prot · GS0999 · 2005-04-06 00:00:00 — Regeringens uppfattning om svenskt näringsliv tycks ha fastnat i hur det var . Det kanske är den drömvärld som regeringen och socialdemokratin lever i allt var bättre . Jag tycker egentligen att utgångspunkten när vi stiftar lagar om näringslivet borde vara den omvända. Huvudreglerna borde vara anpassade till de små och medelstora bolagen, och sedan borde vi ha särregler för de större bolagen. Vi behandlar ännu ett förslag från regeringen som gör livet lite surare för stora delar av det svenska näringslivet. Vi har sagt att det vid årsredovisningen ska förekomma uppgifter om sjukfrånvaron, om könsfördelningen i styrelserna med mera. Vi anser att förslaget om skyldighet att lämna upplysningar om icke finansiella uppgifter är onödigt. Flera tyngre remissinstanser, som och Värdepapperscentralen, delar denna uppfattning. Det är kanske ändå inte det allvarligaste, utan regeringen föreslår också gränsvärden för hur stora aktiebolagen ska vara när reglerna ska tillämpas. De föreslagna reglerna är både svåra att tillämpa och i övrigt inte särskilt välbetänkta. Regeringen inser också detta och aviserar nu att det pågår en översyn i frågan inom departementet. Det är anmärkningsvärt att denna fråga inte har högre prioritet. Den nu föreslagna lagstiftningen får dessutom till följd att en lagändring troligtvis blir nödvändig när beredningsarbetet inom departementet är klart. Det är ingen bra lagstiftningsmetod att man redan när lagförslaget läggs fram är medveten om att reglerna behöver ändras. Jag anser, som en rekommendation till departementet, att man bör sträva efter att göra skillnaden mellan publika och privata bolag större. Slutligen, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. 232 (): Det betänkande som vi nu har att diskutera rör ett lagförslag som handlar om att i svensk lag genomföra vissa ändringar i EG:s fjärde bolagsrättsliga direktiv. När vi genomför EG-direktiv i svensk lagstiftning finns det två utgångspunkter man kan ha. Den ena är att försöka genomföra regelverket på ett så enkelt och överskådligt sätt som möjligt, på ett sätt som blir så lätt som möjligt att tillämpa och som blir så obyråkratiskt som möjligt. Den andra är att öka krångelfaktorn för svenska företag av olika storlek, och i de fall där man känner sig osäker inför man hellre några extra regler för säkerhets skull. Tyvärr är det här betänkandet till en del ett exempel på det . När det råder oklarhet om vi faktiskt behöver införa nya regler i årsredovisningslagen om redovisning av icke finansiell information i förvaltningsberättelsen föreslår regeringen att vi för säkerhets skull inför den typen av regler. Vi från hade hellre sett att man haft den motsatta utgångspunkten. Det finns goda skäl att bedöma att nuvarande regler är tillräckliga. I den mån detta inte visar sig vara fallet är vi naturligtvis beredda att verka för att man genast går till författning med att ta fram de regler som behövs för att uppfylla våra åtaganden som EU-medlemmar. På samma sätt är krångelfaktorn betydande när det gäller de gränsvärden som föreslås för hur stora företagen ska vara, vilken omsättning de ska ha eller vilka nettovärden av deras tillgångar som ska råda för att reglerna ska kunna tillämpas. Inom pågår redan, som min kollega tidigare var inne på, en översyn av just denna typ av gränsvärden. Om man nu ska införa provisoriska regler i avvaktan på den översynen hade det varit naturligare att till exempel fokusera på skillnaden mellan publika och privata aktiebolag. Slutligen, herr talman, är det beklagligt att detta är ännu ett exempel på direktiv som vi inte kunnat genomföra i svensk lagstiftning. Tyvärr verkar det vara ett genomgående mönster för just de propositioner som hamnar på lagutskottets område. Dessa propositioner prioriteras tydligen inte särskilt högt i . Det är beklagligt, och vi har därför i ett särskilt yttrande från sida poängterat att vi tycker att det är angeläget att organisera arbetet i på ett sådant sätt att vi kan genomföra direktiven . Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 1. 233 (): Regeringen har i en proposition föreslagit ytterligare krav på information i företagens förvaltningsberättelse. Vi inom anser att regeringen genom förslaget skapar onödigt administrativt arbete för företagen. Vi föreslår därför avslag på propositionen, och jag yrkar bifall till reservation 2. Förslaget har sin grund i ett EG-direktiv. Vi tycker att regeringen övertolkar innebörden i detta EG-direktiv. Förslaget går också stick i stäv med det nationella förenklingsarbete som pågår. Några remissinstanser har i sina svar angivit att de nuvarande reglerna är fullt tillräckliga för att uppfylla direktivets krav. Vi i instämmer i de synpunkterna. Vi vill även erinra majoriteten om att inte försvåra förenklingsarbetet genom att ständigt klämma in nya regler. Ett steg framåt och två steg tillbaka tycks vara regeringens förenklingsarbete. Ett annat skäl för avslag är att årsredovisningslagens olika gränsvärden är föremål för en översyn. Vi tycker att det vore klokt om regeringen avvaktar vad den kommer fram till. Upplysningar av icke-finansiell karaktär bör även noga bedömas utifrån informationsnyttan och vägas mot att informationen i vissa fall kan var känslig för företagets fortlevnad. Dessutom är regeringen sent ute med förslaget. Direktivet skulle vara genomfört redan från årsskiftet. Kanske beror regeringens senfärdighet i den här frågan på att den själv är tveksam men av någon märklig anledning sedan har fallit för frestelsen att återigen ytterligare reglera företagens informationsskyldighet. Det är tråkigt att konstatera att så är fallet. 234 (): En förvaltningsberättelse är betydligt viktigare än vad man tror, vill jag påstå. Den är offentlig och alltså tillgänglig för alla som är intresserade. Det är viktigt, inte minst ur ett demokratiskt perspektiv, att alla offentliga dokument, även en förvaltningsberättelse, görs så tydliga och tillgängliga som möjligt. Jag ska som anställd på ett företag kunna ta del av och förstå den information som finns i en årsredovisning. Likaså ska den utomstående investeraren kunna inhämta tydlig och överskådlig information kring ett företags ställning, resultat och utveckling. Ytterst är det årsredovisningslagen som styr vad en förvaltningsberättelse ska innehålla, och lagen säger att berättelsen ska ha en rättvisande översikt över utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat. Det är nog tabeller med en oändlig massa siffror uppspaltade i resultat- och balansräkningar som vi i första hand tänker på då. Men den informationen räcker inte. Materialet behöver förses med information som inte redovisas i sifferkolumnerna men som är viktig för bedömningen av företagets ställning och resultat. Betänkandet som vi nu har framför oss bottnar i ett EG-direktiv som och rådet reviderade och som utmynnade i ett så kallat moderniseringsdirektiv. Namnet antyder en del, och generellt kan man säga att moderniseringsdirektivet är en skärpning i enlighet med rådande bästa praxis. Svensk rätt uppfyller redan moderniseringsdirektivets krav på en rad punkter, men det finns fyra förtydliganden som regeringen bedömer som nödvändiga att införa i årsredovisningslagen. För det första föreslås ett tillägg som säger att när det behövs för förståelsen av årsredovisningen ska översikten innehålla hänvisningar till och ytterligare upplysningar om de belopp som tas upp i andra delar av årsredovisningen. Bedömningen görs från fall till fall. För det andra, herr talman, föreslås ett komplement så att det klart framgår att upplysningsskyldigheten även omfattar förhållanden som är viktiga för bedömningen av utvecklingen av företagets verksamhet, det vill säga inte enbart om företagets ställning och resultat. För det tredje föreslås ett krav på en beskrivning av väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer som företaget står inför. Det kan till exempel handla om osäkerhet kring prisutvecklingen för eller tillgången till en råvara som företaget är beroende av. Någon direkt motsvarighet