prot · GS09105 · 2005-04-14 00:00:00 — Jag vill bara passa på att klara ut ett missförstånd. Att flytta till är ingen decentralisering. Vill man decentralisera får man flytta funktioner, inflytande och eventuellt jobb till regionala eller kommunala organ. Det försvårar decentralisering om man knyter centrala ämbetsverk till olika orter med sysselsättningsproblem. 68 Statsrådet (): Jag instämmer nog inte med slutkläm när det gäller decentralisering, för jag tycker att hela det paket som vi nu lägger fram faktiskt innebär en decentralisering. Det är viktigt, tror jag, att staten är närvarande över hela landet och att vi, när staten nu gör en stor försvarsomställning där arbetstillfällen dras undan från en hel del orter i landet, också är beredda att ta ansvar genom att ersätta en hel del av jobben. Självklart finns det ingen anledning att forcera detta. tror jag att en kortare process ibland kan vara bättre för en myndighet än en lång och utdragen process. Men det måste ske i en dialog med myndigheten. Vi har ju på oss innan detta ska vara genomfört. Jag vill återigen säga att kostnadsökningar till följd av detta måste täckas utanför de ordinarie anslagen. Sedan kan vi faktiskt göra någonting bra av detta också, nämligen göra till en hälsohuvudstad i landet. Det tror jag är en mycket positiv sak för folkhälsofrågorna. Utlokaliseringen av statliga myndigheter 69 (): Jag tänker fortsätta med det ämne som påbörjades , nämligen utflyttningen av statliga myndigheter från till övriga delar av landet. Den här debatten visar tydligt att det finns en obalans, ja, till och med en klyfta, mellan framför allt och övriga delar av . Min fråga går till statsrådet . Vi hade också i bostadsutskottet en debatt med anledning av forskningspropositionen där vi fick redogjort för oss Formas satsningar på forskning om samhällsplanering. Där kunde vi höra att man för forskning om stadsutveckling har till sitt förfogande, medan det för forskning om landsbygdsutveckling satsas bara . Som förstår kan inte vi i acceptera att man ställer stad och land emot varandra, utan vi vill att det ska vara balans. Vad tänker statsrådet göra för att det ska bli balans i forskningen på det här området? 70 Samhällsbyggnadsminister (): Jag kan inte alla delar av forskningspropositionen. Men jag tycker att det är orättvist att använda det exemplet som ett uttryck för att det skulle vara en motsats mellan stad och land. Vi har verk som jobbar med landsbygdsutveckling. Vi har en mycket stark regionalpolitik som jobbar med landsbygds- och glesbygdsutveckling. Vi har mycket starka länsstyrelser i de glesare bebyggda delarna av landet som också har särskilt stöd för att jobba med glesbygdsfrågor, så stad är inte bara storstad och ; det vill jag betona. Städer finns i många delar av vårt land, också i det som en del stockholmare kanske skulle kalla glesbygd, som dock inte jag gör. Jag ska titta närmare på detta. Vi kommer att återkomma till med en skrivelse just om stadsutveckling. Jag tycker att det är en fråga som är viktig både för storstad och för landsbygd att våra städer, inte bara stora , får möjligheter att utvecklas. Det betyder i längden mycket också för landsbygdens utveckling. 71 (): Det hälsar jag med tillfredsställelse. Anledningen till att jag ställde frågan är att vi var ganska eniga i bostadsutskottet om att den obalans som man tydligt kan se på grundläggande forskning måste vridas rätt så att det verkligen blir balans. Vi måste faktiskt utveckla även övriga , så att även stockholmare känner att det faktiskt är positivt att förflytta sig till , eller någon annanstans. En annan sak är att när det gäller den region som jag själv representerar, , kan man tro att allting går av sig självt. Men det finns en snedvridning även där, nämligen mellan städerna och ren glesbygd. Det är väldigt bra att statsrådet säger att hon ska titta närmare på det här, för vi kan inte fortsätta att ha diskussionen här i om att vi inte ska satsa på övriga , att det bara är som gäller. Jag protesterar å vägnar mot en sådan politik. 