prot · GS09123 · 2005-05-19 00:00:00 — Och jag är mycket medveten om att många som bor i de områden där vi har de stora rovdjuren till viss del ifrågasätter rovdjurspolitiken och att det därför är angeläget att se vad vi kan göra. Men vi måste också bygga ett rättssäkert system. Det är en av svårigheterna. Men just nu arbetar vi med en förändring av 28 § jaktförordningen inom departementet med en inriktning på att vi ska klarlägga rättsläget och öka legitimiteten när det gäller vargar som angriper tamdjur inom hägn. Det arbetet har kommit långt, och jag hoppas att kunna presentera resultatet. 51 (): Frågan blir då: Varför tar det så ? Det är ju så att gjorde ett tillkännagivande just om en översyn av detta. Det är också så att lade fram nya förslag om hur paragrafen skulle kunna utformas. Är det fråga om en oförmåga att leverera eller om en ovilja att få fram ett förslag före valet? 52 Jordbruksminister (): Det är varken en ovilja eller en oförmåga. Frågan är inte enkel. Jag nämnde de två motpolerna här: legitimiteten och kravet på rättssäkerhet. är det svårt att förena de två delarna. Regeringen har ett underlag från , och det finns också ett underlag från . De här förslagen har remissbehandlats, och arbetet pågår för fullt. Jag menar att det inte har tagit orimligt ; det här är en mycket svår fråga. 53 (): Jag har en fråga till justitieministern om polisen, som har ett både ganska farligt och utsatt yrke i många stycken. Poliser måste tåla en hel del, och ska tåla en del men inte att bli utsatta för brott. Det är det som min fråga gäller. När poliser blir utsatta för allvarlig kränkning bör de, menar jag, ha samma rätt som andra brottsoffer att få ersättning för den kränkning som handlingen innebär. Men poliser räknas inte som vanliga medborgare i det avseendet. Låt mig ta ett exempel. Det gäller en polis som blev tilldömd ett skadestånd på . Han hade blivit beskjuten och befunnit sig i livsfara. När han inte fick de här pengarna av gärningsmannen sökte han ersättning från . Men där menade man att poliser är mentalt förberedda och borde tåla att vara utsatta för någon typ av kränkning utan att få ersättning. Jag vill gärna veta vad justitieministern tycker om det. Ska inte också poliser behandlas som brottsoffer och få rätt till det sakprövade skadestånd som utdömts av domstol? 54 Justitieminister (): Jo, poliser ska liksom andra ha rätt till ersättning. De kan också få ersättning bland annat för olika former av kränkningar. Av konstitutionella skäl kan jag inte närmare gå in på fallet, som jag i och för sig känner till. Det finns en hel del omständigheter där som man kan ha synpunkter på. Det tycker jag att man gärna får diskutera vidare. Men är det någon som inte ska lägga sig i det enskilda fallet så är det faktiskt jag. Jag vill säga att vi har arbetat för att poliser ska få nämnda rätt. Det finns ju saker som man tidigare inte fått ersättning för, bland annat när man blivit spottad i ansiktet. Aktivt har vi lagstiftningsvägen arbetat för att man ska få ersättning för den kränkning som sådant här naturligtvis innebär för en polis. 55 (): Jag har en kort följdfråga. skrev rikspolischefen till departementet och begärde en översyn av de här reglerna just för att poliser skulle kunna få kränkningsersättning i större utsträckning . Jag tror att det är en viktig signal att den som blir utsatt för beskjutning och som är i livsfara och sedan blir tilldömd ett skadestånd det kan också vara fråga om andra situationer får samma behandling som andra brottsoffer, det vill säga att man får rätt till det skadestånd som är utdömt i domstol. Det är märkligt att det inte har hänt någonting och inte heller som frågan legat hos departementet. Jag undrar: Vad händer här och i det här avseendet? 