prot · GT0948 · 2005-12-09 00:00:00 — skriver till exempel i sin interpellation att det är uppenbart att det krävs statliga initiativ för att befrämja tillväxt och framtidstro. Men protesterar ni i alliansen högljutt mot i stort sett alla de statliga initiativ den socialdemokratiska regeringen tar och hävdar att om vi bara sänker eller tar bort arbetsgivaravgiften löser marknaden resten. Och den stat som ni vill dränera med helt orealistiska skattesänkningar är samma stat som du kräver ska rycka ut och stödja företagen med pengar. Men jag som socialdemokrat tycker att samhället ska underlätta för företagen att etablera sig och utvecklas, inte som ett självändamål utan för att vi tror på att hela landet ska leva, att tillväxten ska fördelas över hela och inte bara i västra, att vi vill att de människor som i generationer ställt upp för att bygga landet och lånat ut sin arbetskraft till industrierna ska ha en sjyst utkomst även nu när vi är på väg in i något nytt efter industrisamhället. All forskning pekar på en avgörande faktor när det gäller företagsetableringar och utveckling, och det är tillgången till en bra infrastruktur. Där är vår del av missgynnad, och där har regeringen ett ansvar och en stor möjlighet att stötta oss. Jag och mina riksdagskolleger har ett antal gånger motionerat om byggandet av den så kallade tvärleden, en upprustning av och ett stöd till vår flygplats i . Hur ser näringsminister på detta? 20 Näringsminister (): Jag har mycket stor förståelse för den oro som människor känner över sina arbetsplatser när de arbetar i en industri som har tillkännagett att man kommer att göra strukturförändringar. Det är klart att ett företag som har ett stort ansvar för sina anställda, att se till att också erbjuda dem möjligheter, inte bara hot. Vi arbetar nu väldigt intimt tillsammans med fordonsindustrin, som i det stora hela är en mycket framgångsrik industri i , för att ytterligare stärka förutsättningarna för de stora företagen. Jag har beskrivit vad vi gör för att stärka exempelvis forskning och utveckling, för att ta fram nya produkter som gör att vi är starka inom fordonsindustrin också om 10, 15 och . Men vi arbetar också för att stärka inte minst underleverantörerna. Det är en rad av små och medelstora företag som sammantaget anställer väldigt många och som behöver starkare förutsättningar för att klara konkurrensen. Det är forsknings- och utvecklingsprogram, stöd till utveckling och stöd till att komma ut på exportmarknaderna. pekar på en ljusning på arbetsmarknaden i , och det är riktigt. Vi ser det alltmer i en ljusning på arbetsmarknaden. Sysselsättningen börjar stiga, och arbetslösheten kommer att börja minska framöver. Men vi kommer inte ifrån att vi kommer att ha långa perioder av strukturomvandling. Så kommer det att vara i framöver. Konkurrensen ökar, och strukturomvandlingen ökar i takt med den. Därmed måste vi också stärka vår förmåga till ständig förnyelse. Bekymret med är att ni alltför ofta talar om detta men inte har någon politik för det. Den enda synbara politiken är att ni klämmer åt dem som råkar illa ut under strukturomvandlingen, med sänkt a-kassa till människor som blir arbetslösa. Det är vad ni brukar erbjuda. Ni ifrågasätter ständigt hela arbetsmarknadspolitiken, det som är människors möjlighet att få den kompetens man behöver för att komma tillbaka till ett nytt arbete. Allt detta gör att trovärdigheten i politik är väldigt låg på detta område. Däremot har jag stor respekt för engagemang för bygden. Det är en vacker bygd och en traditionell industribygd. Det är, precis som beskriver, en bygd som har gått igenom strukturomvandlingar . Sko och teko är industrier som inte längre har i någon större omfattning, men som vi hade i mycket stor omfattning och som vi har lämnat för att gå vidare till ny industri. Det har vi bara kunnat klara genom att ställa upp på de människor som råkar illa ut, så att de får chansen att komma tillbaka till arbetsmarknaden, och att göra stora