ansvar för henne. Men det hade kanske inte varit lika enkelt om vi inte hade levt i en familj . Människor som lever alltför splittrade liv med kanske 1015 familjebildningar kan av självklara skäl inte ta det ansvaret, inte ens på ålderns höst. Till varje barn som ser dagens ljus skulle jag vilja säga: Här får du en familj att växa upp i och leva med. Den kommer att finnas i ditt liv som en trygghet när allt möjligt annat förändras. Vi kommer aldrig att nå det samhället. Det kommer alltid att finnas situationer där familjer av skilda skäl inte kan hållas samman, men det hindrar inte att vi har en bild av vad som behöver stärkas för att man ska få en ökad trygghet i de nära relationerna. De flesta av oss kan bara gå till oss själva. Vad har det betytt i vårt liv att vi har haft trygga, nära relationer? talar om att man ska ge familjer nödvändigt bistånd och nödvändig trygghet. Det behöver inte göra, för det kan jag och många andra också göra. Det behöver vi alla göra. Vi kan ge unga föräldrar och familjer betydligt bättre förutsättningar att klara av sina relationer än vad vi gör . Vi bör ägna oss åt att stärka familjerna, att hitta lösningar på problemet med de många splittrade tendenser som finns, snarare än att ge oss på grundelementa som ger trygghet i samhället. På grund av det jag nu har sagt är det av stor vikt, anser jag, att lämnas orörd i nuvarande form, så att äktenskap även fortsättningsvis ska ingås av man och kvinna. har röstat emot en utredning. kommer en utredning till stånd. Jag vill med intresse följa den, och jag hoppas att man i ett bredare perspektiv lyfter fram vad det här betyder för familjebildande, vad det betyder för barnen. Är det bara i vissa sammanhang som vi ska sätta barnen i främsta rummet? För samhället finns det starka skäl att göra allt för att stärka äktenskapet som en varaktig relation mellan en man och en kvinna och utgångspunkt för familjen. Det gör vi för barnens skull. Det finns en rad andra ställningstaganden som har gjort både när det gäller vigselrätten och när det gäller andra delar. Det finns tydligt beskrivet i vår reservation nr 2 i betänkandet, som jag också har yrkat bifall till. Men här vill jag särskilt lyfta fram det angelägna i att stärka det som behöver vara starkt för att vi ska få ett så bra samhälle som möjligt. 5 (): Jag vet inte om det är ett privilegium att få komma upp i talarstolen direkt efter och anförande i den här debatten, men gör jag det. Först till sakfrågan, fru talman. Det är ju många olika frågor som behandlas i det här betänkandet, men den centrala är just den som handlar om en könsneutral äktenskapslagstiftning eller ej. Det råder ingen tvekan om vad vi i tycker i den här frågan. har drivit frågan om ett civiläktenskap, som innebär en könsneutral äktenskapslagstiftning som samhället tar hand om. De juridiskt bindande vigslarna sköts av samhället och den religiösa delen är skild från det som samhället har att lägga sig i genom lagstiftningen. Efter det att man vigts på civil väg av en bland olika samhällsinstanser utvald förrättare, till exempel en förrättare från kommunen som har givit ett förordnande, får man själv välja om man ska ha en ceremoni av religiös art eller inte. Det ska vara upp till de enskilda att bestämma det. Alltså vill ha en könsneutral äktenskapslagstiftning. Hade vi i själva fått bestämma hade vi tillsammans med , , och andra goda krafter i den här kammaren, förhoppningsvis också Socialdemokraterna, beslutat här och att införa en könsneutral äktenskapslagstiftning. Men kräver vår lagstiftningsprocess i att vi utreder frågor, remissbehandlar dem och sedan återkommer till med konkreta lagförslag, och så ska också ske i den här frågan.