56 Justitieminister (): Som jag sade kan poliser få rätt till ersättning för bland annat kränkning. Som jag också sade i mitt förra inlägg har vi stärkt den rätten. Vi har till och med exemplifierat detta. Det är självklart att poliser, med tanke på att de befinner sig i en svår situation och att de i sin yrkesutövning utför ett väldigt viktigt och svårt arbete, också ska ha rätt till ersättning. Det har gjorts en lagändring ganska . Den rapport som talar om har trots allt relativt kommit in till departementet. Jag utesluter inte på något sätt att man kan stärka polisers rätt till ersättning . Däremot går det aldrig att jämföra poliser med vanliga medborgare på det sättet att man kommer att få höra olika saker i sin tjänsteutövning på ett sätt som till exempel andra människor inte ska behöva tåla. Skatteregler för utländska spelare i lagsporter 57 (): Jag har en fråga till . Det blir fler och fler utländska spelare i våra lagsporter, framför allt i ishockey, fotboll och basket. För att minska kostnaderna väljer en del klubbar att anställa spelarna med sådana kontrakt att de har möjlighet att betala en lägre löneskatt, så kallad artistskatt. Spelarna får spela här för att de särskilda villkoren ska gälla. Några spelare har struntat i de här reglerna eller hamnat i klammeri med rättvisan och därför blivit kvar längre i landet än vad som är tillåtet. har uppmärksammat detta, och klubbarna riskerar nu att få betala full löneskatt i stället för den så kallade artistskatten. Det kan ge stora extrakostnader. Hur ser ministern på ansvarsfrågan i den uppkomna situationen? 58 Vice statsminister (): När det gäller idrotten och dess skattefrågor tillsatte regeringen en särskild skatteutredning under ledning av , ledamot av denna kammare, tillsammans med ytterligare två riksdagsledamöter och några till ledamöter. Det som hänt inom idrotten är att den har professionaliserats i bemärkelsen att vi har flera tusen så kallade elitidrottare, av vilka många egentligen har sin enda inkomst från idrotten. Därför är det rimligt att se över idrottens skatteregler. Självfallet gäller de skatteregler som vi har i samhället alla, oavsett om man får sin inkomst från idrotten eller om man får sin inkomst från något annat ställe. Men det finns en del svårigheter för idrottsföreningarna när det gäller den här typen av frågor. De ses över just av . 59 (): I min hemkommun, kommun, har vi ett lag i högsta basketligan, OBBK. För att det över huvud taget ska vara möjligt görs det stora ideella insatser i klubben. Totalbudgeten är inte ens hälften av den för klubbarna i de större städerna. Två amerikanska spelare har varit kontrakterade med förutsättningen att klubben skulle betala artistskatt. Den ene spelaren lämnade aldrig efter säsongen trots att klubben beställt och bekostat hans flygbiljett hem med mera. riskerar klubben att få betala stora extra kostnader eftersom skattemyndigheten har uppmärksammat situationen. Min fråga är om ministern tycker att det är rimligt att skattemyndigheten kan ställa sådana här krav, och då inte bara på OBBK utan också på andra klubbar i nämnda situation. 60 Vice statsminister (): Jag vill gärna understryka det som sade, nämligen att de allra flesta har oerhört många ideella krafter och att merparten av de insatser som görs och naturligtvis även insatser från aktiva, vare sig det handlar om spelare eller det handlar om andra idrottsutövare, görs på ideell basis utan någon som helst form av ersättning. När det förekommer ersättning, vilket det i ökande utsträckning görs framför allt på elitnivå, är det naturligtvis de skatteregler som finns som ska gälla både för utövare och för idrottsföreningar. Men som jag tidigare sade har den snabba utvecklingen gjort att en del av vår lagstiftning inte riktigt är anpassad till de elitserieföreningar vi har. Just därför finns det skäl att göra en översyn, alltså för att se till att idrottsföreningar får rimligare skattevillkor i fortsättningen. investering i fransk kärnkraft 61 (): Jag har en fråga till . tyska dotterbolag säger sig vilja vara med och investera i ett nytt franskt kärnkraftverk detta enligt tidningen som kom . En investering av det här slaget kräver godkännande från den svenska koncernledningen. Det är knappast förenligt med uppdrag att medverka till omställningen av energisystemet att bygga ny kärnkraft i . Dessutom ryms det inte i strategi att inte verka utanför norra . Avser regeringen att klargöra för att investeringar i fransk kärnkraft inte är acceptabelt? 