prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — Jag har inte oroat mig det minsta över att inspektörerna inte skulle veta vad som står i lagar och förordningar. Det tror jag att man är mycket väl insatt i. Det jag pratar om är allmänhetens och djurhållarnas förtroende för djurskyddslagen. Håller man på och schackrar med den och använder den som ett instrument för att uppfylla partikongressers och 121-punktsprograms mål i stället för att använda den för att förbättra djurvälfärden är det hos producenter och allmänhet som legitimiteten för lagar och förordningar minskar, inte hos inspektörerna. Det har jag aldrig påstått. 100 Jordbruksminister () replik: talade väldigt vackert inledningsvis om att vi människor har rätt att hålla djur i vår tjänst men att det också skapar en skyldighet att behandla djuren väl. Det tycker vi väl alla. Det handlar om etik och moral, och det har vi människor diskuterat i tusentals och tiotusentals år. Etik och moral är ingenting som för all evighet är hugget i sten. Det är en diskussion som vi ständigt måste ha i våra civiliserade samhällen. Det är en sådan diskussion som också finns kring pälsdjursuppfödningen. Jag tror att underskattar vad allmänheten tycker och inte har noterat att det finns ett starkt folkligt stöd för att vi ska behandla våra djur väl och att det också finns ett starkt folkligt stöd för den djurskyddslagstiftning som vi nu har. Vad vi tänker göra i det arbete som vi har påbörjat i är att utifrån den gällande djurskyddslagstiftningen förtydliga vad som ska gälla för pälsdjursnäringen. Det kommer en departementspromemoria , som kommer att både redovisa vilka ändringar som bör göras i regelverket och ta upp den viktiga frågan om vilken ersättning som de berörda näringsidkarna ska vara berättigade till. 101 () replik: Jag har två frågor till jordbruksminister . Jag kan börja där hon slutade: ett starkt folkligt stöd. Jag är helt övertygad om att vi har det för vår goda djurhållning och livsmedelstillsyn. Den lagstiftning som ministern är här för att beskriva är en god utgångspunkt för att klara detta. Det är självklart att de djurhållare och de livsmedelsföretag som i vardagen, här och , matar kossor eller levererar lunch också ska ha en god konkurrenskraft. De villkoren är minst lika viktiga som lagstiftningen för att klara av detta. Förutom lagstiftningen behöver vi alltså också sjysta konkurrensvillkor för att klara detta. Min första fråga gäller följande. Regeringen har sökt stöd för den här propositionen om tillsyn hos och Vänstern. Regeringen har också sökt stöd för de kommande ekonomiska villkoren hos och . Precis som ministern själv säger lever vi inte i en isolerad värld. Vi måste ta hänsyn till de konkurrensvillkor som gäller. Vad är det som förbättrar i de kommande förslagen från regeringen konkurrensvillkoren i kringliggande länder för våra producenter som dagligdags jobbar med detta? Vad är det som förbättrar? Min andra fråga berör självklart de jobb som inte längre ska få vara jobb i . kommer det i den ekonomisk-politiska propositionen bara att handla om de 1,4 miljoner människor som inte har gått till arbetet. Ansvarig minister, i det här fallet jordbruksministern, kommer också att införa ett indirekt näringsförbud för att kunna presentera andra så kallade Amsjobb. Är det inte dags att jordbruksministern nu erkänner att det är en politisk eftergift att införa det här direkta eller indirekta näringsförbudet för en näring som lever upp till lagar? offras de arbetstillfällena medan debatten i övrigt kommer att handla om hur många nya jobb man ska skapa på andra områden. 