gemensamma satsningar på infrastruktur, på utbildning, på forskning och på företagsklimatet. Avgörande för en bygd är det lokala engagemanget. Därför har jag också träffat lokala fackklubbsrepresentanter och lokala politiker för att höra mig för hur man resonerar inför de utmaningar man kan stå inför. Här finns ett antal instrument som det är väldigt viktigt att man arbetar aktivt med lokalt. Utbildningsfrågan är central. Hur kan man använda vuxenutbildning, insatser på arbetsmarknadsutbildningsområdet och kvalificerad yrkesutbildning? Hur kan man stärka kontakterna med högskolan för att se till att den vägen få en injektion till ny kunskap och ny företagsamhet? Hur kan man utveckla insatserna från och , de instanser som har möjlighet att bidra med riskkapital för nystartade företag? Det handlar också om att se den möjlighet som kommer i de industriella utvecklingscentrum där vi satsar nya resurser för att stärka det som är en kunskapsbas för små och medelstora företag, ofta inom industrisektorn. 21 (): Jag noterar i ministerns utförliga svar med tacksamhet att regeringen äntligen har upptäckt vilka tillväxtmöjligheter det finns i småföretagen i . Det är en insikt som har haft . Vad vill då ministern göra åt det tunga ok som vilar över den enskilde företagaren? har omkring 75 myndigheter som samlar in information från företag. En företagare som till punkt och pricka vill följa regelverket måste fylla i många dokument. kostar denna byråkrati per anställd. I en Nutekrapport läser vi om att nästan 50 000 soloföretagare egentligen skulle vilja anställa någon men inte klarar av det för de tycker att det är för krångligt, och det kan komma oväntade kostnader. Men jag går åter till . Om vi tänker oss att det värsta scenariet blir av och alla de nämnda jobben i kommun försvinner, vilken verklighet möter då de arbetslösa? Vi har en Amsrapport där arbetsmarknadsutsikterna visar att summan av antalet arbetslösa och antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program beräknas öka från till . Det finns också färska uppgifter i som visar att har en minskande sysselsättning. Tillsammans med , och får vi en bottenplacering i jämförelse med andra medlemsländer. Så kan vi inte ha det. Dessa dystra siffror är oroväckande. Jag vill fråga ministern: ska de arbetslösa industriarbetarna kunna få jobb ? Tror ministern att det kan skapas jobb i den privata tjänstesektorn? Och när är ministern beredd att ge upp den ideologiska blockeringen när det gäller hushållsnära tjänster? är mest utsatta utflyttningskommun. På tio är har kommunen tappat tusen invånare. Den lokala befolkningsprognosen anger att befolkningsminskningen kommer att fortsätta . Vi behöver nya jobb till kommunen. Det räcker inte med sysselsättningspaket. I ministerns svar används ord som flexibilitet och förnyelse av näringslivet. Jag tycker att det är positiva värdeord. Tror ministern att tänker i samma banor när de i sin strukturöversyn överväger att flytta en väl fungerande verksamhet i till ? kan denna verksamhet förväntas hamna utomlands. Jag undrar: Varför behöver , ett av världens mest framgångsrika och mest lönsamma företag överväga att flytta produktion utomlands? Jag hoppas att ministern har ett bra svar på denna fråga. 22 (): Tack, minister , för svaret. Även om är en typisk industrikommun är det trots allt också en väldigt småföretagartät kommun. Eftersom vi ligger på gränsen till måste vi vara lite smålänningar också och klara oss själva. Jag skulle tippa att har mindre än fem anställda. De allra flesta har en, två eller tre anställda. Det innebär att det finns en stor uppfinningsrikedom. Det finns en drivkraft hos alla de människor som klarar sig själva, så att säga, som startar sina egna företag. Det innebär också att det finns en utvecklingspotential. Om vi, vilket jag hoppas, lyckas få och Tarkett att se att det bästa stället på den här jorden att vara på är , så kommer det på grund av den utveckling vi har inom industrin inte att ge fler