prot · GS0972 · 2005-02-09 00:00:00 — Det gäller kanske främst att stödja det palestinska samhället i dess återuppbyggnad så att demokrati, välstånd och frihet präglar . På det sättet minskar utrymmet för de mörkar krafter som vill rekrytera självmordsbombare i området. De antiamerikanska stämningarna i skrämmer mig. har gått ut och sagt att han vill sprida demokrati och frihet över världen. Jag ser att det finns en del som i sitt antiamerikanska nit som faktiskt tar avstånd också från målet att sprida demokrati och mänskliga rättigheter. Låt mig göra klart från den här talarstolen att jag delar målet om demokrati, mänskliga rättigheter och frihet. Däremot är jag inte helt säker på att jag delar medlen som ställer till förfogande för att sprida demokrati. Vi har under den utrikespolitiska debatten redan haft en hel del diskussioner om och vad som hände innan. Låt mig klart deklarera att jag inte tror att demokrati och mänskliga rättigheter växer fram ur gevärspipan. Jag är övertygad om att det är ett arbete som måste ske långsamt, långsiktig och intensivt för att påverka människor i den här regionen. Jag tror att och den europeiska unionen ska svara upp mot inställning och säga: Okej, vi delar målet om demokrati och frihet i regionen, men hur allvarliga är ni? Hur uthålliga är amerikanerna? Sanningen är att har talat om demokrati och mänskliga rättigheter i världen men låtit sina kortsiktiga intressen styra. Är det någon här som på fullt allvar tror att man tänker låta sitt kortsiktiga intresse av en stabil oljeleverantör i regionen stå tillbaka för det långsiktiga intresset för demokrati i området? Jag tillåter mig att tvivla. Likadant är det i och i andra områden. Jag tycker att vi ska ha ett klart besked till och hans nya utrikesminister: Ja, vi delar målen. Medlen kan vi ha olika synpunkter om. Men vi kräver först och främst av er att ni visar handlingskraft och ni har bestämt er för att de långsiktiga perspektiven måste vinna över de kortsiktiga perspektiven. Så till frågan om terrorismen. Jag har sagt i den här kammaren att jag tycker att det finns en naiv inställning i riksdag och i den svenska allmänna debatten om hotet från terrorismen. Själv blev jag alldeles skakad när jag tog del av det fruktansvärda illdåd som skedde i Beslan. Flera av er ledamöter vet att jag reser till ganska ofta. Den chockvåg som detta sände genom den ryska folksjälen går inte att förstå, på samma sätt som attacken mot skrämde upp det amerikanska folket. Man blev attackerad på sitt eget område. Likadant har naturligtvis den israeliska befolkningen haft det med olika terroristattentat. Vi måste vara på det klara med att dessa terrorister har ett fruktansvärt vapen, och då talar jag inte om vapen som dödar människor i deras attacker. Jag menar i stället hur detta påverkar människor i de regioner som drabbas av terrorism ropen på hårda tag och att presidenten eller statschefen måste ta i ordentligt med terroristerna för att utrota terrorismen. Vi ser hur det öppna samhället trampas ned i kampen mot terrorismen. Det sker i , det har definitivt skett i och det har också skett i . Vi måste vara på det klara med att det är ett fruktansvärt starkt vapen som terroristerna har. Vi måste våga säga att vi slår vakt om det öppna samhället, om de demokratiska institutionerna och om vårt rättsväsende. Det är med det som grund som kampen mot terrorismen ska föras. Om vi inte klarar den debatten så går vi terroristernas ärenden och låter vårt demokratiska samhälle drabbas. Jag tycker att det finns en naivitet. låter det så här: Ja, ja det är klart att amerikanerna reagerar på det sättet! Det är klart att ryssarna reagerar på det sättet! Jag vill ha sagt i den här talarstolen att jag är helt övertygad om att det svenska folket kommer att agera likadant den dagen ett terroristattentat sker i vårt land. Därför måste vi vinna kampen mot terrorismen. Jag tror inte att det uteslutande sker med militära medel. Jag tror inte ens att det kan ske till en