102 Jordbruksminister () replik: , jag skulle vilja blicka tillbaka tio i tiden, till 1994. Då tog den socialdemokratiska regeringen över en ekonomi i moras som den borgerliga regeringen lämnade efter sig. som har gått har vi fått ordning på ekonomi. Den vårbudget som presenteras kommer att bekräfta att har en stark ekonomi. Det är det allra viktigaste för företagen i . Sedan har vi vidtagit ett antal specifika åtgärder för jordbruksnäringen. Vi står inför stora omställningar. Vi förändrar EU:s jordbrukspolitik. Det kommer att ge näringen utmaningar. Därför har vi arbetat både för att sänka produktionsskatter och se till att vi får regelverk som är lämpliga för näringen. Sedan den specifika frågan om pälsdjursnäringen. Nej, det är ingen politisk eftergift på det sättet. Den socialdemokratiska regeringen lutar sig mot ett kongressbeslut i det egna partiet. Vi har haft ett rådslag om djuretik och livsmedelsproduktion , och det finns ett stöd inom partiet för de här åtgärderna. Det är inte så att vi förbjuder en näring som lever upp till regelverket. Vad vi säger är att näringen med dess nuvarande produktionsmetoder inte kan fortsätta, för man lever inte upp till den djurskyddslagstiftning som den svenska har beslutat om. 103 () replik: Jag tycker att det är näst intill ett hån mot de 1,4 miljoner människor som inte har kunnat gå till ett jobb att säga att har en god ekonomi och det ska man stolt presentera här , i plenum. Jag känner många människor som inte har ett jobb. De känner inte att har en god ekonomi. Att visa resultatet av en förhandling som har påbörjats tack vare att man dessutom förbjuder andra jobb i tusentals jobb, i , och är näst intill ett hån mot människor. Man väljer att offra jobb, och det är beklämmande. Det borde också kännas hos jordbruksministern. Även det socialdemokratiska partiet kommer att ha en kongress . Det finns flera motioner om de här frågorna. Att säga att man talar för en majoritet inom socialdemokratin är också rätt starkt, eftersom vi vet att det är många även inom socialdemokratin som inte håller med ministern i det här fallet. De vill inte offra jobb för att kunna presentera en vårproposition i riksdag. 104 Jordbruksminister () replik: Det är intressant att få höra att och maktalliansen uppenbarligen tror att det finns en enorm dramatik i de förhandlingar vi har med våra samarbetspartier. Jag måste nog göra er lite besvikna. Det har varit ett bra budgetarbete, och det är en bra vårbudget som presenteras . Det är en ekonomi i ordning. Visst är bekämpande av arbetslösheten det viktigaste uppdraget för regeringen, . Det kommer att framgå av vårbudgeten som presenteras . 105 (): Vi debatterar nu djurskydd. Jag har roat mig med att läsa betänkandet ganska noggrant. Jag finner en folkpartimotion som säger att man bör märka och kastrera hankatter som vistas ute på egen hand, så att de inte far illa. Jag undrar om hankatten håller med om det. Det här visar på synsättet, hur vi vill hantera djur. Vi vill anpassa dem efter vår egen bekvämlighet. Det känns lite skrämmande. envisas med att hävda att vi har absolut rätt till det. Jordbruksministern nyanserade den rätten, som naturligtvis står på något slags etisk grund, en etisk grund som jag inte delar med . Jag skulle gärna vilja veta var han har fått den nedtecknad. Den står förmodligen på samma grund som det vita engelska herrefolket stod på när de handlade med slavar. Vi talar om djurskydd. Men vi människor behöver också skyddas, framför allt mot andra människors hanterande av djur. Jag tänker på de incidenter som har ägt rum när det gäller hanterandet av giftiga djur. Det var en monokelkobra som kom loss i . Det kostade djurägaren några , eftersom man har ett strikt ansvar vid djurhållning. En djurhållare hade en spottkobra som bet honom. Det kostade samhället några att bevara livet på honom. Jag tror att har 126 olika serum för att möta eventuella olyckor som inträffar, speciellt efter , då tuffa pojkar plockar upp sina giftiga ormar ur sina terrarier för att imponera på kompisar. Det leder till att de måste in på sjukhuset och få serum. Det känns väldigt störande. Det känns också väldigt störande att ni i utskottet, som har det här på ert bord, inte har diskuterat ett regelverk kring hållandet av giftiga ormar, spindlar och skorpioner. De handlas enligt helt fritt. De skickas