arbetstillfällen. Om vi vill att ska växa och att det ska flytta in fler invånare måste vi hitta arbetstillfällen på andra ställen. Vi vet att det finns gott om småföretag som kan växa och utvecklas, men, som jag sade i mitt tidigare inlägg, för att man ska kunna utvecklas krävs infrastruktur. Det krävs att vi har bredband. Det krävs att vi har telefon i varenda stuga i en sådan liten kommun. Det krävs att vi har vägar så att arbetskraften kan ta sig dit och därifrån och att vi kan ha transporter, att lastbilarna kan komma fram. Vi har små vägar där lastbilarna har problem att ta sig fram. Sådana handfasta praktiska behöver vi stöd till. Det behövs statlig finansiering, och det behövs finansiering från , men det behövs också ett klart och tydligt besked från näringsministern att den delen av måste prioriteras när det gäller infrastrukturen. 23 Näringsminister (): tar upp flera frågor som jag ska försöka ta upp i mitt svar, både generellt när det gäller företagarpolitiken och när det gäller den regionalpolitiska frågeställningen, på samma sätt som gör. Jag tycker att den bästa strategin är att se vad det finns för styrkor i regionen som man kan bygga vidare på. pekar på det som är så oerhört viktigt, att det är en småföretagarbygd. Det finns en entreprenörskapstradition, ofta inom den industriella sektorn. Det finns en tradition av att vara initiativkraftig, att organisera sig själv, se till att driva ett företag. Det är ingen dålig utgångspunkt. Många orter i har snarare det första steget, att förändra en kultur. Här finns en kultur av företagsamhet som är viktig. Vi arbetar brett för att stimulera företagandet. Det får också stor effekt. startades 42 000 nya företag i . Det är mer än . Visst har vi en uppgång som är kraftig i företagandet. Vi arbetar på bred front. Det handlar om regelförbättringar. Aldrig har vi varit så ambitiösa när det gäller att konkret förbättra regelverket för företagen. har vi drygt 330 förslag som är under genomförande för konkreta regelförbättringar. Dessutom går vi vidare med att sätta målen väldigt högt när det gäller vad vi ska nå av regelförenklingar på skatteområdet. Vi gör strategiska skattelättnader som är viktigt också i den här regionen, exempelvis en mycket kraftig arbetsgivaravgiftssänkning för soloföretag när de anställer sin första medarbetare. När vi nu får en sådan allmän kraftig uppgång i efterfrågan i samhällsekonomin det är det som händer , hushållen börjar efterfråga alltmer av varor och tjänster är det viktigt att stimulera företagandet i samma veva för att expandera möjligheterna till sysselsättning i småföretag. Den privata tjänstesektorn är den sektor som kommer att växa sysselsättningsmässigt i . Vi ser det . Industrin rationaliserar, ökar produktiviteten, ökar produktionen och investerar kolossalt mycket i men behöver inte lika många anställda som . Det är robotar, datorer och mycket annat som sköter de jobb som människor skötte . Industrin är kolossalt viktig, men den stora sysselsättningsökningen kommer att komma i tjänstesektorn, ofta i form av leverantörer till industrin eller, och också alltmer, till hushållen. Men jag tror inte på skatteavdrag för städning i hemmet som den stora lösningen. Vi vet från våra grannländer att det har gett några hundratal arbeten i hela landet, som i exempelvis. Det tror jag inte är lösningen utan en ekonomisk politik och en företagarpolitik som stimulerar till investering och sysselsättning. Om framtidsplaner kan inte jag uttala mig. Det är en sak som företagsledningen beslutar om. Dock brukar jag notera att företagsledning väldigt ofta talar om som produktionsort , om rationaliseringar och ökad produktivitet med som hemmabas. De brukar hålla en mycket hög profil i den debatten och peka på att i går det, om man har en stark företagsledning och en bra facklig organisation som bidrar till detta, att bedriva produktionen på ett mycket konkurrenskraftigt sätt. Det handlar alltså om att utgå från småföretagartraditionen i . Vi ska naturligtvis fortsätta att föra diskussionen om infrastrukturen och vilka förbättringar som kan göras där. Det är inte basalt min fråga, utan det är infrastrukturminister som hanterar den. Men också utbildning, kunskap, omvandling, förnyelse och ett gott samarbete mellan stat och region kan leda till mycket fina framtidsutsikter efter en jobbig period. 24 (): Ska det bli en god jul och ett gott nytt år för alla i kommun? Denna debatt kan inte garantera det, men jag tycker mig ändå ana att ministern har insett hur allvarligt läget är för denna del av . gäller det att aktivera alla fackliga och politiska krafter på lokal, regional och nationell nivå så att de kan samverka för en positiv framtid för , kommun och nordöstra delen av . Det räcker inte som det är , där vi skulle kunna använda den latinska sentensen: Ut desint vires, tamen est laudanda voluntas även om krafterna fattas är dock den goda viljan berömvärd. Jag litar på att den goda viljan finns på alla nivåer, men jag är lite mer osäker på om kraften finns på alla dessa nivåer. Med de orden vill jag tacka ministern för svaret och än en gång hälsa honom varmt välkommen att besöka denna del av . Engagerade partimedlemmar från mitt och parti är säkert beredda att guida i en av vackraste delar, en del som måste kunna hoppas på en framtid trots alla de farhågor som har lyfts fram i denna debatt. 25 Näringsminister (): Redan tidigt i denna diskussion tog vi kontakt med lokala politiker och fackklubbar för att resonera. Det tror jag är väldigt klokt att göra under en sådan här omställningsperiod som är mitt inne i. Min statssekreterare är i kontakt med kommunen och kommer att besöka den, och jag hoppas naturligtvis också få möjlighet att göra detta. Det är en viktig del av mitt jobb att runtomkring i landet besöka lokala företrädare och företagare och resonera kring framtidsfrågorna. Jag tycker också att den här debatten visar att det finns möjligheter för . Däremot är jag mer bekymrad över handlingskraften hos . Det är för mycket koncentration på att skuldbelägga dem som blir arbetslösa och för lite på framtidsfrågorna. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:103 om åtgärder för utländska filmbolags inspelningar i 26 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stimulera utländska filmbolag till filminspelningar i . Han har hänvisat till det indiska exemplet, Bollywood. ställde en motsvarande fråga till kulturministern, och då specifikt om vad denne avsåg att vidta för åtgärder för att underlätta för inspelning av just indisk film i . Kulturministern hänvisade i sitt svar bland annat till det arbete som utförts av Swedish . Filmbranschen är en del av kultursektorn som har många beröringspunkter med näringspolitiken. Förutom att jag naturligtvis ansluter mig till det kulturministern anförde i sitt frågesvar vill jag för egen del framhålla följande. är ett attraktivt land att driva näringsverksamhet i, inte minst utländsk sådan. Vi har en öppen och stabil ekonomi som vilar på långsiktiga lösningar och goda generella ramvillkor för företag och människor. Dessa ramvillkor arbetar vi ständigt på att förbättra, och i fråga om själva regelverken strävar vi efter att skapa neutralitet mellan olika företagsformer, utländskt och inhemskt samt mellan olika branscher. Målet är inte minst att attrahera internationella företag av olika slag. Det nu sagda hindrar inte att vi gör branschspecifika satsningar. Regeringen presenterar strategiprogram för ett antal nyckelbranscher. Vi har också en agenda för den så kallade upplevelseindustrin, och förs exempelvis samtal med musikindustrin. När det gäller filmindustrin har satsningarna, som kulturministern beskrev i sitt frågesvar, handlat om att knyta internationella kontakter, inte minst för att öka intresset för som inspelningsplats för utländska filmer. Vi vill gå vidare på den vägen, och det arbetet går väl i hand med regeringens arbete för regional utveckling. Intressanta filmcentrum har genom regionala och nationella initiativ utvecklats i olika delar av : i , Filmpool Nord i och i vid sidan av för och . Dessa satsningar har satt flera av dessa orter på kartan på ett nytt sätt. De har även inneburit att fler internationella samproduktioner med utländska huvudproducenter förlagts till . Det är framför allt som har attraherat. Regionernas insatser i olika filmprojekt bygger på samproduktion och medfinansiering. Jag delar uppfattningen att har mycket att erbjuda när det gäller utländska filminspelningar. Vi har en känd tradition av filmproduktion, det finns en positiv image av landet i stort, vi erbjuder variationsrika miljöer och prestigelöst projektarbete i små inspelningsteam som ger en bra kostnadsbild och större flexibilitet. Här finns också bra resurser inom bland annat efterbearbetning och musikproduktion, för att nämna några exempel. I min roll som ansvarig minister för handels- och investeringsfrämjande uppmärksammar jag att väcker intresse som inspelningsplats för utländska filmer. har stött initiativ att presentera den svenska kompetensen på detta område, bland annat i , , och . UD har också ekonomiskt bidragit till en studie om filmen som näring och exportindustri för att skapa ett kunskapsunderlag kring dessa frågor. Jag finner det angeläget att fortsätta främja arbetet för att fler utländska filmproducenter ska upptäcka de många fördelar som finns med att spela in film i vårt land. 27 (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret och för att jag får diskutera denna fråga med näringsministern. När interpellationen lämnades in hörde kammarkansliet av sig och undrade om jag verkligen ville debattera med näringsministern. Hörde inte detta ärende egentligen hemma hos kulturministern? Men som ministern påpekar i sitt svar har jag redan ställt en skriftlig fråga om indisk film till kulturministern, och det känns nu naturligt att gå vidare. Film är nämligen inte bara kultur utan också näring. Intresset för film är bra för samhällsekonomin. Det nya filmavtalet, som vi debatterade här i kammaren , bekräftar detta. Ministern hänvisar i sitt svar till lyckade regionala filmsatsningar, och jag kan verifiera hur bra det fungerar i . Vi har 1 200 personer som är sysselsatta inom filmbranschen och 60 bolag med mer än fyra anställda inom området film och rörliga bilder. gäller det dock att försöka vidga perspektivet och inte bara fokusera på den svenska filmens framtid. Det behövs näringspolitiska insatser för att få utländska filmbolag att upptäcka som ett möjligt land för filminspelningar. Här gäller det att hålla sig framme. Låt mig ta fram som ett exempel. Där har man underlättat för inspelningar av indisk film. spelas det in ungefär 20 indiska filmer i . Förutom inkomster för landet under själva filminspelningen har en kanton i landet fått 500 000 turistbesök från . Det är många länder som tävlar om att locka till sig utländska filmare. I länder som , och är det regeringspolitik att uppmuntra samarbete med den indiska filmindustrin, Bollywood. Indiska filmare är vana vid att få service och lokala omkostnader betalda av värdlandet, och förutom de länder jag nämnde är nu också på gång att erbjuda sådana villkor. Jag kan också nämna att har arrangerat en tredagars visningsresa för brittiska filmproducenter. På har man samma friska initiativ för att locka utländska filmskapare till landet. En tänkbar modell som tillämpas i flera länder är att länderna ger utländska filmare en återbetalning på av deras utgifter i landet eller , som det ska bli i . Det innebär att filmarna får mer stöd ju mer affärerna växer. Det är ju en stimulans till expansion. Kan ministern tänka sig att verka för att det blir liknande procentsiffror i så att vi på så sätt kan locka utländska filmskapare till vårt land? 28 Näringsminister (): När det gäller att marknadsföra som ett intressant land för filminspelningar sker det en hel del. Vi knyter internationella kontakter. Vi stöder särskilda främjande aktiviteter. och Invest in har haft särskilt ansvar för att uppmärksamma det här området. har inom ramen för branschprogrammet Upplevelseindustrin initierat projekt inom området Filmproduktion i . har varit aktivt involverat i förberedelserna kring den första indiska filminspelningen i . Svenska ambassader och generalkonsulat har också uppmärksammat svensk kompetens på filmområdet. Generalkonsulatet i till exempel genomförde projektet film experience. Vi har också exempel från där tillsammans med Swedish Film och med indiska samarbetspartner arrangerade ett seminarium om som inspelningsplats. Liknande aktiviteter sker i , tror jag, för att marknadsföra som filminspelningsplats. Jag tycker att vi ska fortsätta med den typen av initiativ för att marknadsföra både för den kompetens vi har på området och för de miljöer vi kan erbjuda för filminspelning. Däremot tycker jag att man generellt ska vara mycket restriktiv med särskilda stöd för kostnader i olika branscher. Jag tycker att det är en klok utgångspunkt i näringspolitiken att näringsgrenar i så stor utsträckning som möjligt måste bära sina kostnader. Min grundläggande utgångspunkt är att jag är skeptisk till att införa särskilda stimulanser av den art som föreslås här. Det bör vara framgångsrika möjligheter att konkurrera med kunskap, miljöer och kompetens, inte genom att betala filmproduktionen. 29 (): har den första indiska film som delvis spelats in i premiär här i . Den heter Kahey. På engelska blir det What your heart says. Handlingen utspelar sig på och i . Det är en bred publikfilm med socialt engagemang och ett exempel på hur ett internationellt samarbete kan bidra till att sätta ett land och en stad på kartan. Filmen kunde spelas in tack vare frivilliga insatser, inte minst av ungdomar som stod i kö för att hjälpa till på olika sätt. Några av de ungdomarna har sedan fått arbete i . Men det gavs ingen hjälp från officiellt håll. rullar ut den röda mattan, men har en avvaktande attityd. Det är inte bra. Ministern nämner i sitt svar Swedish Film och vad de gör för att främja filminspelningar. Vid filmfestivalen i fanns ett arrangemang där kulturministern medverkade, men sedan har det inte kommit några konkreta förslag till ekonomiskt stöd. De svenska argumenten inskränker sig till den goda svenska infrastrukturen och den svenska naturen. Men man säljer inte på skogar och sjöar. Det handlar om pengar, och det borde ministern som näringsminister förstå. En känd indisk producent, , vill förlägga ett 15-tal inspelningar till , men det förutsätter att kan konkurrera med erbjudande. Är det inte dags för ett samarbete mellan Närings- och Kulturdepartementen för att skaka fram erforderliga medel? Ska marknadsföras internationellt måste kultur och näringsliv gå hand i hand. Min fråga är om ministern, just med tanke på att film är ett oslagbart och jämförelsevis billigt sätt att sätta ett land på kartan, skulle kunna tänka sig att ge medel så att man kan främja inspelningen av utländsk film i . En Bollywoodfilm ses av i genomsnitt 1 ½ miljard människor. 300 miljoner indier är på väg ut i världen för att turista. De har pengar att spendera. De har inga språkproblem; de pratar engelska. Hur ska de lockas att besöka ? Ministern kan ju påverka vår turistminister så att kultur, näring och turism gör gemensamma insatser. Jag tycker att det är hög tid för statsmakterna att ta itu med detta gyllene tillfälle för att marknadsföra landet globalt genom dessa filmer för att skapa arbete i filmindustrin, näringslivet och inte minst inom turistnäringen. 30 Näringsminister (): Som jag har beskrivit är vi väldigt engagerade och aktiva när det gäller att marknadsföra som filmland. Det ska vi enligt min mening fortsätta att vara. Vi ska ta vara på tillfällen att inte bara rulla ut röda mattor utan också att visa den kompetens som finns i och därmed attrahera fler att göra filminspelningar i . Att gå över till ett statligt stöd för att betala filmproduktion i är däremot inte aktuellt ur eller perspektiv.