liten grad med militära medel, men jag utesluter det dock inte. Jag tror i stället att det sker genom det målmedvetna arbetet med att sprida demokrati och mänskliga rättigheter. Kom ihåg att terrorismens största fiende är demokrati, välstånd och mänskliga rättigheter. Det är inte lätt att rekrytera en självmordsbombare eller en terrorist i ett land som präglas av välfärd och demokrati. Det tredje som jag skulle vilja ta upp är vårt närområde. Det är det gemensamma grannskap som den europeiska unionen har ihop med . Jag är oroad. Jag tycker att EU har en svaghet i sin policy gentemot det grannskap vi har European Neighbourhood Policy, som den kallas. Det gäller , och . Jag är av åsikten att många europeiska länder ville ha , och som grannländer till Europeiska unionen, och därmed sätta gränsen för unionens utvidgning just där. har legitima intressen i området. Det är grannländer. Det är också våra grannländer. Vi måste våga tala om för att det är bra för om dessa grannländer är demokratiska och välmående. Det är inte ett geopolitiskt nollsummespel. Det är bra för oss och det är bra för . Därför måste vi våga engagera oss i en diskussion tillsammans med den om hur vi ska utveckla samarbetet med de här länderna så att de går i riktning mot demokrati och mänskliga rättigheter. avslutades på ett, som jag tycker, helt underbart sätt. Det ukrainska folket visade den politiska eliten i : Vi vill tillhöra era värderingar! Vi har en moralisk skyldighet att ställa upp på deras önskan. 23 () replik: säger: Vi socialdemokrater delar målen med i och . måste visa handlingskraft, säger han. Men ni delar inte uppfattningen att de valda medlen är de rätta. Jag tror inte att detta är särskilt trovärdigt. Jag ifrågasätter inte att delar målen. Men det är inte trovärdigt att säga: Ni har valt medel som inte passar oss, och därmed passar vi i hela frågan. är situationen som den är. , och andra är i . Då är frågan hur målen främjas i den situation som vi lever i och i den verklighet som finns i . Som jag ser det måste medlet vara att man stöder fortsatt brittisk och amerikansk närvaro till dess att irakierna själva har en fungerande demokrati, kontroll över sin ekonomi och så vidare. Anser Socialdemokraterna att Europeiska unionen ska ge ett medlemskapsperspektiv? 24 () replik: En gång i tiden förde jag en debatt med vice partiledaren i . Han ville att vi skulle skicka trupp till . Redan innan amerikanerna hade beslutat sig för att attackera ville skicka trupp dit. Det är fortfarande i den andan som i den här kammaren agerar. Det finns inget stöd för att skicka trupp dit. Amerikanerna gjorde detta i brott mot den internationella folkrätten. Vi ställer inte upp på det; vi tror att det var ett misstag. Om man ska se det i ljuset av att bekämpa terrorismen så måste vi vara på det klara med att det har misslyckats kapitalt. Den insats som har skett i har väl snarare mångdubblat antalet terrorister i regionen. Låt mig ändå säga att jag tycker att det är rätt att vi ska stödja det irakiska folket i dess demokratiska strävanden. EU har inte gjort tillräckligt. Vi har enorma resurser i medlarprogram och annat som vi har använt i alldeles för liten utsträckning för att stödja de demokratiska krafterna. Det tycker jag att jag och kan ta varandra i hand på. Det sista, som gäller , uttryckte på ett alldeles utmärkt sätt i den utrikespolitiska deklarationen. Hon säger: har, precis som alla andra europeiska länder, rätten att ha ett medlemskapsperspektiv. Tydligare kan det icke sägas. 