prot · GT0946 · 2005-12-07 00:00:00 — I vårt budgetalternativ har vi markerat detta genom att anslå mer än regeringen på de båda forskningsområdena. behöver en mångfald av energislag. Vi behöver också se till att våra energiskatter tar hänsyn till våra konkurrentländer. Kort sagt: behöver en ny och mer långsiktigt inriktad energipolitik. 158 (): Först vill jag yrka bifall till de två betänkanden, NU3 och NU6, som vi diskuterar. Inte sällan talas det föraktfullt om vindsnurror eller om att elda med pinnar. Det blev inget med talet om sol, vind och bioenergi, påstås det också ibland i debatten. Men ingenting kan vara mer felaktigt än dessa påståenden. är det nämligen full fart på utvecklingen när det gäller förnybar energi, både i och runtom i världen. Det är sant att när vi diskuterade sol och vind som mest intensivt fanns det inte så mycket av konkret och lönsam färdig teknik. , när många låtsas som om de förnybara energikällorna inte spelar någon större roll, finns det en hel del utvecklad teknik som är kommersiellt lönsam. Faktum är att förnybar energi är en tillväxtindustri med mycket stor potential för framtiden. För sedan vände sig till , , , Energirådgivarna och Svensk Fjärrvärme för att be dessa branschföreningar redovisa vilken potential för förnybar energi som de ser fram . Resultatet är ganska anmärkningsvärt och mycket uppmuntrande. Branscherna själva anser sig kunna bidra med tillräckligt stora volymer energi för att vi ska kunna ersätta både all kärnkraft och alla fossila bränslen när det gäller el och värme . Den största potentialen finns inom bioenergi. använder vi omkring bioenergi, vilket ska jämföras med kärnkraftens ungefär . Detta innebär att av den totala svenska energianvändningen kommer från bioenergi, och då räknar man också in trafiken. Och potentialen för framtiden är ännu mycket större. Av fjärrvärmens bränslen kommer från bioenergi. Användningen av pellets ökade , och pelletsbranschen är en bransch som har vuxit starkt i rad vid det här laget. Nya pelletsfabriker byggs , glädjande nog inte minst i inlandet i norr, där behovet av nya arbetstillfällen är särskilt stort. I investerar Kraft 260 miljoner i en pelletsfabrik. I byggs ett bioenergikombinat där man kan producera pellets, fjärrvärme och biokraft. I investerar nya ägarna till Miljöbränsle, som i sista stund fick köpa torvfabriken av , 20 miljoner i pelletsproduktion. Låt mig i det här sammanhanget framföra förhoppningen att torven ska lyftas ut ur systemet med handel med utsläppsrätter, så att även denna om än långsamt förnybara energikälla kan få möjlighet att på ett effektivt sätt både bidra till vår energiförsörjning och skapa sysselsättning. Införandet av elcertifikat har främst lett till omfattande investeringar i biokraft, både i skogsindustri och inom branschen för fjärrvärme. Skogskoncernen producerar grön el. Biokraften står för en tredjedel av Södrakoncernens finansnetto. Användningen av biodrivmedel ökar också snabbt. Flera bilmärken säljer bilar som går att köra på etanol eller biogas och en stor marknad för alternativa drivmedel är på väg att skapas. Viktigt för att påskynda bränslebytet är att man höjer inblandningsprocenten av etanol i den vanliga bensinen till i har man i den vanliga bensinen och inblandningsprocenten av RME i diesel till åtminstone , gärna till . Runtom i finns en rad projekt som ligger i startgroparna för att producera etanol och syntetisk diesel. Jag vill peka på det framgångsrika utvecklingsprojektet vid Etanolpiloten i där man gör etanol från skogsråvara. Förhoppningsvis leder detta intressanta projekt framöver till flera stora investeringar, i miljardklassen, i norra . lovade , , att satsa på bioenergin som man beräknar kan ge 25 000 nya jobb på landsbygden . Låt oss ge de förutsättningar som krävs för att göra detta möjligt. Vindkraften har haft det något mer motigt i än bioenergin. Det beror, till en del i varje fall, på att vi haft ett stort elöverskott och låga elpriser sedan