med postpaket över hela . För inte så länge sedan kom en petflaska med 22 små ormar från , hittagen av Herpetologiska föreningens ordförande. Det känns ovärdigt. Det finns faror i det här. undrade vilka djur vi skulle vilja släppa ut . Om jag fick råda, med den etiska grund jag står på, känner jag att det är omoraliskt att vi ska döma djur till livstids fängelse därför att vi ska ha något roligt att titta på i ett akvarium eller terrarium. Det känns för mig störande, men jag vet att jag är relativt ensam om den ståndpunkten. Jag tror dock att det finns många utanför den här kammaren som håller med mig. Jag vill bara meddela att kommer att stödja reservation nr 56 som handlar om att begränsa möjligheten till handel med levande djur inom EU. 106 () replik: Att jag och uppenbarligen har olika synpunkter på det etiskt försvarbara i att människan har djur i sin tjänst har jag inga problem med. Så är det. Jag anser att vi har rätt att ha djur i vår tjänst. Men jag var också mycket noggrann med att tala om att det är ett ansvar för oss att behandla djuren på ett vettigt sätt, så att de inte far illa. Det som upprör mig, som var anledningen till att jag begärde replik, är när jämför det med slavhandel. Jag tror inte att ättlingarna till de slavar som kom till ställer upp på den jämförelsen. Att man jämför människor och djur på det sättet är faktiskt stötande. 107 () replik: När nu reviderar sitt uttalande, det om att ha djur i sin tjänst, kan jag hålla med om det. Jag är själv före detta lantbrukare och har fortfarande djur i min tjänst. Men det är ett annat förhållningssätt än att döma djur till livstids fångenskap. Där finns ett slags symbios mellan djur och människa, och den har jag ingenting emot. Det jag gjorde var inte att jämföra djur och människa även om jag inte anser att skillnaden är så stor utan jag ansåg att den självpåtagna rätten att handla med levande varelser förmodligen står på samma grund som när engelsmännen en gång tog sig rätten att handla med andra människor. Det var det jag sade. 108 () replik: Jag vill bara kort säga att jag inte tycker att man ska tala om slavhandel med människor på samma gång som man talar om rätten att hålla djur. 109 () replik: Då ska jag vara lika kort och säga att jag gör det i den vidare meningen att det är fråga om handel med levande varelser. Den likheten finns. 110 () replik: Jag vill, väldigt kortfattat, tydliggöra det som nämnde om och motionen. Vi har ett öppet parti. Alla medlemmar har möjlighet att motionera. Det handlar alltså om en enskild motion, där kunde se att vi som parti inte ställt oss bakom den. Det är emellertid helt öppet och fritt att motionera och ha synpunkter. Däremot håller jag med om det som tog upp om exotiska djur. har agerat genom , som ställt en fråga till ministern om just den problematiken. Vi är alltså med på banan där. 111 () replik: Jag ska vara lika kort och säga att det exempel jag gav gällde inte syn på hankatter, utan det var ett exempel på människors syn eller närmare bestämt en del människors syn på hur man kan hantera djur. Det var utifrån de utgångsvärderingar jag har som jag tog upp det exemplet. Det gällde alltså inte i dess helhet. 112 () replik: Då är det klargjort. Tack för det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över Föredrogs trafikutskottets betänkande 2004/05:TU17 Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över . 