25 () replik: Det kan sägas tydligare. Det kan sägas på samma sätt som till exempel och har sagt, nämligen att ska ges ett medlemskapsperspektiv av Europeiska unionen. Det kan sägas klarare av Socialdemokraterna, av utrikesministern och av . Varsågod, instäm! Ja eller nej? 26 () replik: Jag kan inte riktigt förstå skillnaden mellan det som sade och det som läste upp. Det står så här: Det ukrainska folket har tydligt visat att det delar de grundläggande värderingar som EU bygger på. har samma rätt som andra europeiska länder till ett medlemskapsperspektiv. Det var precis vad läste upp förut, och det var precis vad sade från den här talarstolen. Jag hoppas verkligen att EU visar det ukrainska folket sitt intresse av att stödja det i dess reformsträvanden. Det finns inte någon självklar garanti, precis lika lite för som för andra länder, för att bli medlem i den europeiska unionen. är det upp till att visa allvar i sina reformsträvanden och lyckas med att transformera sitt samhälle så att landet klarar att bli medlem i Europeiska unionen. I det mödosamma arbetet hoppas jag att och den europeiska unionen, gärna tillsammans med grannländerna , , och andra, deltar för att stödja . 27 (): Jag kommer att fokusera tre teman: , som är brännande akut , skuldavskrivningar inom bistånd och, som alltid när jag står i talarstolen, hiv. Situationen i ser nu ljus ut efter många mörka år av hopplöshet. , och har visat nytt engagemang och måste vara med som en aktiv del i detta. Vi kan känna riktig optimism i luften. Vi har sett många brutna löften och många attentat, men just nu är det lugnare och mer förhoppningsfullt . Alla är förstås konflikttrötta. Vi kan härifrån se att demokratin faktiskt är på frammarsch, alldeles speciellt efter valet i och det sköra valet i . Just valet i är en oerhört betydelsefull signal till folken i hela . Det är en signal som dock inte uppskattas av alla. Just därför behöver vi stötta demokratiutvecklingen med all kraft vi kan uppbringa. Vi behöver mer demokrati i flera länder i . Vi får aldrig, inte för en sekund, ge upp den tanken eller bli handlingsförlamade när det gäller demokratiseringsprocessen. Den behövs för att få fungerande samhällen. Vad kan och EU då göra? Vi måste vara ytterst tydliga när det gäller demokratistöd till länder i . Vårt stöd måste genomsyras av total transparens och dessutom vara kopplat till krav på reformer i rätt riktning. Vi måste också våga ta upp diskussionen om roten till terrorism. Det är så lätt att vi fastnar i att bara skydda oss mot den terrorism som pågår . Vi stänger våra gränser, utökar övervakning inom EU och blir introverta. I stället måste vi våga agera precis tvärtom. Vi måste ut i världen och trycka på hårdare när det gäller demokrati och välstånd och visa att vi vill se fler människor som har rätten till och kan göra fria val. Jag skulle vilja se att och EU agerar och sätter ett enormt ökat tryck på de stater i som stöder terrorism . Vi var med utrikesutskottet på besök i . Där hävdar man bestämt att Hizbullah är en rent libanesisk politisk organisation som inte har något stöd av . Sådana uttalanden är för mig skrämmande att höra. Jag skulle vilja ta fram dem och diskutera dem i dagsljus. Det här är bara ett exempel. Varför tar vi inte upp diskussionen om Hizbullah och dess inblandning i terrorism? De har visserligen olika grenar. Det sociala, politiska och militära grenar. Men man kan inte riktigt särskilja det på det sättet. Det är tillräckligt farligt att man stöder terrorism ekonomiskt och politiskt. Det här var bara ett exempel. Det finns ju fler som Hamas, där vi har varit tydligare, och Jihad. Alla de här organisationerna behöver genomlysas mycket mer än vad som görs . Det svåra i den är balansgången är också att just de här organisationerna också gör mycket gott bland den fattiga befolkningen och i flyktinglägren. Man hjälper till med många olika goda insatser. Man ordnar rent vatten, skola till barnen, sjukvård och mycket mer. Allt detta är tätt sammanflätat. Därigenom har man också väldigt svårt att särskilja rätt och fel. Det vi kan hjälpa till med är i stället att bistå för att skapa rumsrena politiska partier, en ökad pluralism och ge fattiga människor i ett annat val. Vi måste vara ytterst tydliga med att vi inte accepterar organisationer som har militanta inslag. Det är ett mycket viktigt sätt att kunna stötta till exempel , som är aktuellt , och dess ledare i hans goda intentioner till fred. Världen