72 Samhällsbyggnadsminister (): Vi är överens i grunden, och det vill jag uttrycka igen. Jag tittar gärna närmare på de här frågorna inför bland annat skrivelsen om stadsutveckling. Vi kan vara överens om några saker. Stad och land är inte motsatser. De behöver varandra. En starkare utveckling i positiv mening i städerna gynnar också landsbygden och tvärtom. Storstad är inte bara . Men jag vill ändå betona att väldigt många människor i vårt land bor i , så jag citerar ett finansborgarråd, dock inte , utan ett gammalt finansborgarråd som sade: Vi stockholmare är också människor även om vi är många. 73 (): Min fråga handlar om miljösanktionsavgifter. Om en näringsidkare skulle bryta mot miljöregler, till exempel genom att inte i rätt tid lämna in rapport om köldmedier vet vi vad som händer han får sanktionsavgifter, ofta på . Det spelar ingen roll om det har varit uppsåt eller inte, om det har blivit miljöskador eller inte. Avgiften ska tas ut ändå. Av någon anledning gör lagen skillnad mellan privata företag och offentliga organ. Om exakt samma fel görs av ett privat företag och en offentlig verksamhet så gäller olika regler. Om en kriminalvårdsanstalt och ett sjukhus har brutit mot lagen om just köldmedier får de inte beläggas med sanktionsavgifter. Det tycker jag är väldigt underligt. Varför är det viktigare att ta ut i sanktionsavgift från ett privat företag än från ett offentligt drivet sjukhus? Är ministern beredd att införa principen, likhet inför lagen, också inom miljöområdet? 74 Statsrådet (): Låt mig först säga när det gäller miljösanktionsavgifter att det är ett område där det inte alls är fråga om att man alltid behöver betala . Tvärtom är detta ett område där vi nu har sett till att det ska vara bra nivåer på sanktionsavgifterna. Vi införde ganska en förändring som innebär att miljösanktionsavgifter har sänkts. Vi har infört nivåer som jag tycker är väldigt bra och rimliga. När det gäller offentlig och privat verksamhet känner jag inte till det som nu tar upp. Jag är beredd att titta på det. Men jag har inte sett att någon har tagit upp det som ett problem under hela den process då vi har arbetat både med miljösanktionsavgifter och med den effektiva nya miljölagstiftningen som vi nu kommer att lägga fram förslag om för . Men det kanske blir ett tillfälle för att återkomma till den frågan. Men jag ska titta på detta. Och självklart ska vi alla bedriva en bra miljöverksamhet, och det görs också, både i de flesta privata företagen och i de flesta offentliga verksamheterna. 75 (): Tack för svaret. Det var intressant och glädjande. Jag har här i min hand ett antal domar som visar just på det som jag talar om. Den senaste handlar om som inte hade gjort anmälan om grustäkt och som av miljönämnden i kommunen ålades precis samma sanktion som om det hade gällt ett privat företag man hade fått betala nästan . Men i domstol kommer man fram till att det faktiskt inte gäller därför att det är en offentlig verksamhet. Samma sak gäller och Tillbergaanstalten, där det handlar om kylmedier. Men det handlar alltså om offentlig verksamhet kontra privat. Och jag är väldigt glad över att miljöministern tänker göra något åt saken. 76 Statsrådet (): Vad jag har sagt är att jag ska titta på detta och se vilka skillnader som råder för att se om jag anser att det finns några skäl att gå vidare med den frågan. Men det ska jag göra, och självklart med stor noggrannhet. Stöd till frivilligorganisationernas arbete i missbrukarvården 77 (): Under Socialdemokraternas vid makten har missbrukarvården nedrustats . Antalet narkotikarelaterade dödsfall har fördubblats, och vi vet att även de mycket motiverade missbrukarna får köa till behandling. har det skett en positiv förändring i och med regeringsanslaget i budgeten med 820 miljoner för kommande . Vi tycker dock inte att det är nog, utan vi vill att även frivilligorganisationerna ska få större statsbidrag för att kunna bedriva sitt viktiga arbete. föreslog sammanlagt 200 miljoner för . Vi vet att det inte har vänt än när det gäller missbrukarvården, utan frivilligorganisationerna har radikalt minskat sin verksamhet därför att kommunerna inte har råd att köpa deras tjänster. Min fråga till statsrådet är: Vilka ytterligare åtgärder är ni beredda att vidta för att frivilligorganisationerna ska kunna vara med i ett återupprustande av missbrukarvården i ? 