kärnkraftsutbyggnaden . är balansen bättre, och vindkraften står inför ett genombrott även i vårt land. Flera stora projekt är på gång, bland annat vid Lillgrund i och vid Utgrunden i . Den havsbaserade vindkraften kan ge stora tillskott av förnybar energi, och det är intressant att kunna konstatera att även stora energibolag som och Eon äntligen på allvar engagerar sig i vindkraftsutbyggnaden. Utomlands finns många exempel på länder som satsar offensivt på vindkraft. Ett exempel är som 1997, , hade ungefär lika mycket vindkraft som . har ungefär 40-faldigat sin vindkraftsproduktion medan endast lite mer än fördubblat sin. fick av sin el från vindkraft, mindre än ½ %. Så nog har vi en stor potential i att hämta kraft från vinden. Vi kan också jämföra med som tog chansen och satsade på vindkraft för sedan. spelar vindkraften inte bara en viktig roll i energiförsörjningen utan den danska vindkraftsindustrin ger också 25 000 jobb. Vindkraftverk är landets näst största exportprodukt. Vi i har möjlighet att bli världsledande inom bioenergiteknik. Miljöteknik har, inte minst när det gäller förnybar energi, förutsättningar att bli en mycket stor exportbransch. Det finns mängder av små och medelstora företag runtom i med stor tillväxtpotential om de får de rätta förutsättningarna att växa. Lägg till detta att vattenkraften kan effektiviseras. Det finns möjlighet att i redan utbyggda vattendrag bygga nya kraftverk. Förutom de förnybara energikällorna finns det en stor potential när det gäller att effektivisera och spara energi. I SNF:s undersökning beräknar energirådgivarna att det är fullt möjligt att spara el och värme genom effektiviseringar . Med detta vill jag ha sagt att det finns bättre möjligheter än någonsin att ställa om energisystemet och göra det långsiktigt hållbart. Vår utmaning i denna kammare är att ge de bästa möjliga förutsättningarna för den omställningen så att den ska kunna ske långsiktigt och på ett bra sätt. Så vill jag också ta upp det andra betänkandet som handlar om leveranssäkra elnät. Efter stormen , då många företag och hushåll drabbades av långvariga elavbrott, stod det klart att kvaliteten på elnäten måste höjas. Det är viktigt att säkra elleveranserna i alla delar av landet, och systemet måste klara även extraordinära väderförhållanden. Kunden måste sättas i centrum, och det måste bli möjligt att driva företag även på landsbygden utan att riskera långa elavbrott. Därför bör principen vara att elkunderna ska ha ersättning från nätbolagen när dessa inte kan leverera vad kunden betalar för. Det förslag i detta betänkande som vi ska ta ställning till skapar drivkrafter för att förbättra elnätet och för att de fel som uppstår snabbt ska kunna avhjälpas. Vi inser självfallet att de krav som ställs kan vara tuffa för många nätbolag, särskilt för de mindre. Med de möjligheter till jämkning som finns i förslaget vad gäller avbrottsersättning menar vi att det ändå bör antas. Det är av oerhört stor vikt att vi förbättrar leveranssäkerheten i elnäten så att företag och hushåll, även på landsbygd och i glesbygd, kan lita på att de får den el som de betalar för. 159 (): Det är roligt att se i kammaren. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i NU6 när det gäller leveranssäkra elnät, och jag yrkar bifall till reservation 2 och 5 när det gäller NU3. Några av de borgerliga partierna har uttryckt att det blev en dålig balans i fråga om leveranssäkra elnät i och med att facket kan hindra reparatörerna från att gå ut, alltså när skyddsombuden bedömer det som farligt. Jag tycker att det är bra att facket nu kan göra det, och jag tror att kunderna hellre väntar på sin ström än att det ska ske allvarliga olyckor eller till och med dödsfall. Jag tycker därför att avvägningen är motiverad. Jag vill också ta upp en annan sak. Jag lyssnade på några borgerliga debattörer, som faktiskt enstämmigt pratade om att vi har en import av elkraft till . har vi haft en export på , och vi exporterade även . Båda åren har det varit fråga om en nettoexport. Vi befinner oss i en brytpunkt när det gäller olja, naturgas, kärnkraft och torv. Vi måste avveckla kärnkraften. måste samhällets behov av fossila bränslen kol, olja och fossilgas successivt avvecklas och ersättas med förnybara energikällor. Vi hoppas att regeringen snart lägger fram förslag på konkreta mål för en minskning av oljeberoendet och även beroendet av andra fossila bränslen. Det är viktigt att regeringen då är konkret och upprättar strategier för att minska den samlade förbrukningen av oljeprodukter i alla sektorer. Självklart måste detta arbete ge tydliga avtryck i den kommande klimatpropositionen. I annat fall är ju inte arbetet på riktigt. i släppte 2004 ut koldioxid. Bolaget har efter lobbning fått mer än de behöver för de tre åren 20052007, och planerar att använda utsläppsrätterna i två nya kolkraftverk. svarade på en fråga av mig om kolsatsningar i och sade då att går i bräschen och bland annat driver ett mycket intressant forskningsprojekt kring det så kallade koldioxidfria kraftverket. Eftersom är helt beroende av förbränning av fossila bränslen för sin energiförsörjning inom överskådlig framtid är det initiativet ett utmärkt exempel på vad ett ansvarskännande företag kan göra. Koldioxidförvaring och avskiljning lanseras hårt som ett sätt att förhindra koldioxid att komma ut i atmosfären. Det lanseras som ett komplement eller alternativ till energieffektivitet och förnybar energi. Detta är i huvudsak en dimridå för att försvara fortsatt kolförbränning. Om man tar koldioxidavskiljning på allvar kan man konstatera att den inte är en hållbar teknik i samma mening som effektivitet och förnybar energi. Den är givetvis inte en slutgiltig lösning utan en parentes där syftet är att vinna tid tills man har den slutliga lösningen. Men är det bättre att vänta med att satsa på vindkraft, solvärme, solceller, energieffektivitet och så vidare och i stället använda pengarna på forskning kring koldioxidförvaring? Det tror inte jag. Effektivisering och förnybar energi är mer tekniskt utvecklade än koldioxidavskiljning. Deras tekniska och ekonomiska utveckling är mer förutsägbara. De kan tas i bruk mycket tidigare än koldioxidavskiljning som inte kan användas för befintliga kolkraftverk eller för dem som beslutas . Om koldioxidavskiljning ska tas på allvar innebär den att helt enorma mängder koldioxid ska lagras, i storleksordningen flera hundra miljarder ton. Annars ger den inte den utlovade tidsvinsten. Om tekniken verkligen kommer till användning kommer det att innebära en risk för att koldioxiden i väsentlig omfattning återvänder till atmosfären, vilket är negativt för miljön när det än sker, särskilt om läckaget sker . Kravet på ett tätt lager för oöverskådlig tid kan omöjligen verifieras. Koldioxidavskiljning är ingen snabb metod att minska koldioxidutsläppen, och det är ingen hållbar metod. Den är dyr, och det är en farlig metod. Om en stor satsning görs och leds till framgång kan, enligt anhängarna IEA, resultat nås inom ungefär och bidra till att vinna tid i ungefär . Om inte har råd eller lust att ersätta kolkraft med energieffektivisering och förnybar energi varför skulle man då ha råd eller lust att samla in den koldioxid som blir resultatet av kolkraften? Samma fråga kan i hög grad ställas till och kraftindustri och till de flesta kraftföretagen i och till regeringarna. Finns det några skäl att tro att det går fortare att skala upp och kommersialisera koldioxidinfångning och förvaring, som är en ny teknik, än vad det gör att skala upp vindkraft, solvärme, fjärrkyla, lysrör med högfrekvensdon, lysdioder, styrteknik för ljus, värme, kyla, ventilation etcetera som är väl utvecklad teknik och finns på marknaden? Den teknik som behövs för att rädda klimatet finns till en viss del på marknaden men hålls tillbaka av bristande incitament och marknadsbarriärer. Annan teknik är känd och kan förutses bli kommersiell i stor skala men kräver ett betydande politiskt och ekonomiskt stöd för att det ska ske snart och säkert. Solceller är en sådan teknik. Vi vet att de kan fungera i mycket stor skala, så pass att de kan ge världen mer el än vad som efterfrågas, möjligen också drivmedel. Om solceller är vår framtid undrar jag varför det är värt någonting alls att uppskjuta den framtiden. Varför inte lägga pengarna på solceller direkt i stället? För fattigdomsbekämpning är koldioxidavskiljning irrelevant medan solceller är rätt teknik , utan någon teknisk utveckling, för de 2 miljarder människor som saknar elnät. För att koldioxidavskiljning ska vara ett meningsfullt alternativ måste det vara fråga om en oerhört stor skala. tillförs atmosfären koldioxid från fossila bränslen. Naturligtvis är det ingen som hävdar att all koldioxid ska fångas in, men det är heller ingen mening med att utveckla tekniken om det bara till exempel skulle röra sig om av utsläppen. Även kärnkraften bör avvecklas. Den är farlig och inte förnybar. Den hör inte hemma i ett modernt och ekologiskt samhälle. Genom en effektivare energianvändning och ett ökat nyttjande av vindkraft och biokraftvärme kan kärnkraften avvecklas som nettoutsläppen av koldioxid minskas. Kärnkraften både bör och kan avvecklas i en snabbare takt än vad som sker . En avveckling motiveras av att kärnkraften inte är en ekologiskt hållbar energikälla som den har stora risker. Med kärnkraft finns risken för en stor utsläppsolycka med extremt allvarliga konsekvenser. Det produceras också avfall som är farligt . Ett starkt beroende av kärnkraften är också ett hot mot försörjningstryggheten. Kärnkraft är också ett hot mot internationell säkerhet genom att den är nära förknippad med kärnvapen. Effekthöjningar medför ett ökat beroende av kärnkraft. De innebär till viss del även ökade utsläpp vid en eventuell olycka och att mer avfall produceras. Miljödomstolen fann att det förelåg hinder enligt att bifalla en ansökan om effekthöjning från . Regeringen har tyvärr beslutat att verksamheten är tillåtlig enligt . Det är ett tydligt politiskt ställningstagande. Min uppfattning är att eftersom frågan om avfallets förvaring inte är löst bör det heller inte produceras avfall. Säkerhetskraven för de svenska kärnkraftverken bör höjas. har haft oproportionerligt många allvarliga incidenter vid kärnkraftverken. Dessa incidenter pekar på brister. Höjningen av reaktoreffekten innebär att mer uran måste brytas och att mer radioaktivt avfall bildas. Skulle en olycka inträffa betyder effekthöjningarna också att det finns mer radioaktivitet som kan spridas och att tidsmarginalen från ett rörbrott till härdsmälta blir mindre. Det är därför bekymmersamt att kärnkraftsindustrin planerar att satsa stora belopp på upprustning och uppgradering av de kvarvarande reaktorerna. Om dessa planer går i lås kommer vi att ha mer kärnkraft i än när kärnkraften ansågs färdigutbyggd . Om man höjer effekten i en reaktor betyder det att uranbränslet avger mer värme, vilket betyder att kylvattnet i reaktorn måste pumpas runt fortare. Det betyder mer slitage. Om temperaturskillnaderna ökar betyder det mer spänningar och sprickor. Höjd effekt betyder också mer strålning. Inne i reaktorn är det neutronstrålningen som är det stora bekymret, för den försämrar hållfastheten. Höjd effekt minskar säkerheten på åtminstone tio sätt, enligt ett pm från Kärnkraftinspektionen det finns på deras hemsida. Inspektionen anger också vissa principer för hur man ska kunna parera den minskade säkerheten. Men dessa principer följs inte i verkligheten. Ett av de ruskigaste olycksscenarierna inleds med att ett stort rör brister. Då kan inte härden kylas, utan snart spricker och smälter det starkt radioaktiva bränslet. Den situationen ska en svensk reaktor klara utan att det blir ett stort utsläpp, är det tänkt. Först innesluts den skadade reaktorn genom att alla rör täpps igen av ventiler. Genom resteffekten från härden fortsätter vatten att koka, och trycket i inneslutningen ökar. För att inneslutningen inte ska sprängas av trycket finns ett sprängbleck. Det brister vid ett visst tryck, och då störtar den radioaktiva ångan ut i avsedd riktning, där det mesta av radioaktiviteten infångas i ett slags filter. Om trycket inte avlastas på det sättet brister inneslutningen och all radioaktivitet sprutar okontrollerat ut i omgivningen, tiotusentals miljarder becquerel. Avvägningen ligger alltså i att sprängblecket ska sprängas i så god tid att det inte finns någon risk att någon annan del av reaktorn sprängs före, men det ska inte heller ske för tidigt för radioaktiviteten är högst i början. Den här avvägningen har redan löst. För att minska risken för ett mindre utsläpp har man satt in ett starkare sprängbleck. Det är en i sanning mycket kostnadseffektiv åtgärd. Därmed minskar man risken för en liten katastrof genom att öka risken för den stora katastrofen. Det tycker Kärnkraftinspektionen är helt okej. Jag tycker att likströmskabeln mellan och inte ska byggas. ska inte subventionera finsk kärnkraft. Kabeln behövs inte för att uppfylla några svenska behov. Den är däremot av stor vikt för den planerade nya kärnkraftsreaktorn i . Byggandet av kabeln kan ses som nära sammankopplat med byggandet av den finska reaktorn. När den finska reaktorn drabbas av snabbstopp, vilket kanske kommer att inträffa , kommer det finska nätet att utsättas för mycket stora påfrestningar. Reservkraft kommer att behövas snabbt, och den ska tas från . När reaktorn å andra sidan är i drift kommer den att generera ett väldigt stort tillskott av el som inte alltid kommer att motsvaras av efterfrågan i . Då ska via den planerade kabeln ta hand om överskottet. Om det ändå bestäms att kabeln ska byggas bör finansieringen omförhandlas. Då är det finska och inte svenska pengar som ska användas. 160 (): Vi behandlar nu NU3 Utgiftsområde 21 Energi samt NU6 Leveranssäkra elnät. När det gäller den energipolitiska inriktningen vill utskottets majoritet inledningsvis framhålla att den syn utskottets majoritet har överensstämmer med det energipolitiska beslut fattade och även . Dessa beslut grundar sig på en överenskommelse mellan oss socialdemokrater, centerpartister och vänsterpartister. Det utgör ramen för den svenska energipolitikens utformning och inriktning. I enlighet med vad som sägs i budgetpropositionen ligger riktlinjerna för energipolitiken fast. Den svenska energipolitikens mål är, som anges i budgetpropositionen och som beslutade om, att trygga tillgången på el och annan energi med enligt omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken ska styra villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning. En kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat ska underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle i enlighet med vad som har fastställts av energipolitiska beslut. Det innebär att den svenska elförsörjningen ska tryggas genom ett energisystem som baseras på varaktiga, inhemska och förnybara energikällor samt en effektiv energianvändning. Vi är tre partier som står bakom denna energipolitik. Man ska avskaffa all kärnkraft. Det ska göras på ett sådant sätt att basindustrins elförsörjning tryggas och till konkurrenskraftiga priser. Även detta är en långsiktig energipolitik. Vår energipolitik, som vi tre partier står bakom, är . Jag vill framhålla att energipolitiken för de tre partierna i den så kallade alliansen är något som jag under mina som energitalesman aldrig har sett någonting av. Det är möjligtvis byggandet av ett nytt kärnkraftsverk, som vill göra. I övrigt är det att man ska avveckla allt annat. Det gäller nätnyttomodellen, certifikatssystem och mycket annat. Min fråga till de tre partierna är: Vad tänker ni göra? Hur kommer er energipolitik att se ut? Det är viktigt att ni talar om hur ni ska bedriva energipolitik och hur långsiktig den är. Ännu har jag inte sett att den har varit speciellt långsiktig. Det sägs också i propositionen något som vi understrukit, nämligen att höjning av termisk effekt är viktig. Där har också regeringen avgjort ett ärende. Med det ser vi fram emot att övriga kärnkraftverk som står inför att göra detta även kommer att få ett sådant tillstånd . Till och även till vill jag säga följande. Ni talar om likströmskabeln och hävdar att vi har smugit in den. Vi har varit rätt övertygande och klara i vår proposition att vi skulle bygga en likströmskabel. Det är för att vi ska få en bättre elförsörjning och cirkulation i det nordiska systemet. Det handlar inte om att det är finländsk kärnkraft som ska komma till . Vi har dåligt med reservkraft. Enligt har vi rätt stor marginal innan vi når taket. Enligt är det i systemet om vi har den kalla dag som många säger att vi kommer att få. Då har vi ordentligt med kraft i vårt system. I övrigt har vi i årets budgetproposition också tagit fram mer pengar för energiforskning. Det har vi yrkat på många gångar. har vi fått ordentligt. Vi ska se till att vi satsar på forskning och utveckling och demonstrationsinsatser på energiområdet. Vidare får anslaget också användas för att bidra till att främja utveckling av teknik som baseras på förnybara energislag. Det handlar om effektivare energianvändning och industriella processer i försöks- och fullskaleanläggningar. Regeringen har också överlämnat en proposition om konvertering av direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostäder. Den propositionen kommer vi att ha en debatt om . Vi har justerat betänkandet i vårt utskott. Jag ska inte beröra den så mycket mer. Jag tänker nu gå över till att säga någonting om leveranssäkra elnät. Den proposition och det förslag som finns i propositionen kom till med anledning av stormen . Den orsakade stora störningar och elavbrott som drabbade ett stort antal elanvändare, privata som företagskunder. Regeringen föreslår att i ellagen inrättas ett funktionskrav. Det innebär att oplanerade avbrott i elöverföring inte får överstiga . Detta krav ska gälla från . Det finns även ett förslag för avbrottsersättningens storlek samt en modell för detta. Denna avbrottsersättning ska gälla . Nätägare kan begära jämkning om man inte hinner anpassa sin verksamhet till funktionskravet. Skulle man drabbas av oskäligt hårda krav på avbrottsersättning bör detta också i vissa fall kunna jämkas. I propositionen föreslår regeringen att hänsyn ska tas till de ekonomiska förhållandena hos den ersättningsskyldiga nätägaren. Där har utskottsmajoriteten kompletterat med att även ersättning också kan jämkas efter vad som är skäligt om arbete med att få i gång överföring av el har påtvingats en försening för att inte utsätta arbetstagarna för betydande risker. Med detta tillägg har utskottsmajoriteten ställt sig bakom regeringens förslag i alla stycken. Jag vill understryka att arbetsmiljölagen tar över. Säger arbetsmiljölagen att man inte kan gå ut på grund av att det är storm och risk för att medarbetarna skadas ska självklart inte nätägaren tvinga ut arbetstagaren. Det är viktigt att man gör det vid tillfällen då det är ljust ute och inte då det är mörkt. Det är ofta som det blir besvärligt. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkande NU3 samt avslag på samtliga reservationer. Jag yrkar också bifall till utskottets förslag i betänkande NU6 och avslag på samtliga reservationer. 161 (): Energiuppgörelsen mellan , Vänstern och Socialdemokraterna är lite av ett styrkebälte i svensk politik. Detta har pågått . Trots hårda duster och hård kritik har den här alliansen lyckats hålla samman och föra frågorna framåt. Med detta som grund har energiomställningen fortskridit för att minska och fasa ut kol, olja och uran från det svenska energisystemet. Vi använder få men mycket viktiga styrmedel. Det geniala certifikatsystemet gynnar framväxten av ny, miljövänlig och inhemsk el- och värmeproduktion. Biomassebaserad kraftvärme både i kommuner och i industri har en mycket god utveckling. Vi kan nu förhoppningsvis se fram emot motsvarande utveckling vad gäller vindkraften.