har börjat inse att millenniemålen inte kommer att uppnås utan mycket större ansträngningar än vad vi sett. Commission for , ett nätverk som bildats för att fokusera på dessa frågor, ska skriva sin slutrapport senare . Jag hoppas att man kommer att säga att vi inte ska bilda ytterligare en organisation som ska bekämpa fattigdom eller sjukdomar. Vi har tillräckligt många sådana redan. I stället behöver vi se en betydligt mer utökad samordning mellan de organisationer vi redan har med tydliga gemensamma mål. Ett viktigt budskap är att låta de afrikanska regeringarna verka så självständigt som möjligt och att de får möjlighet att driva sin egen politik, gärna tillsammans i ett panafrikanskt parlament, i Afrikaunionen och i Nepad. Vad kan då vi i och EU göra? Vi kan till att börja med försöka motverka den brain drain som pågår i flera fattiga och stötta eget engagemang i större utsträckning. Visst behövs det mer pengar för att bekämpa fattigdom. Vi ser nu en större givarvilja . Men det är bara den ena delen. Sedan gäller det också tänka till hur vi ska använda de här pengarna. Vi måste ställa krav, som jag sade tidigare, att det sker reformer som leder till ökade mänskliga rättigheter, fred, demokrati och säkra rättssystem, att det är full transparens i olika regeringar, att man får ökad kunskap och kompetens och framför allt en skola för alla barn. Resurserna behöver också kopplas till nationella fattigdomsstrategier, ibland till och med regionala planer. I de här ska också ingå att bekämpa hiv och planer för hur värnar om, ofta till följd av hiv, utsatta föräldralösa barn. Det är i alla de här delarna som det stora arbetet och energin måste förstärkas och förtydligas. Där kan och EU bli mycket bättre. , finansminister, har försökt få övriga G 7-länder att starta en ny internationell biståndsfond, Facility. Inget av de här länderna uppfyller kravet på av BNP i bistånd. Men via IFF skulle de låna upp pengar på kapitalmarknaden mot en säkerhet bestående av G 7-ländernas framtida biståndsavsättningar. Det här skulle preliminärt kunna ge ytterligare 100 miljarder i bistånd. I det här förslaget ingår också att man vill skriva av u-landsskulder till och för ungefär ett 40-tal länder. Det här är verkligen ett steg i rätt riktning. Det skulle innebära att de rika länderna avskriver , huvuddelen av dessa skulder. Det skulle vara ett slags Marshallplan för . Det här är någonting som har drivit i svensk biståndspolitik . Det är mycket glädjande att se att många länder nu verkar vara intresserade av att enas om detta. En viktig sak som EU kan göra, förutom att vara stödjande i egen afrikansk politik, är att avskaffa tullar gentemot och driva på att detta sker mellan de afrikanska länderna själva. Låt mig säga några korta ord om hiv. har varnat för att hiv börjar bli ett seriöst hot mot säkerheten när det gäller social och ekonomisk stabilitet även i . Via flera olika organ slussas det in pengar från den globala fonden i kampen mot hiv/aids. EU har tagit fram ett dokument som uppmanar de 25 medlemsstaterna att visa politiskt ledarskap med anledning av epidemin. Hur gör man då detta? Det gör man på många olika sätt, och framför allt krävs det större öppenhet när det gäller att tala om hiv. Det handlar om att politiska ledare på högsta nivå ska tala om hiv. Det handlar om att vi behöver ha ökad samordning i för att kunna göra rätt insatser och satsa på rätt forskningsinsatser. Det handlar också om att vi behöver ha en mycket högre kompetens bland oss politiker som talar om detta för att vi ska kunna göra rätt saker och agera aktivt. har varit, och är fortfarande, ett föredöme i kampen mot aids. Det måste vi fortsätta att vara. Just därför ska vi delta ännu mer aktivt både inom och internationellt när det gäller hiv. 28 () replik: hade ett väldigt bra anförande med ett rikt innehåll när det gäller vad vi kan göra för att hjälpa de fattiga folken. Det finns inte mycket i det som har sagts som jag skulle kunna ha en annan åsikt om, men