78 Statsrådet (): Om jag tolkar fråga rätt syftar han just på missbrukarvård som frivilligorganisationer bedriver och som kommuner handlar upp från olika organisationer. Det stöd som vi föreslår alltså de sammanlagda pengarna, de för kommande kan också mycket väl komma dessa organisationer till del. Det gäller särskilt om vi lyckas få på plats det som jag ser framför mig, nämligen en överenskommelse med att också skärpa kravet på att man ska få vård i rimlig tid, alltså en form av vårdgaranti också inom missbrukarvården. I så fall skjuter man över makten från myndigheterna till den enskilde, där den enskilde alkoholisten eller narkomanen vet att han eller hon har en rättighet att få vård i rimlig tid. I så fall måste myndigheterna, socialtjänst och de som finansierar det stå för det. Vården som sådan, och de pengar som är anslagna där, kan alltså mycket väl gå till också frivilligorganisationer. 79 (): Det låter som ett välkommet besked. Vi vet dock att även 820 miljoner i detta sammanhang är en liten del av det som skulle behövas för att det åter ska bli en riktigt stor kapacitet inom missbrukarvården. Av de 30 000 tunga missbrukarna kanske några hundra får vård för dessa pengar. Ingen löser allt, men detta är ett positivt besked. Ska jag också uppfatta statsrådets besked som att vi nu får en missbrukarvårdsgaranti? har lagt fram detta förslag, och vi har också sett att har varit inne på att man faktiskt ska ta det steget . Åtminstone har man talat om det, om än inte slagit fast det. Jag har också sett i en av gratistidningarna att det ser ut som om nu också är beredd att uttala ordet garanti och att det måste fram ett sådant krav som en del i att återta kapaciteten inom missbrukarvården i . Är detta sant? 80 Statsrådet (): Det är sant, och det kan man läsa inte bara i tidningarna utan också i de direktiv till utredningarna som vi har lagt fram. Jag bad , som var generaldirektör på , att förhandla med om vilka motkrav som man från statens sida ska kunna ställa på kommunsektorn nu när vi går in med nya pengar till missbrukarvården. Mina motkrav i den förhandlingen är bland annat en bättre eftervård, alltså att det ska finnas en bostad, en sysselsättning och gärna ett nytt socialt nätverk när man kommer ut, annars kan det mycket väl bli så att man åter hamnar i det gamla gänget. Men jag vill också säkerställa att man kan få vård i rimlig tid. Det får inte vara på det sätt som det alltför ofta är när någon söker vård att man säger: Kom tillbaka igen om en månad. Då kanske vi har en plats för avgiftning för dig. Men detta är inte människor som har små kalendrar framför sig att bläddra i och som säger att de kan komma tillbaka om två eller eller om en månad, utan de måste faktiskt ha tillgång till vård väldigt snabbt. Därför driver vi också det kravet. Då är en vårdgaranti ett inslag i den förhandlingen. 81 (): Vi kan läsa i tidningarna om hur många människor det är som står utanför arbetsmarknaden. Det handlar om människor som är arbetslösa, som är föremål för åtgärder, som är sjukskrivna eller som är förtidspensionerade. Det som kanske är allra mest allvarligt i detta är att det är så otroligt många ungdomar utanför arbetsmarknaden. Det är bland annat högutbildade ungdomar men som inte kommer in på arbetsmarknaden. Men det är också av dem som slutar gymnasiet som inte har fullt tillräckliga betyg för att sedan komma vidare. Någonstans i detta är det utbildningen som är så viktig, men naturligtvis också att det sedan ska finnas en arbetsmarknad. Men jag skulle vilja fråga skolministern hur han ser på resultaten som visar att av ungdomarna inte har godkända kunskaper när de lämnar gymnasiet. 