62 Vice statsminister (): När det gäller de statliga bolagen, framför allt de statliga bolag som till ägs av svenska staten är ett sådant regleras förhållandet mellan ägaren, alltså staten i det här fallet, och bolaget på det sättet att man kan ge olika direktiv på bolagsstämman. Så sker också regelmässigt för , liksom för andra statliga bolag. Naturligtvis följer regeringen upp både den energipolitik och de energipolitiska riktlinjer som vid olika tillfällen har tagit ställning till och som sedan transformeras till . Det görs också i det här fallet när det gäller investeringar av olika slag. Regeringen har varit oerhört angelägen om att på olika sätt medverkar till omställningen av det svenska energisystemet eftersom är en mycket stor aktör i sammanhanget. Sedan har för sin del haft anledning, för att vara konkurrenskraftigt, att driva verksamhet i en del andra länder. Självfallet ska följa den lagstiftning som finns i dessa andra länder. 63 (): Det statliga bolaget bör rimligtvis inte direkt sabotera svensk energipolitik. Bolaget har fått en ny bolagsordnig där ägaren, staten, förtydligar att ska vara en föregångare när det gäller energieffektivisering och satsning på förnybara energikällor. Anser vice statsministern att byggande av ny fransk kärnkraft är förenligt med nya bolagsordning? 64 Vice statsminister (): ska delta i energiomställningen i . Det finns mycket noggranna direktiv som har lämnats vid bolagsstämman från regeringens sida som ägare till . Beträffande det engagemang som kan ha i andra länder, oavsett om det handlar om kolkraft eller om någon annan form av energi, ska självfallet följa de ländernas villkor och naturligtvis den instruktion och de direktiv som regeringen har lämnat vid de olika bolagsstämmorna. Jag har inget skäl att under en frågestund pröva ett enskilt fall, utan en dialog ska naturligtvis föras mellan ägaren och . Jag utgår från att , precis som , på ett positivt sätt medverkar till att ställa om svensk energi. Kompetens om hedersrelaterade brott 65 (): Det är allmänt känt att polisens enda expert när det gäller hedersrelaterat våld ska lämna sin tjänst, och ingen kommer att ersätta henne. får vi via medierna veta att dessa problem är större än vad vi någonsin kunde tro. Det handlar inte bara om att flickor och pojkar lever inför ett hot därför att de vill välja egen livsstil eller själva välja livspartner. Det handlar också om att de som har annan sexuell läggning än den heterosexuella också lever inför ett hot. Det handlar inte längre bara om att man lever inför ett hot i hemmet, hot från familjen och släktingar, utan också ute i samhället. Pojkar och män har kommit på att de kan utnyttja framför allt flickor genom att utsätta dem för sexuellt våld eller utnyttjande och filma dem och sedan utöva utpressning mot dessa flickor. Min fråga till justitieministern är: Varför tar man bort denna tjänst och denna sakkompetens? Vad är det som kommer in efter det här? 66 Justitieminister (): Det är inte så att det har varit en polis som har arbetat med hedersrelaterat våld. Däremot är det en polis på som haft ansvaret att hålla i samordningen mellan alla de 21 olika län som arbetar med hedersrelaterat våld. Det var från början bestämt att man skulle bygga upp den här verksamheten . Jag vill emellertid säga att jag har begärt att få närmare information om det här för att se till att samordningen fungerar även . Jag får återkomma när jag fått den informationen. Det är viktigt att understryka att det inte har varit på det sättet att en polis har arbetat med hedersrelaterat våld. Det har varit en polis som har hållit i samordningen mellan de 21 länen. 67 (): Jag har förstått att det inte har varit hon som har varit ute på fältet, men hon har besuttit en kompetens så att när man mött en polis som inte kan har denna polis vetat vem man ska vända sig till för att få veta mer. Det är just därför som jag är orolig. Kan en flicka som vänder sig till polisen för att anmäla den här typen av brott garanteras att hon kommer att möta en polis som förstår de här problemen för att kunna behandla hennes anmälan på ett korrekt sätt? Kan du säga till de flickor som lyssnar att de kan känna sig trygga? 68 Justitieminister (): Samordningen finns naturligtvis även fortsättningsvis mellan och de 21 olika länen, där själva polisiära arbetet bedrivs. Men som jag sade har jag bett att få information så att vi alla kan få reda på hur man ska se till att den här samordningen fungerar lika bra i fortsättningen som det nu har gjort, så att unga flickor inte riskerar att utsättas för den här typen av avskyvärda dåd. 69 (): Jag har en fråga till försvarsministern. Försvarsmakten har ålagts ett anslagssparande. Min enkla fråga till försvarsministern blir: När kan det samlade anslagssparandet disponeras av Försvarsmakten? Blir det efter höstens budgetarbete för budgeten 2006, eller? 70 Försvarsminister (): Försvarsmaktens anslagssparande kommer att prövas inför nästa års budget. 71 (): Jag tackar försvarsministern för svaret, även om jag inte kan säga att jag är nöjd med det. Vid i antydde försvarsministern att Försvarsmakten skulle få tillbaka sina pengar, det som sparades . Min följdfråga blir: Kan försvarsministern säga vilket år, vilken månad, vilken dag som Försvarsmakten kan räkna med att de ska få sina pengar, det som har beslutat om att de ska ha? 72 Försvarsminister (): När det handlar om att innehålla anslagssparandet har Försvarsmakten fått tillbaka merparten av pengarna, med något litet undantag. Därför är min bedömning att det kommer att ske även framgent. Däremot är det så, och där är Försvarsmakten och jag helt överens, att prövningen kommer att ske i samband med budgethanteringen . 73 (): Jag skulle vilja säga tack till statsrådet för det glädjande besked vi fick att polisutbildningen ska läggas ut på fler orter i . Jag hoppas att de positiva försök med distansutbildning som pågår i bland annat kommer att fortsätta och utvecklas. Vi behöver fler poliser i hela landet. Vi ser tyvärr en annan utveckling i glesbygden och i övre . Allt färre poliser tilldelas. Bland annat i kommun, vars yta är lika stor som , kommer det inte att finnas poliser . Det är månader som faktiskt är mest intensiva utifrån polisiär synpunkt, för vi har mycket turister. Jag skulle vilja fråga: På vilket sätt följer regeringen upp frågan om huruvida befolkningen i glesbygd och i övre upplever trygghet när det gäller polisiär verksamhet? 74 Justitieminister (): Som jag tror nu är allmänt känt har vi gjort en väldigt stor satsning, och vi har kunnat se en sådan ökning som . Det har blivit fler poliser , och antalet civilanställda har ökat. Det är alldeles riktigt att det har varit svårt att få ut poliser i alla delar av vårt land. Det handlar inte bara om att poliser vill till storstäder, utan även inom de olika länen söker man sig till de större orterna. Här finns ett stort ansvar i första hand för och polisfacket att hitta lösningar. Men om man inte gör det är det självklart att regeringen och jag tar ett ansvar för att se till att det fungerar på ett bra sätt. Ett initiativ som vi nu har tagit är att bredda utbildningen. Den ska finnas på fler platser i landet och ha en närmare koppling till högskolan. Naturligtvis ska vi också fortsätta att satsa på den distansutbildning som vi redan har byggt ut för att poliser ska kunna genomföra stora delar av sin utbildning utan att behöva flytta. 75 (): Jag bor själv i i en liten glesbygdskommun och därför vill jag understryka att det är oändligt viktigt att ta med sig att polisiär närvaro handlar om trygghet framför allt i människans vardag. Jag är väldigt glad och nöjd med svaret jag fått om distansutbildningen. Den behöver finnas kvar och utvecklas mer. 76 Justitieminister (): Det är självklart att också fortsättningsvis kommer att få ta del av den här satsningen. Det är viktigt, för alla medborgare är med och betalar för den. Men det är också viktigt att påpeka när det gäller polisstationer eller annan polisiär närvaro som innebär att man kan anmäla brott och så vidare eller kanske söka pass att det inte är så att under de tider då dessa stationer inte är öppna finns det inte någon polisiär närvaro. Det är klart att det inte är så som polisens arbete är uppbyggt, utan polisen ska cirkulera i samtliga olika län och orter. Det har egentligen ingenting att göra med när själva stationerna ska vara öppna eller stängda. Men det är viktigt att medborgarna också får en bra service när de behöver komma i kontakt med polisen, om de ska anmäla ett brott, ansöka om pass och så vidare. 77 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. Klimatfrågan är ju en av vår tids stora utmaningar, och då gäller det att ta vara på alla möjligheter som står till buds för att minimera den negativa miljöpåverkan. En sådan möjlighet är jordbrukets skyddszoner. Den fångar upp kväve som bland annat är problem nummer ett. Vi har skyddszoner. Det innebär utefter sjöar och vattendrag. Det medverkar till att minska kväveurlakningen och kväveläckaget med per hektar. Min fråga till miljöministern är vilken bedömning hon har gjort när man inte har tagit vara på de ytterligare skyddszoner som bönderna var beredda att avsätta. Dessutom var man beredd att satsa där man skulle kunna odla fånggrödor. Det hade inneburit kväveläckage. 78 Jordbruksminister (): Ja, det är en klimatfråga och det är en miljöfråga. Det är klart att jordbruket har en mycket stor betydelse för att vi ska uppnå våra miljömål, och vi gör många insatser inom ramen för jordbruket. Dessa insatser kan ibland upplevas som en restriktion för jordbruket som sådant, men som är väldigt viktiga. räknade upp de skyddszoner som vi har, och det är en imponerande siffra. Sedan kan man alltid önska att det skulle kunna tas ytterligare steg och att det fanns de möjligheter och de resurser som behövs för att ta dessa steg. finns det ett utrymme för näringen själv att vidta åtgärder, och man har ju en ambition inom projektet näringen som jag uppskattar mycket. 79 (): Jag delar jordbruksministerns bedömning att det gäller att vi alla hjälps åt här. Men det var en mängd bönder som ville jobba med skyddszoner, och då fanns det möjlighet för regeringen att ge en stimulans. Miljöbetinget är ju att minska kväveläckaget med . Dessa enskilda åtgärder hade varit ett gott steg på den vägen. 80 Jordbruksminister (): Det finns alltid ambitioner att göra mer, men vi måste alltid göra en avvägning mellan tillgängliga resurser och hur vi får bäst nytta av pengarna. Det här är svåra frågor. Vi har höga ambitioner när det gäller miljöåtgärder. Men jag kan försäkra om att vi gör vad vi kan för att ta till vara på möjligheterna. 81 (): Jag har en fråga till försvarsministern, och det gäller terroristbekämpning och Försvarsmaktens eventuella stöd till detta. I gårdagskvällens Aktuellt lade Säpochefen ut texten. Han var väldigt tydlig och sade att han inte kunde se några som helst situationer där polisen skulle behöva stöd av Försvarsmakten i bekämpningen av terrorism. Jag har tidigare hört både försvarsministern och justitieministern ställa sig positiva till att åtminstone pröva om Försvarsmakten kan stödja polisens arbete. Det pågår just nu en utredning om detta. Med anledning av det här uttalandet vill jag fråga försvarsministern om hon och regeringen har ändrat uppfattningen att det visst kan finnas situationer där Försvarsmakten kan hjälpa till. 82 Försvarsminister (): Nej, , regeringen har inte ändrat sig. Vi bedömer att det är viktigt att gå igenom i vilka situationer Försvarsmakten kan ge ett stöd till polisen när det gäller terroristbekämpning och hur det ska gå till. Vi har både uttryckt det som att det inte handlar om utan hur det ska gå till. På den punkten pågår det ett utredningsarbete, och vi ska ta hand om det resultatet när det kommer. Jag vill också säga att både justitieministern och jag är överens om att det är viktigt att dessa två myndigheter övar tillsammans. Då kan de också lära av situationen innan det har kommit så långt att det handlar om lagstiftning. 83 (): Det låter som ett betryggande svar från försvarsministern. Jag hoppas att detta var ett underhandsuttalande som möjligtvis speglas i utredningen och inte i vare sig försvarsministerns eller justitieministerns uppfattning. 84 Försvarsminister (): Vi avvaktar den utredning som kommer, och vi från regeringen har inte anledning att ändra vår syn. Det är ett viktigt utredningsmaterial som vi behöver. 85 (): Jag har ett pressmeddelande från i i min hand där man skriver: Småföretagarbarometern konstaterar att har betydligt högre tillväxt än riket i genomsnitt. Det pratas om att både orderingången och omsättningen pekar uppåt. Företagarna är optimistiska när det gäller att expandera, och man pratar om nyanställningar. Men sedan säger man: Det i särklass största hindret för ökad tillväxt är bristen på riskvilligt kapital. Då vänder jag mig till vice statsministern och frågar: Har du några tips till oss västerbottningar om hur vi ska öka tillgången på riskvilligt kapital som kan bidra till en ökad tillväxt? 86 Vice statsminister (): Ja, det har jag. I vårpropositionen och i den budgetproposition som avlämnades finns det anvisat mer resurser framför allt till , som är det statliga bolag som kan förmedla kapital till mindre företag. har också sett över annat statligt kapital, framför allt det som har funnits i Industrifonden, och organiserat det tillsammans med de tidigare Teknikbrostiftelserna för att förse de mindre företagen med mer kapital i fortsättningen. Jag ser positivt på att det kommer att finnas mer resurser för företagen. Bankerna har ju dessutom väldigt gott om kapital . Men jag är medveten om att bankerna i vissa lägen ställer sådana krav att det kan vara svårt för en enskild företagare att komma i åtnjutande av det kapitalet. Därför är det viktigt att företagen via Almikapitalet och den omorganisation som sker av Industrifondens och Teknikbrostiftelsernas pengar också kan få statliga medel. 87 (): Man måste ju få tillåtelse att också bolla lite nya idéer och få lite respons på dem. Speciellt besvärligt kanske det är i inland. gjorde ju en satsning väl medveten om att man skulle kunna vara verksam när det gäller behovet av en väl fungerande infrastruktur i inlandet. Då inrättande man någonting som kallades för Inlandskraft där man har kreditgarantier på 100 miljoner. Min fråga som jag skulle vilja be vice statsministern att fundera på är: Kan det vara en idé via ge Inlandskraft utökade möjligheter, utökade befogenheter och mer resurser? 88 Vice statsminister (): som är ett stort statligt bolag är beställare av tjänster från och samarbetar också med mindre företag. I den mån man har gemensamma projekt kan säkert delta finansiellt i dem. Men jag tror att det är viktigt att vi inte kopplar kreditgivning och möjligheterna för små företag att få resurser till enskilda statliga bolag. Det ska naturligtvis via de allmänna kapitalresurser som staten förfogar över typ och tidigare vara möjligt för alla företag, oavsett vilken bransch de arbetar i, att få tillgång till statligt kapital. Den som startar ett företag har relativt små anspråk. Inte minst kvinnor och invandrare som startar företag har i regel lägre anspråk på kapital, och då är det viktigt att det finns statliga inrättningar att vända sig till. Kvinnors rätt till eget pass 89 (): Jag har en fråga som berör pass, och den vill jag ställa till justitieminister . När jag ställer frågor kring om kvinnors rätt till ett eget pass gäller också i får jag väldigt osäkra svar. Jag vet att det är osäkert i vår omvärld på vilket sätt kvinnor har rätt till ett eget pass. När man reser över en gräns möts man av det självklara att man som egen individ förväntas ha en egen identitetshandling, och då ofta pass.