det finns en grundläggande fråga. nämner här vikten av att uppnå millenniemålen och att vi måste göra mer. talar om hur andra länder försöker uppnå 0,7-procentsmålet i sina biståndsinsatser. har haft ett passionerat anförande för enprocentsmålet. De borgerliga partierna har försökt att framträda på så enad front som möjligt när det gäller angreppen på socialdemokratisk politik. Mot den bakgrunden måste frågan ställas om och samlingspartiet äntligen är beredda att överge motståndet mot enprocentsmålets uppfyllande. Får vi se en ny moderat politik? Om inte undrar jag hur alliansen ska få ihop det i denna fråga som vi har tjatat om och som faktiskt är väldigt viktig. 29 () replik: har en annan procentsats i sitt budgetförslag. Det är vi väl medvetna om. Men man ska också komma ihåg att vi har en annan del som gör att vi skulle komma , om det nu är procenten vi ska diskutera. Vi vill ha totala skuldavskrivningar, vilket ni andra inte är beredda att göra. Som jag sade är jag väldigt glad över att G 7-länderna nu föreslår det. Jag tycker att det är fel att landa diskussionen där. Det ska ju handla om kvalitet och inte kvantitet. Slutligen vill jag bara kort säga att den enda gången vi har uppnått var när vi hade en borgerlig regering, så jag är inte särskilt orolig. 30 () replik: Ska jag ta den sista kommentaren till intäkt för att lägger sig på den här punkten? 31 () replik: Vi har inte haft någon slutlig diskussion angående budgeten. Jag tror att det är viktigare att diskutera innehållet till att börja med. Sedan finns det olika sätt att uppnå . Jag tycker nog att vi i behöver diskutera kvaliteten mer. Vad ska vi göra för dessa pengar? Det är viktigare än att ska vara ett mål i sig. Den övriga världen har ett mål på . De har inte ens nått dit . 32 (): , en 16-årig tonårsflicka från , blev hängd offentligt för att hon som ogift kvinna kysst en man. Hennes brott: att vara kvinna och vilja styra över sin egen sexualitet. En annan kvinna skrev ned sina åsikter om förtrycket i ett land i . Hon lever inte längre. Hennes brott: att vara född som kvinna och längta efter att få tycka, tänka och tro fritt. En tredje kvinna, eller spillrorna efter hennes unga, våldtagna kropp, ligger i en anonym massgrav i krigets . Hennes brott: att vara kvinna och önska ett liv i frihet. Dessa medsystrar världen över är inte ensamma. Miljoner kvinnor är sexslavar, utsatta ekonomiskt, sexuellt och själsligt, med brist på makt över sina liv. Det förekommer massvåldtäkter i våldets som jag besökt, nya steningar av otrogna kvinnor i och att flickebarn i könsstympas och förvägras rätten till sin egen kropp, sexualitet och njutning. Det här var ett axplock från världens patriarkat , då kvinnor är andra klassens medborgare i praktiken i alla länder i världen och där kvinnors rättigheter aldrig toppar den absoluta maktens utrikesagenda. Därför behövs det en feministisk utrikespolitik. Jag tror att 2005 kan bli ett historiskt årtal för världens kvinnor. Det är skrevs, det första folkrättsliga dokument som slog fast just lika rättigheter mellan könen. Det är FN:s första kvinnokonferens ordnades i , där kvinnokonventionen utarbetades. Det är FN:s fjärde historiska kvinnokonferens ordnades i . Vad som har hänt uppmärksammas i en debatt i riksdag i förstakammarsalen, som vi i utrikespolitiska klubb ordnar. Ni är hjärtligt välkomna dit! Under konferensen i fick dåvarande jämställdhetsminister ta emot ett pris för som världens då mest jämställda land, men även här råder fortfarande stora skillnader mellan könen. Över 20 000 fall av våldtäkt och misshandel anmäls . Kvinnor har lägre lön. Bara i snitt av föräldraledigheten tas ut av män. Men vad har då egentligen hänt i världen , och vad kan vi göra? Man ska inte underskatta framgångarna för kvinnors rättigheter och feminismen globalt. U-landet , där ett folkmord ägde rum, har flest kvinnor i världen i sitt parlament, . I får kvinnorna nu rösta och gå i skolan och lever inte längre under kvinnohatande