82 Statsrådet (): En av de frågor som oroar regeringen mest är just att vi har ungdomar som står utanför arbetsmarknaden. Rätten till ett arbete är en mycket viktig fråga för den socialdemokratiska regeringen. När det gäller vår gymnasieskola kan jag konstatera att andelen som slutför en treårig gymnasieutbildning har fördubblats . Det är bra. Men vi är inte nöjda med det. Vi gör nu ytterligare satsningar för att höja kvaliteten, inte minst på de yrkesförberedande programmen. Vi håller också på att titta på om vi kan införa ytterligare en utbildningsväg efter den nionde årskursen i , en form av lärlingsutbildning som vi gärna vill se som ett alternativ och där kanske av ungdomarna kan gå in. Vi gör också omfattande satsningar för att öka kvaliteten på det individuella programmet för att fler ska kunna genomföra en utbildning inom tre eller . 83 (): Det individuella programmet har blivit det allra största programmet och har kommit till därför att man inte har tillräckliga kunskaper för att kunna komma in på de andra utbildningarna. Vad hela skolsystemet gör är att det talar om för en mängd ungdomar att de inte duger, att de inte passar. Själv har jag fyra barn, och jag är i den situationen att några av barnen över huvud taget inte har några problem att klara av systemet. Men jag har också barn för vilka den huvudsakliga uppgiften blir att lyckas få dem att ha kvar självförtroendet och självkänslan igenom skoltiden. Med föräldrar och personal som ställer upp runtomkring kan det gå. Men någonstans är det allvarligt när vi bygger upp system som inte är till för alla våra barn. I detta ligger också att det gäller att satsa tidigare. Det ska finnas en möjlighet att lära sig saker. Barnen mognar ju . Men det måste också finnas resurser tidigt för att man ska få de kunskaper som behövs. Hur kopplar ministern ihop detta med de tidigaste åren i skolan? 84 Statsrådet (): Självfallet hänger hela det svenska utbildningssystemet ihop: förskola, grundskola och gymnasieskola liksom möjligheten att via komvux komplettera för den som av en eller annan anledning inte orkat med en gymnasieutbildning. Vi inför nu ytterligare en utbildningsväg som kan vara ett valbart alternativ efter årskurs 9. Frågan om resurser tog ledamoten upp. Självfallet är resurser en väldigt viktig del. Det är därför som regeringen har lagt fram ett förslag för ett förslag som man också fått gehör för om en satsning på sammanlagt på det svenska skolväsendet och om att det anställs fler lärare och andra specialister just för att se till att fler får en bra utbildning. Målet är att alla ska kunna ha en bra utbildning och en bra grund att stå på inför arbetsmarknaden eller samhället i stort. 85 (): Regeringen har föreslagit ändringar i hälso- och sjukvårdslagen innebärande att en förnyelse av hälso- och sjukvården förhindras, det vill säga att landstingens möjligheter inskränks när det gäller att genom avtal med någon annan överlämna driften av hälso- och sjukvård. Lagrådet har yttrat sig över förslaget och säger i korthet att den här lagändringen blir tandlös. Jag vill fråga statsrådet : Är det inte med anledning av Lagrådets yttrande läge att dra tillbaka förslaget till stopplag? 86 Statsrådet (): Regeringen har inga planer på att göra ändringar i hälso- och sjukvårdslagen för att förhindra utveckling och förnyelse av sjukvården. Tvärtom är vi i stort behov av att fortsätta att utveckla och förnya den svenska sjukvården, som redan håller hög klass. Däremot kommer vi att lägga fram lagförslag som förhindrar att vi får en utveckling där sjukvården blir en marknad. Vi vill inte att sjukvården ska behandlas som en marknad som andra marknader. Vi vill sätta upp regler för de entreprenörer som verkar inom sjukvården, och vi ser gärna alternativ. Men när entreprenörer ska verka inom sjukhusvården vill vi att två enkla regler ska gälla: 1.Inga gräddfiler ska finnas. Alla patienter ska få vård utifrån sina medicinska behov, ingenting annat. 2.Skattepengar avsedda för sjukvård ska användas till sjukvård. Vinsterna ska återinvesteras i verksamheten och komma patienterna till del. Det här tror jag är grundläggande principer som många människor delar, och det har ingenting att göra med att förhindra utveckling och förnyelse. 87 (): Också vi socialliberaler menar att hälso- och sjukvård självklart ska finansieras skattevägen, så här finns det inga åsiktsskillnader. Men den fråga jag tog upp, fru talman, handlar om Lagrådets yttrande. Jag kan återge följande i yttrandet: För annan vård som ges på sjukhus framstår det som osäkert huruvida lagförslaget kommer att få åsyftad effekt. En reglering i föreslagen utformning utan villkor om avsaknad av vinstsyfte kan enligt Lagrådets mening ge tillämpnings- och kontrollproblem. Därför upprepar jag frågan: Är inte ett sådant yttrande från Lagrådet om att en sådan här lag blir tandlös tillräckligt för att dra tillbaka förslaget? 88 Statsrådet (): Lagrådets yttrande över den lagrådsremiss som vi avlämnade är mycket positivt. I huvudsak ställer Lagrådet sig bakom regeringens bedömningar. Vi har inte på några punkter fått några allvarliga invändningar. Det är klart att jag, om är orolig för att vi lägger fram ett lagförslag som är tandlöst, är beredd att överväga ytterligare en skärpning. Men jag tror nog att det lagförslag som landar på bord kommer att vara tillräckligt skarpt för att uppnå den effekt som vi vill uppnå, nämligen att förhindra en utveckling där sjukvården blir en marknad. Jag skulle vara glad om också kunde sälla sig till oss som är beredda att sätta upp några grundläggande regler för att säkerställa en solidarisk, jämlik och rättvis sjukvård. Jämställdhetsperspektivet i för hållbar utveckling 89 (): Jag vill ställa en fråga till . FN:s kommission för hållbar utveckling kommer att ha ett möte nu i dagarna. kommer att vara ledare för den svenska delegationen. Frågor som kommer att tas upp gäller vatten, sanitet, boende och hållbar bebyggelse. Men ett annat perspektiv som jag tycker är väldigt viktigt är kvinnors utsatta situation i fattiga länder. Den bristande jämställdheten gör att kvinnorna har extra problem. Därför undrar jag hur regeringen tänker lyfta fram jämställdhetsperspektivet. 90 Samhällsbyggnadsminister (): Just jämställdhetsperspektivet kommer att vara det som är grunden för regeringens synpunkter under den här om hållbar utveckling. Hur man än vänder på detta är det bristen på jämställdhet som förvärrar och försvårar fattigdomen. Och hur man än ser på detta handlar också frågor om vatten, sanitet och bostadsplanering om jämställdhet. FN har visat att unga flickors möjligheter att gå i skola mycket avgörs av hur långt de behöver gå för att hämta vatten till familjen. Är det långt att gå för att hämta vatten hinner man inte med skolan. Finns det inte sanitet i skolorna är det väldigt tufft och svårt för en ung flicka som får mens. Finns det inte en bostadsplanering som utgår från att också kvinnor ska vara trygga och ha möjlighet att påverka är det svårt att bekämpa fattigdomen. Med de här sakerna som utgångspunkt kommer att driva frågorna om inflytande för kvinnor och kvinnors organisationer och om ansvaret för de rika länderna att bistå med i bistånd. 91 (): Det är ofta så att de här kvinnorna har huvudansvaret för barnen och att de dessutom saknar sexuella och reproduktiva rättigheter. Det är en mängd kvinnor, till och med unga flickor, som dör i samband med osäkra aborter och i barnsäng. Här kommer naturligtvis detta med sanitet in. Infektioner är ju väldigt vanliga. Jag välkomnar därför att man tar in jämställdhetsperspektivet även i de här frågorna som vid ett första påseende kanske inte verkar ha ett jämställdhetsperspektiv, men det har de. 92 Samhällsbyggnadsminister (): Jag vill bara understryka vad sade. Den som inte vågar det är ofta fråga om mod tränga igenom vad jämställdheten och rätten till sin egen sexuella och reproduktiva hälsa handlar om ser inte sambanden. Men jag tror att de flesta här i riksdag gör det. Självklart kommer också frågan om rätten och möjligheten till abort, rätten och möjligheten till sexuell rådgivning samt rätten och möjligheten till preventivmedel att finnas med som en oerhört viktig del i det som driver, för mänskliga rättigheter är också kvinnors och flickors rättigheter. Detta ska vi driva i FN. 93 (): Det oroar både mig och andra. En inte oansenlig del av bensinpriset är skatt. av de bensindrivna bilarna körs med inblandning av etanol. Avsikten är att dubbla insatsen av etanol fram , och det är bra från miljösynpunkt. Etanolen är skattebefriad, men upphör skattebefrielsen. Regeringens utredare föreslår att så kallade gröna certifikat införs. Det betyder att konsumenten, precis som när det gäller elcertifikaten, kommer att få betala ett högre pris för bilbränslet. Jag vet inte riktigt om jag ska ställa min fråga till miljöministern eller om jag ska ställa den till samhällsbyggnadsministern kanske till den senare, så jag frågar: Tycker samhällsbyggnadsministern att det är rimligt att ytterligare öka energibördan för dem som bor i glesbygd och som oftast är helt beroende av bil? 94 Statsrådet (): Jag svarar på den här frågan som miljöminister, eftersom den ligger på mitt bord när det gäller etanolinblandning och frågorna om förnybara bränslen. Låt mig säga att vi har ett förslag om att införa certifikat i stället för den skattebefrielse som vi har . Den här skattebefrielsen har varit oerhört viktig för att föra in de här bränslena. Vi håller nu på att få ett genombrott för miljöbilar i och för användningen av de här väldigt bra bränslena. Vi har fått en mycket bättre långsiktighet. Men för att få en ännu bättre långsiktighet behöver vi nya modeller, precis som sägs här. Dessa är inte klara , och det är alldeles för tidigt att uttala sig om vad det här kommer att betyda för den totala nivån. Certifikaten har en annan utformning. Det är alldeles riktigt. Hur vi går vidare med den totala skattebelastningen är alldeles för tidigt att säga . Den här frågan ska utredas vidare, och den ska remissbehandlas innan vi kommer tillbaka med den. får vi se hur vi kommer att lägga de totala skattenivåerna. 95 (): Det är ändå troligt att det är bilisterna som kommer att få betala detta på ett eller annat sätt. Jag har svårt att tro att den nuvarande regeringen kan tänka sig att sänka skatten. Är då regeringen beredd att kompensera dem som inte har något annat alternativ än bilen, exempelvis genom ett schablonavdrag eller liknande? 96 Statsrådet (): När det gäller miljöpåverkan, antingen den kommer från bilar eller från någon annan verksamhet, har vi den principen i , i EU och i stora delar av världen att det är den som förorenar som ska betala. Det gäller i allra högsta grad när man kör bil. Den principen kommer vi inte att lämna. Det är alltså inte aktuellt att ha några speciella lättnader därför att man till exempel bor i glesbygd. Däremot tar vi hänsyn till glesbygden i den här politiken, precis som i all annan politik. Det är så i att vi kör de mest bränsleslukande bilarna i . Vi har enorma möjligheter att förbättra vår bilpark och att köra mycket bil och ändå förorena mindre. De här certifikaten kan bli en väldigt bra möjlighet, inte minst för att de är långsiktiga. Den här modellen, med certifikat i stället för beskattning, är långsiktig och ger stabila spelregler. Det tycker alla aktörer på marknaden är utomordentligt bra. Därför tror jag att det kan vara en spännande modell. Men vi ska utreda först och återkomma och se hur vi ska hantera detta . 97 (): Jag, liksom skolministern antar jag, åker runt och tittar på väldigt många skolor i . Det finns väldigt många nybyggda och vackra skolor med bra kvalitet. Men det finns också väldigt många skolor som har dålig kvalitet och dålig arbetsmiljö. Det här bekräftades i en ny skrift från Myndigheten för skolutveckling som jag antar att skolministern har läst.