113 (): ska nu behandla ett betänkande som innehåller åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över . Den storm som drabbade stora delar av bedöms vara den värsta . har bedömt att skog har skadats, vilket kan jämföras med skadorna orsakade av stormen , då skog skadades. är och de län som drabbats värst, där respektive av virkesförrådet skadats. Stormen har vidare lett till omfattande störningar och långvariga avbrott i viktiga samhällsfunktioner. Bland annat har vägar och järnvägar blockerats och infrastrukturen för elektronisk kommunikation råkat ut för omfattande störningar och skador. I betänkandet behandlas 16 motionsyrkanden i fem motioner som väckts med stöd av 3 kap. 13 § riksdagsordningen. Där anges att motioner med anledning av händelse av större vikt får väckas gemensamt av minst tio ledamöter om händelsen inte kunde förutses eller beaktas under övriga i angivna motionstider. Utskottet anser det angeläget att transportsektorn så långt som möjligt anpassas för att klara de särskilda transportbehov som stormen förorsakat. Det handlar inom vägområdet om att i vissa fall tillåta tyngre fordon och göra undantag från vilotidsregler. Dessutom erfordras ökade medel för att möta underhållskrav föranledda av vägskador och ökad vägförslitning. På järnvägsområdet krävs det insatser dels kortsiktigt för att öka transportkapaciteten och sänka transportkostnader med nedsatta banavgifter, dels långsiktigt för att skapa en mer robust infrastruktur. När det gäller sjöfarten innebär åtgärderna ett slopande av godsdelen av farledsavgifterna för de aktuella transporterna samt införande av en möjlighet att använda tonnage utanför EU för att utöka inhemsk transportkapacitet. Utskottet konstaterar att inom samtliga dessa områden har åtgärder vidtagits eller planeras att vidtas som ligger väl i linje med vad som efterlysts i de aktuella motionerna. Utskottet avstyrker därför samtliga motionsyrkanden men konstaterar att syftet med dessa blir helt eller delvis tillgodosett. När det gäller politikområdet elektroniska kommunikationer och IT framhåller utskottet vikten av effektiva och säkra kommunikationer. Mot denna bakgrund och med stöd av bestämmelsen om utskottsinitiativ i riksdagsordningen föreslår trafikutskottet en ändring i lagen om elektronisk kommunikation. Nuvarande bestämmelse innebär att den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig fast telefonitjänst ska uppfylla rimliga krav på bland annat god funktion och säkerhet. Ändringen går ut på att skyldigheten även ska gälla annat än fast telefoni, det vill säga mobil telefoni och andra allmänt tillgängliga kommunikationstjänster för till exempel Internet. I betänkandet finns fyra reservationer. 114 (): När vi nu ska debattera betänkande TU17 Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över är det egentligen olyckligt att denna viktiga fråga blivit uppdelad på flera utskott. Trafik tar en del, miljö och jordbruk har en del och näring och skatte var sin del. Det skulle varit intressant och av stort värde om vi debatterat denna fråga inom alla politikområden så att vi kunnat belysa helheten. är det som det är, och vi koncentrerar oss på kommunikationsfrågorna kring stormen. Jag avser att ta upp frågor som rör vägar, järnvägar och sjöfart. Beträffande elektroniska kommunikationer och IT kommer min kollega att redovisa de moderata ställningstagandena. När det gäller vägfrågorna redovisar vi i reservation nr 1 behovet av ökade anslag till vägnätet. Det är ingen nyhet. Vi anser i normala fall att anslagen till landets vägar är för låga. när stormen drabbat är det än mer viktigt att behovet tillgodoses. Utskottets majoritet känner sig nöjd med regeringens beslut att 100 miljoner ska gå till stöd för sönderkörda skogsbilvägar och körskador i naturen. Dessa medel tas av anslag och övergår till . Ni hörde rätt när jag sade sönderkörda skogsbilvägar och körskador i naturen. Det är alltså av anslag som pengar tas till skador i skogen. Anser majoriteten att det är en rimlig fördelning att pengar till skogsskador tas av anslag? Vidare vet vi att uppskattat skadorna på vägnätet till . Det vore synd och skam om vi i vårpropositionen tvingades konstatera att inte kompenserats för de beräknade skadorna. Vi får leva i ovisshet till. Regeringen öppnade för att 60-tonsgränsen för lastbilar kan ändras till på vissa vägar. Det har förvisso inte inkommit så många ansökningar om att få köra , men jag är orolig för att den signal som getts till branschen om att öppna för en annan totalvikt kommer att leda till att förtroendet för att man sedan åter ska ha en 60-tonsgräns blir svår att motivera. Välkommen, fru talman! Dessutom har kör- och vilotiderna ändrats i samband med stormen. Detta gör att man kör och att man ska ha full kontroll på tyngre fordon. Jag måste säga att det är tveksamt ur trafiksäkerhetssynpunkt om den här kombinationen är riktig. Det är inte den högsta totalviktsnivån på det bästa vägnätet som i första hand behöver dispenser. Det är på de så kallade BK 2- och BK 3-vägarna som det krävs en mängd dispenser för att få ut virket. På det vägnätet vet vi att det kommer att förorsakas stora skador, men som sagt: Vi får se om insikten finns i morgondagens vårproposition. På området järnvägsfrågor har vi ingen reservation. På det stora hela tror vi att järnvägsfrågorna kring stormen fungerar tillfredsställande. Jag vill avsluta med att ta upp några frågor om hamntjänster och det som står i alliansens reservation nr 2. I reservationen redogör vi för behovet av att egenhantering i hamnar ska fungera och att det är dags att riva upp det så kallade stuverimonopolet. Det är bara att beklaga den ovilja som finns från regeringens sida när det gäller att se fördelar i EU:s hamndirektiv och fullt ut öppna för konkurrens i hamnområden. Man kan se i betänkandetexten att utskottets majoritet hänvisar till att man ser byråkrati och andra administrativa bördor och att nuvarande monopol gagnar långsiktig ekonomisk planering. Det är ingenting annat än en gammal socialistisk syn. Jag vill avslutningsvis tillägga att vi moderater givetvis står bakom samtliga reservationer där vi är med. Men vi yrkar i vanlig ordning bifall till endast en reservation reservation nr 1. 115 (): Stormen över visade att även är sårbart mycket sårbart. Skogsindustrin drabbades mycket hårt. Enskilda skogsägare kunde se hur deras livsverk blev förstört . Under överskådlig framtid kommer detta att påverka livet för enskilda människor, som i många fall har fått både sitt livsverk och sin framtida inkomst och bärgning bokstavligen sönderslagna. Stormen väcker frågor om det svenska samhällets sårbarhet vid omfattande och oväntade händelser. För oss i har utgångspunkten varit att riksdag och regering nu måste se till att skadan blir så liten som möjligt för de drabbade. Vi har också i en omfattande motion fört fram konkreta förslag för att hjälpa de drabbade. I detta betänkande från trafikutskottet behandlas enbart kommunikationsområdet med anledning av stormen. Som har nämnts i debatten handlar det på vägområdet om att tillåta tyngre fordon. Inom järnvägen handlar det om nedsättning av banavgifterna och ökad transportkapacitet för de aktuella transporterna av stormdrabbat virke. På sjöfartsområdet gäller det sänkta sjöfartsavgifter och att kunna använda tonnage utanför EU för att öka den inhemska sjötransporten och se till att man på ett så bra sätt som möjligt möjliggör transport av virket. Vi har också den elektroniska kommunikationen med telefoni med mera. olika motionskrav på kommunikationsområdet har till stor del blivit tillgodosedda i detta betänkande, men inte fullt ut. Vi står bakom ett par reservationer i betänkandet. Jag vill ta upp några. Reservation 1 är gemensam för , och . Där tar vi upp vägfrågor och insatser för att ersätta skador på skogsbilvägar och körskador i själva skogen. Regeringen har själv i sitt så kallade stormpaket aviserat insatser. Vi anser i reservationen att regeringen , exempelvis i morgondagens vårproposition, måste visa att den menar allvar och tillförsäkra de resurser som krävs för det nödvändiga arbetet med att förbättra och reparera vägarna och skogsskadorna. Detta måste ske skyndsamt om det ska vara till hjälp för att få ut virket och rädda skogen. I reservation 4, som är en fullalliansmotion från fp, m, kd och c, tar vi upp ersättningen till hushåll som har varit utan telefoni. Vi framför i reservationen att det råder en obalans emellan konsumenten och operatörerna på marknaden för telefonkommunikation. Operatörerna kan hävda att det är naturkatastrof och icke ge ersättning till människor som har drabbats hårt av att de inte har tillgång till kommunikation mitt i allt annat elände med stormskadorna. Vi förordar att konsumenternas ställning på telemarknaden bör stärkas. Jag vill ställa en fråga till . Den gäller reservation 1. Kan vi , innan vårpropositionen kommer, få veta om regeringen ger de resurser som man tog upp i stormpaketet? Kan vi få veta att regeringen verkligen menar allvar och följer upp det man sade strax efter stormkatastrofen? Jag vill med detta slutligen yrka bifall till reservationerna nr 1 och nr 4. 116 (): Inte en till! Så skulle många av de människor som drabbades av den orkanliknande stormen över kunna uttrycka sig. efter januaristormens härjningar besökte jag kommun tillsammans med några andra riksdagsledamöter från . Det vi fick skåda var en förödelse av skog av sällan skådat slag. Upplevelsen av en skog där i genomsnitt vart tredje träd fällts av vinden kan inte beskrivas med ord utan måste upplevas. Vid besöket fick vi också klart för oss att basala funktioner som elförsörjning, telekommunikation och larmsystem inte höll måttet när systemen sattes på prov. Stormen i har orsakat en mycket stor förödelse, särskilt i och . Enbart kostnaderna för skador på skogen beräknas till mångmiljardbelopp. Många skogsägare har sett stora delar av sina livsverk och sin framtida försörjning försvinna. Människor som bor i de drabbade områdena fick sin tillvaro kraftigt förändrad när all normal service och kommunikation slogs ut. Särskilt problematiska var de långa strömavbrotten som gjorde att tusentals människor var utan ström . Ett mycket stort antal större och mindre vägar blockerades av träd, vilket gjorde det omöjligt och direkt livsfarligt att förflytta sig. Ett imponerande arbete av lantbrukare och skogsbrukare gjorde att även de mindre vägarna kunde göras farbara . Imponerande är också människors vilja att hjälpa varandra när så behövs. En mycket stor del av de drabbade är enskilda mindre skogsägare som saknar försäkring för sina skogsinnehav. Genom den uppkomna situationen hotas flera av konkurs och tvingas gå från gård och grund. Många mindre företag har fått inställa sin verksamhet, vilket har medfört stora kostnader och uteblivna intäkter . För många av dessa är marginalerna små, och störningarna innebär problem att ekonomiskt kunna klara sig och sina anställda. För de människor som fått sina tillgångar och sina livsverk förödda måste insatser i form av personligt stöd ordnas. I den förtvivlans och hopplöshetens situation som dessa människor upplever och kommer att uppleva framöver behöver olika stödjande åtgärder finnas från kommun, primärvård och frivilligorganisationer för att bearbeta den personliga problematiken. I denna katastroflika situation är det viktigt att staten rycker in för att rädda den ekonomiska situationen för småbrukare och företag. Det är ingen vinst, vare sig för samhället eller för den enskilde, om ett stort antal mindre företag och småbrukare försätts i ekonomiskt trångmål på grund av en händelse som måste betecknas som force majeure. I många av de drabbade områdena har kommuner fått stora kostnader för sina insatser på grund av stormen. Flera kommuner har blivit av med möjligheten att nå en budget i balans i en redan ansträngd ekonomisk situation. Långsiktigt kommer en del kommuner att få en nedgång i skatteintäkter som följd av minskad inkomst för företag, skogsägare och anställda. Här fordras att staten ger stöd till de drabbade kommunerna inom flera områden. När det gäller vägarna måste staten ta ett ansvar för underhåll och upprustning. Det duger inte längre med det vanliga budgettricksandet, att flytta runt resurser från planerade vägprojekt till insatser på andra transportleder som i sin tur för länge sedan skulle ha åtgärdats. Både det statliga det och privata vägnätet i skogslänen kommer att kraftigt slitas ned. Här måste ett statligt ansvar tas.