talibaner. På fält efter fält kan man se hur kvinnor når mera makt och inflytande. Fattigdomen minskar, barnadödligheten sjunker och alltfler småtjejer skrivs in i . Våldtäkt har blivit ett krigsbrott i artikel 1325. Men bakslagen för feminismen finns också där. Minst en halv miljon kvinnor och barn säljs som sexslavar i vårt eget . Den globala prostitutionen omsätter miljoner kvinnokroppar och barnkroppar världen över. Det är vår tids moderna slaveri. I finns det i snitt kvinnor i parlamenten, och i saknar kvinnor fortfarande rösträtt. president, , och hans amerikanska kristna höger har lierat sig med påven och det muslimska prästerskapet i ett krig mot kvinnors rätt till fri abort och sexualupplysning, och fattiga pressas att skärpa sin abortlagstiftning för att inte förlora bistånd eller handelsavtal. Jag tycker att ska följa tre tydliga principer för att faktiskt ställa sig på kvinnornas sida på allvar. För det första måste vi slå fast att kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter och att de är universella. Rätten till fri abort, rätten till sin egen sexualitet och rätten till föräldraansvar är inga lyxfrågor för vita medelklasskvinnor hos oss i västvärlden. Det handlar om globala frihetsfrågor. Det är rasism och kulturrelativism att säga att inte alla kvinnor ska ha rätt till de här sakerna. För det andra handlar det om att sätta hårt mot hårt. Det handlar om att ta strid i världen mot kvinnoförtryckarna, oavsett om det är religiösa ledare eller diktatorer. Det är vår plikt. På samma sätt som vi aldrig ska tolerera att svenska biståndspengar går rakt i diktatorers fickor får vi inte heller tillåta att patriarkala regimer får fortsätta förtrycka kvinnor och får pengar från . När demokrati är överordnat biståndsmål finns jämställdheten alltid med. Kom ihåg att kvinnoförtrycket alltid är starkast och mest vidrigt och nedtryckande i de länder som inte har demokratiska ideal. Därför tycker vi i att man ska göra en könskonsekvensanalys av det bistånd som vi ger. Det här kan man också ta upp i handelsavtal och vad gäller mänskliga rättigheter. Man bör också lyfta upp andra utsatta grupper, exempelvis homosexuella, bisexuella och transsexuella personer. För det tredje: Våga lyfta kvinnliga förebilder i världspolitiken! Vi som har en fri röst är förpliktade att nyttja den också. Alla vi som sitter här tillhör ett av världens allra mest jämställda parlament, och då måste vi också ta den här diskussionen på allvar. Jag är väldigt stolt över att vi har en kvinnlig svensk utrikesminister och att många av dem som talat för sina partier som huvudtalare är starka, kompetenta kvinnor. Det här måste också synas utåt i världen. Feminism är inte bara en kamp för kvinnor. Det är en kamp för frihet och för moderna könsroller. Men det är viktigt att lyfta fram flera kvinnor globalt. har inte haft någon kvinnlig statsminister . Inte heller har letts av en kvinna. Jag hoppas, då avgår , att riksdag som ett enat parlament faktiskt ska föreslå en bra och kompetent kvinnlig kandidat från , som är en region som står på tur. Det finns massor med duktiga tjejer som är kompetenta. Thoraya Obaid från , som leder , är ett namn som jag tycker är värt att stödja. Att förtrycket av världens kvinnor upphör är för oss liberaler en grundförutsättning för att framtida generationer ska utvecklas och för att samtida samhällen ska skrida framåt. Jag vill avsluta med ett par ord från socialliberalismens fader, , som var en insiktsfull man och feminist . Han sade: Den princip som styr de sociala relationerna mellan könen det ena könets legala underordnande under det andra är fel i sig och utgör ett av de huvudsakliga hindren för mänskliga framsteg och bör ersättas med en fullkomlig jämlikhetsprincip som inte tillåter någon makt eller något privilegium på den ena sidan eller någon diskriminering på den andra. Dit är det dessvärre långt han levde för men de orden hoppas jag att vi gemensamt kan kämpa för på allvar ute i världen. 33 () replik: