prot · GS09123 · 2005-05-19 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Skolan 1 (): Det finns mycket som är bra i svensk skola. Men det stora problemet är att så många elever inte når kunskapsmålen. Var femte kille klarar inte läsförståelsen i nian. För oss moderater är utgångspunkten att ingen elev osedd ska kunna gå igenom utan att nå kunskapsmålen. Varje elev ska ges denna möjlighet. Det är fråga om att få livets körkort, som ger förutsättningar för utbildning och arbete. Vi accepterar inte den socialdemokratiska trekvartsskola där bara tre av fyra elever ges möjlighet att nå kunskapsmål. Så är det år . har tagit fasta på att svenska elevers kunskapsresultat faller både jämfört med andra länder och . Verket lägger nu fram en total reformagenda med förslag som på punkt efter punkt är hämtade från oss moderater. Därmed har också grunden för regeringens skolpolitik fallit. Den underkänns av regeringens egen skolmyndighet, och statsministern har själv tvingats konstatera att man har tappat kunskapsfokus. Vi har inte lyckats hålla fokus på kunskap, har han sagt till TT. På flera punkter står skolministerns och uppfattningar i direkt strid med varandra. På flera punkter stoppar, försenar och hindrar regeringen de åtgärder som vill vidta för att fler elever ska kunna nå kunskapsmålen. Jag har därför KU-anmält igen för styrningen av . Vi moderater vill ha system för att kvalitetssäkra skolans arbete och tillse att ingen elev osedd tillåts halka efter. Vi föreslår bland annat nya kontrollstationer som ska tydliggöra hur varje elev ligger till jämfört med målen och vars resultat ska kopplas till extra stöd, tid och insatser för eleven. vill vi från den samlade oppositionen ha besked av om när och hur den svenska skolpolitiken ska läggas om så att fler elever kan nå målen. 2 (): Insikten om att den svenska skolan har djupa problem sprider sig. Ju närmare skolans verklighet man befinner sig, desto tydligare ser man att skolpolitiken måste läggas om. krävde lärarfacken att skollagen måste bli tydligare när det gäller lärares och rektorers disciplinära befogenheter. Någon dag senare kom med ett arbetsmaterial, förankrat i verkets styrelse och bland samtliga chefer med ett antal förslag som har varit tabu i socialdemokratisk skolpolitik: tidigare betyg och nationella prov, möjligheter för elever att gå , förbättrad lärarutbildning, mätbara mål i lågstadiet, tydligare disciplinära befogenheter för lärare och rektorer. har försökt få till stånd en sådan politikomläggning . Inför skoletablissemanget har vi talat för döva öron. Men tycks de internationella jämförelser som kom och den stora nationella undersökning som självt gjorde ha fått också inbitna motståndare till skolpolitik att tänka om. Men skolminister säger nej. Han och den krets socialdemokratiska skolideologer som backar upp honom framstår nu som det sista hindret för en skolpolitisk reform i med tydlig inriktning på kunskap och arbetsro. Därför är den här debatten nödvändig. Väljarna kan byta skolpolitik i valet , men det är dit. Är redo att på någon punkt tänka om? Eller kommer också /06 att bli ännu ett förlorat år i arbetet för en svensk kunskapsskola? 3 Statsrådet (): Tack för denna möjlighet att återigen få diskutera och debattera framtiden för den svenska skolan! Av en händelse eller kanske av en slump är det sedan vi förde den senaste aktuella debatten om läget i den svenska skolan och framtiden för densamma. Då stod jag i den här talarstolen och redogjorde för vilka insatser jag såg framför mig för att komma till rätta med de brister som framkom i den nationella utvärderingen av . Men jag har inte nöjt mig med att bara ta del av de slutsatser som kommer fram i olika rapporter. För mig har det också varit både nödvändigt och viktigt att med egna öron och egna ögon höra och se hur vår svenska skola fungerar ute i verkligheten. har jag därför besökt runt 50 grund- och gymnasieskolor från i i söder till i i norr. Jag har mött glada barn, studiemotiverade ungdomar, engagerade lärare och entusiastiska skolledare. Min slutsats av dessa besök är att det pågår ett positivt utvecklingsarbete i skolan som vi ska ta till vara och förstärka. ska fortsätta att vara ett land som konkurrerar med kunskap och kompetens inte med låga löner och dåliga arbetsvillkor. För att detta ska vara möjligt måste vi ha ett skolsystem som ger alla barn och ungdomar de kunskaper och egenskaper som krävs för att klara sig på en arbetsmarknad som blir alltmer komplex. Regeringen har därför som har gått tagit ett antal mycket viktiga initiativ för att ge skolan och skolans personal de förutsättningar som krävs för att förverkliga kunskapsuppdraget. För det första: Vi vill ha ökat fokus på baskunskaperna. Det ska vara självklart att man ska kunna läsa, skriva och räkna ordentligt i den svenska . Under debatten betonade jag att kunskaper i svenska och matematik är avgörande för framgång i alla ämnen. Givetvis är det mycket allvarligt att svenska elever halkar efter i framför allt matematik och naturvetenskap. Regeringen har därför gett i uppdrag att inom ramen för nuvarande system redogöra för de behov av omedelbara preciseringar och förtydliganden av kursplaner och det nationella uppföljningssystem som verket bedömer nödvändiga utifrån resultaten i de nationella och internationella utvärderingarna av den svenska . I uppdraget ingår också att föreslå nödvändiga justeringar i de kursplaner för där brister i elevers kunskaper har konstaterats. Detta uppdrag gäller framför allt ämnena matematik och svenska. Regeringen har också gett i uppdrag att utveckla fler nationella diagnostiska prov och nationellt kvalitetssäkrat stödmaterial för de tidiga åldrarna i så att lärarna får bättre redskap att följa upp elevernas utveckling redan från första årskursen. Även i det här uppdraget ska matematik och svenska prioriteras. På område efter område lyfter vi nu upp de här ämnena. Ingen ska behöva tvivla på att förbättringar av baskunskaperna står högt upp på regeringens dagordning för skolan. För det andra har vi alltför stora skillnader i den svenska skolan . pekade jag på hur den etniska och sociala segregationen påverkar resultaten i skolan. Vi vet att det finns många skolor i vårt land där näst intill av eleverna klarar av att få behörighet till gymnasiet. vet vi att vi också har skolor där inte ens hälften gör det. I visar det sig att nästan var fjärde elev med utländsk bakgrund inte klarar godkända betyg i matematik, svenska eller engelska. Bland elever med svensk bakgrund är det bara en av 16 som inte når godkänt i något av dessa ämnen. Skillnaderna mellan olika stadsdelar är också stora. I är det som inte är behöriga till gymnasiet medan av eleverna på saknar behörighet. Med detta som bakgrund är det obegripligt att den borgerliga oppositionen vill ha ett skolpengsystem som är lika för alla elever där man förväntas kosta lika mycket oavsett förutsättningar. Kommer ni att införa ett sådant system om ni vinner valet? Väljarna har rätt att få ett tydligt svar på den frågan före valet. Som socialdemokrat tycker jag att det är självklart att resurser ska fördelas efter behov och att alla skolor ska vara bra skolor. Regeringen kommer därför att satsa på de skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Pengarna ska bland annat användas till att stärka det svenska språket, utveckla modersmålsundervisningen samt utveckla gymnasieskolan. När denna satsning behandlades i riksdag röstade nej. Är beredda att satsa mindre resurser på de elever som behöver mest stöd? Hur ställer sig de övriga partierna i maktalliansen till detta? För det tredje är tryggheten och studieron väldigt viktiga i skolan. lyfte jag fram de elever som drabbas hårdast när det inte är lugnt i klassrummet. Det är de barn som inte har möjlighet att få hjälp med läxorna av välutbildade föräldrar, det är de barn och ungdomar som lever under tuffa sociala förhållanden och det är de barn som bor i förorterna runt våra storstäder. För sedan överlämnade regeringen ett lagförslag till Lagrådet om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling i förskolan och skolan. Ambitionen är att lagen ska träda i kraft . Alla former av kränkning, till exempel mobbning, omfattas av den här nya lagen. I har tidigare motionerat mot den här lagen, men frågan är vad de övriga partierna i den borgerliga maktalliansen tycker om att barns och elevers skydd mot diskriminering och mobbning inte ska stärkas. barn och elever förtjänar ett svar. Vad tycker ni? Det räcker inte bara med att förtydliga skolans ansvar. För mig och den socialdemokratiska regeringen har det också varit väldigt viktigt att vara tydlig med att som vi förtydligar skolans ansvar för tryggheten och studieron ska naturligtvis också skolans personals befogenheter vara tydliga. Det ska inte råda något som helst tvivel om att när man har ansvaret ska man också ha tydliga befogenheter att garantera tryggheten och säkerställa studieron. För det fjärde ska uppföljningen av elevernas resultat stärkas. pekade jag på behovet av att elever får en individuell utvecklingsplan redan från det första läsåret i . Jag betonade också det viktiga i att en sådan här plan arbetas fram tillsammans med elever och föräldrar. har vi gått från ord till handling. fattade regeringen beslut om att införa individuella utvecklingsplaner för samtliga elever i den svenska redan från . Det är viktigt att man redan på ett tidigt stadium får reda på hur man ligger till och framför allt vilken hjälp och vilket stöd man behöver för att nå upp till de mål skolan och hemmet gemensamt har satt upp. Det är viktigt att involvera föräldrarna. För det femte innebär regeringens politik också att vi satsar rejäla resurser på den svenska skolan. Vi vill öka antalet lärare och annan personal i skolan. Vi har gjort en satsning som har lett till att vi har ökat personaltätheten i den svenska skolan. Netto har antalet lärare och andra specialister ökat med 12 000 . vill vi gå vidare med detta och satsa ytterligare resurser för att se till att det blir fler lärare och annan personal i skolan. På det viset vill vi också möjliggöra mindre klasser där det behövs. Från och med nästa läsår kommer vi också att satsa på att stärka kvaliteten på det individuella programmet. Det resultat som vi har där räcker inte. Vi måste gå vidare. Hur ser ni i alliansen på satsningen på det individuella programmet? Jag har förstått att några av er vill ta bort det individuella programmet helt och hållet. Vad har ni för gemensam politik på det här området? Vad kan väljarna förvänta sig om det skulle gå så illa att ni vinner valet? Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder och lyft fram konkreta och tydliga områden där vi behöver göra insatser och förstärka och utveckla den svenska . För det första ska vi alltså ha fokus på baskunskaperna. Det ska vara självklart att alla elever ska kunna lära sig skriva, räkna och läsa. För det andra ska segregationen i skolan brytas. För det tredje ska trygghet och studiero råda i skolan. För det fjärde måste vi stärka uppföljningen redan från . För det femte behövs fler och behöriga lärare i den svenska . Det är en viktig del av regeringens politik, och den kommer vi att fullfölja. 4 (): Så fick vi då äntligen höra det: En socialdemokratisk skolminister som i tvingas medge att det inte längre finns en likvärdig skola i . Vilken utbildningskvalitet man får styrs av var man bor. Här finns skolor med en bra bit över hälften underkända. Här finns skolor där alla barn når målen. Det intressantaste är dock att av den totala variationen i resultat mellan elever förklaras de största delarna av variationen inom en och samma skola, inte mellan skolor. Det gör att hela den lösning som här anvisar, att ge mer pengar till mer eller mindre godtyckligt bestämda skolor, faller. I stället krävs det individinriktade insatser. Det krävs individuell hjälp och stöd för alla elever att nå målen, inte generella satsningar. Jag kan nämna för kammaren, eftersom det tycks ha undgått skolministern, att vill lägga mer än regeringen gör på den svenska skolan . Det är vidare så att inte något parti vad jag vet företräder en skolpeng som är lika för alla, och så har heller aldrig gjort, utan den ska vara efter behov. Det gör att eleverna på , dit förhoppningsvis kommer för att möta mig i en debatt, kan ha en skolpeng på uppåt en och en halv miljon när snittet ligger på kanske 60 000, därför att den är anpassad efter behov. Det är något som en borgerlig regering ska ta tag i under den andra mandatperioden när vi har vunnit valet. Problemet med regeringens insatser mot mobbning är att de inte påverkar just förekomsten och frekvensen av mobbning därför att de bortser från två saker. För det första att det behövs en massiv kunskapshöjning av vad mobbning beror på, hur man upptäcker den och hur man bemöter den. Det finns inte med i regeringens förslag. Det andra är att det behövs ökade kvalitetskrav på skolan. Man behöver börja använda forskningsbaserade åtgärdsprogram i . Det ger en bevisad halvering av mobbningen . Det används i och . Det finns inget sådant förslag från skolminister . Han nämnde också att han har begärt omedelbara preciseringar av målen för skolan från . har det visat sig att det är precis tvärtom. Sådana förslag finns färdiga på . De fanns , men har gett dem i uppdrag att försena detta med . Så var det med det omedelbara i de preciseringarna. Vi ser, som sade, en situation där nu föreslår tidigare betyg och skriftliga omdömen som får vara betygsliknande, precis som de borgerliga partierna har föreslagit. Man preciserar att lärarutbildningen måste förbättras. Man föreslår mer individualiserad undervisning och tydligare befogenheter för lärare och rektorer. Det är en blåkopia på moderat skolpolitik som Baylan nu måste förhålla sig till. Det är ett oerhört kraftigt underbetyg för en regering som så totalt har förlorat initiativet i en fråga man ansvarar för. Vi vill ha förslag som för tillbaka ansvaret tidigt i skolan. Varje skolform ska lösa sitt uppdrag, och varje elev ska få stöd . Det är därför vi lägger fram förslag om kontrollstationer. Ingen elev ska osedd kunna gå igenom utan att få det stöd och den hjälp som man behöver. Men regeringen är emot en tydlig utvärdering av elevers kunskap. Man är emot betyg, mot skriftliga omdömen och mot kontrollstationer. Det leder till att problem döljs. Man upptäcker bildligt och bokstavligen i åttan att killen var dyslektiker. Då är det för sent att göra något åt problemet. Det är precis vad säger. Jag citerar: Svagheter i kunskapsbedömning leder till att elevers svårigheter upptäcks . Baylan gör som han brukar: Han hänvisar till en enda av pusslets alla bitar för att slippa diskutera resten. är det individuella utvecklingsplaner som han har upptäckt, något som vi andra har drivit . tycker att det är bra med individuella utvecklingsplaner det gör också vi men man säger att betygen kommer som en överraskning och att det blir för sent att göra någonting åt dem när de väl kommer. Här går öppet emot regeringen. Baylan gör precis tvärtemot vad alla vill. Han säger att genom att regeringen nu reglerat utvärdering, och information om elevers resultat endast får ske muntligt, bidrar förordningen till att rensa upp och stävja de tendenser som finns att upprätta rent betygsliknande dokument. säger precis tvärtemot skolministern. Man menar att förbudet mot betygsliknande information riskerar att rikta uppmärksamheten bort från kunskapsmålen så att det i stället blir mer fråga om omdömen om elevers personlighet. säger alltså att regeringen riktar uppmärksamheten bort från kunskapsmålen när man förbjuder och hindrar skriftliga omdömen som ger besked om hur eleverna ligger till jämfört med kunskapsmålen. Om man följer politik så är det okej att en lärare muntligt berättar hur en elev klarar kunskapsmålen, men det är förbjudet för samma lärare att berätta för samma föräldrar i skrift om hur eleven ligger till. står Baylan där ensam, övergiven till och med av sin egen myndighet, . De som förlorar mest på den här kunskapsföraktande politiken är de elever som behöver mest stöd, som osynliggörs. vid menade i P 1 att upp fem kan elever klara sig genom skolan på att vara glada, positiva och trevliga. Det säger ingenting om vad eleverna lär sig över huvud taget. Individuella utvecklingsplaner, som vi nu tydligen alla är för, kräver ju också fortbildning av dagens lärare och bättre utbildning av morgondagens. Lärare får ju ingen utbildning på lärarlinjen i hur elever ska utvärderas, hur man använder prov eller hur man sätter betyg. Det är klart att vi inte kan få en kunskapsskola då. Men Baylan väljer att hellre bränna en och en halv miljard på att införa ett nytt betygssystem på gymnasiet än att se till att de elever som lämnar och ska börja i gymnasiet har med sig de grundkunskaper som behövs för att klara gymnasieutbildningen. Det är en helt vansinnig väg att gå. 5 (): Ja, flumskolans bastioner faller en efter en, och den fråga måste ställa sig är väl om han ska vara siste man på eller om, för elevernas skull, också han ska inse att svensk skolpolitik måste läggas om. , som kom , ägnar 14 sidor åt , ett land som har prövat en helt annan skolpolitik än . Tidningen skriver om till exempel lärare med hög status, fokus på lågpresterande elever och en eftertraktad lärarutbildning. På de 14 sidorna ser man rubriker av typen: Här ställs krav på alla, Satsning på svaga elever en av hemligheterna och Yrkesutbildning med status. Allt det här är sådant som vi har vädjat till Socialdemokraterna att satsa på också i . ligger i världstopp i de internationella utvärderingarna, medan faller nedåt. Jag blir väldigt illa berörd av den undersökning som lärarfacken kom med . Det gäller vardagliga händelser. Knuffar i en korridor övergår till knytnävsslag lärarna vet inte vad de får göra. En elev spelar spel på sin mobiltelefon. Han vägrar att sluta trots tillsägelse läraren och rektorn vet inte vad de får göra. Men detta är ju katastrof! Då var det så här: Vi drev den här frågan om mera arbetsro genom större disciplinära befogenheter i valrörelsen , och året efter tillsattes en utredning med uppdrag att se över skollagen. Detta skedde alltså 1999. Den dåvarande skolministern sade att den skulle vara färdig före valet , vilket vi tyckte var mycket bra, därför att då skulle vi få en ordentlig debatt om de här frågorna. , om någon minns honom det har varit många skolministrar som har kommit och gått gjorde på sin första dag i ämbetet så att han gav tilläggsdirektiv till så att den inte skulle bli färdig före valet . Och varför det? Jo, därför att Socialdemokraterna skulle undvika en svår valdebatt. Men de som fick betala priset var ju elever. är det 2005, och meddelar skolminister att den nya skollagen fortfarande inte är klar i departementet utan ska ut på remiss. Alltfler befarar att vi inte ens års val kommer att få en ny skollag. är det känt att man i förhandlar med stödpartierna om just de här frågorna som har med arbetsro att göra. Jag såg att lärarfacken fäster stor vikt vi dessa samtal. De är naturligtvis viktiga därför att de berör ett viktigt ämne. Men jag tycker att det kunde vara intressant om berättade vad de samtalen handlar om. Det är ju tyvärr inte alls som lärarfacken hoppas, nämligen att de handlar om att i skollagen tydliggöra lärarnas disciplinära befogenheter, utan precis tvärtom, nämligen hur de befogenheter som finns i gällande skollag ska suddas ut och det ska bli ännu mer oklart vad man egentligen får göra. Också här är ett mycket intressant exempel. Jag läste just paragraferna i den finska skollagen om disciplinära befogenheter. Det är mycket tydligt och mycket rakt, och det är naturligtvis ett utmärkt stöd för de lärare som ofta har att hantera svåra situationer. Skolministern kom med besked om att skollagspropositionen, som redan nu är skandalöst försenad det här hade ju kunnat finnas framme åtminstone nu ska försenas ytterligare. Jag tycker att det var ett mycket allvarligt besked. Jag måste ställa frågan återigen, när nu , den ansvariga myndigheten på detta område, också säger att det är nödvändigt att precisera de disciplinära befogenheterna: Är skolministern åtminstone på den punkten redo att tänka om och forcera arbetet? Jag är övertygad om att det finns en stor majoritet av väljare som tycker att det är självklart att lärare får ingripa för att upprätthålla arbetsron, att de elever som förstör för andra och utsätter andra för allvarlig mobbning måste kunna flyttas och så vidare. Men på ett ställe råder den definitiva arbetsron. Det är på . Men det är ju där saker och ting nu äntligen måste börja hända! (Applåder) I detta anförande instämde , , , Axel Darvik, , , , , , , , , och (alla fp). 6 (): Jag vet inte vilken gång i ordningen vi håller en aktuell debatt om skolan, men jag vet att det är precis samma frågor vi diskuterar som vi hållit på och diskuterat . Jag har en känsla av att och de övriga allianspartierna driver Socialdemokraterna och deras stödpartier framför sig bit för bit, steg för steg. Själva backar de in , och ryggen kommer närmare och närmare väggen. Det borde äntligen vara dags för skolministern att lyssna på och ta till sig vad allianspartierna länge sagt och som vi också hört upprepas . Det är fler än jag och som tycker att ni borde lyssna. Jag ska ge ett exempel. i , som knappast kan beskyllas för att ha borgerliga värderingar, skrev : Men han och regeringen har problem; när , lärarnas fackliga organisationer och ganska många föräldrar vill ha andra betygsregler och möjligheter att mäta kunskap borde nog regeringen lyssna. Ta åtminstone den uppmaningen på allvar, , även om du inte heller vill lyssna på oss i alliansen. Det är nämligen ingen tvekan om att det behövs genomgripande förändringar av den svenska skolpolitiken inte bara spackel och övermålning där det flagar som mest. redovisning av hur de bedömer läget i skolan kan inte ha varit någon munter läsning för Socialdemokraterna. Visserligen finns det ljuspunkter, och framför allt skiljer sig resultaten från skola till skola, men sammantaget är det en mörk bild. Det är tydligt, så tydligt det kan bli, att skolans kärnuppdrag, att ge eleverna kunskap, normer och värden, långt ifrån uppfylls överallt . konstaterar: och tydligare kunskapsbedömningar är en viktig väg för bättre resultat. Har ni hört det förut? I motion efter motion, i debatt efter debatt, har och de övriga partierna i alliansen krävt att utvecklingssamtalen ska dokumenteras skriftligt för att kunna följas upp, att nationella prov ska genomföras tidigare och oftare för att underlätta för lärarna att upptäcka de elever som behöver stöd och att betyg ska sättas tidigare än i årskurs 8 för att eleverna ska vänja sig vid vad som krävs för att uppnå godkänt resultat. Allt har kategoriskt avvisats av Socialdemokraterna. Inget av dessa verktyg har lärarna ansetts behöva för att kunna göra ett riktigt bra jobb. Att många klarar det ändå beror i alla fall inte på skolpolitiken. I min hemkommun infördes skriftliga omdömen redan i de första årskurserna. Det prickades av eftersom omdömena var för betygsliknande, och det är regeringen bestämt emot. begär en ändring av den bestämmelsen för att slippa ingripa mot fler kommuner som vill intensifiera arbetet med att följa upp elevernas resultat. Vad säger om det? har jag i alla fall inte sett några tecken på att han ändrat inställning på den punkten. Vi kristdemokrater har länge krävt att ett ansvarskontrakt mellan lärare, elever och föräldrar ska upprättas i alla skolor. Det skulle kunna ersätta flera av de utvärderingsdokument som översvämmar skolan . Det talas till och med om en papperisering som leder till att lärare och skolledare får ägna mer och mer tid åt att fylla i papper i stället för att ägna tid åt eleverna. Skolministern har också börjat tala om kontrakt. Men han vidhåller bestämt att det som skrivs i kontrakten inte får vara betygsliknande omdömen utan ska enbart vara framåtsyftande.