till detta krav finns inte . Man skulle kunna tro att det upplysningskrav som finns , när det gäller risker kopplade till användningen av finansiella instrument, skulle täcka kravet på upplysning om väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer. Några av remissinstanserna har också påtalat det. Men det finns ingen uttrycklig bestämmelse om det i nuvarande lag. Den fjärde och sista förändringen som föreslås är en bestämmelse om att förvaltningsberättelsen ska innehålla viss icke-finansiell information om det behövs för att förstå företagets utveckling, ställning eller resultat. Som exempel anges miljö- och personalfrågor. Det kravet ska ses mot bakgrund av det arbete som bedrivs inom EU när det gäller företagens sociala ansvar. Ett av målen med det arbetet är att bättre synliggöra sociala och miljörelaterade aspekter på företagens verksamhet. Vilket slags personalinformation avses då? Det kan handla om åtgärder som företaget vidtagit för att förbättra jämställdheten, arbetsmiljön eller kompetensutvecklingen. Det kan också vara uppgifter om personalomsättningen eller förekomsten av kollektivavtal. Frågan om ytterligare skärpta krav på miljöredovisning får hanteras när den pågående utvärderingen av nuvarande bestämmelser har redovisats . Med hänsyn till miljöfrågornas ökade vikt finns det nog anledning att överväga om man bör skärpa kraven ytterligare på detta område. Men liksom tidigare ska företag som bedriver verksamhet som är tillståndspliktig enligt alltid lämna information om verksamhetens påverkan på den yttre miljön. Det är viktigt att poängtera att personal- och miljöfrågor ska ses som exempel på icke-finansiell information och att det på intet sätt är uttömmande. Andra exempel som kan omfattas av bestämmelserna är upplysningar om etiska riktlinjer som gäller i företaget, eller företagets verksamhet i tredje världen. Det gäller återigen sådan information som behövs för att förstå företagets utveckling, ställningeller resultat. Som jag sade inledningsvis handlar hela moderniseringsdirektivet om att skärpa reglerna i enlighet med rådande bästa praxis. De nya reglerna ska tillämpas på alla företag som är skyldiga att upprätta årsredovisning och på moderföretag som är skyldiga att upprätta koncernredovisning. Reglerna ska också gälla banker och andra finansiella institut respektive försäkringsföretag. Men det föreslås viktiga undantag för små och medelstora företag. Kravet på beskrivning av väsentliga risker och osäkerhetsfaktorer ska inte omfatta företag som har högst tio anställda och där tillgångarnas värde uppgår till högst 24 miljoner. Anledningen till det är att reglerna i den svenska årsredovisningslagen omfattar även ekonomiska föreningar, handelsbolag och ideella föreningar och alltså har ett bredare tillämpningsområde än de aktiebolag som moderniseringsdirektivet faktiskt avser. Direktivet ger medlemsstaterna utrymme för undantag, och undantag av det här slaget förekommer på flera ställen i redovisningslagstiftningen. Likadant är det för upplysningskraven om icke-finansiell information. Men här är gränsvärdet ett annat. Kravet gäller endast de företag som bedriver näringsverksamhet och som har fler än 200 anställda och där tillgångarna överstiger 1 000 basbelopp. Det måste ändå anses vara de större företagens upplysningar som kan vara av någon större betydelse för årsredovisningens intressenter. Det finns väl egentligen goda skäl till att inte ta in något nytt gränsvärde eftersom lagen riskerar att bli mindre överskådlig. Men ett flertal remissinstanser har ansett att gränsvärdet bör höjas. Inom har det utarbetats en pm, Förenklade redovisningsregler m.m. Den är just nu föremål för remissbehandling. Där föreslås att det befintliga gränsvärdet höjs. Därför anser regeringen att det redan nu kan finnas anledning att ta in ett nytt högre gränsvärde i förvaltningsberättelsen. Avslutningsvis kan vi konstatera att de nya reglerna innebär ett visst utökat upplysningskrav för de företag som är skyldiga att upprätta års- eller koncernredovisning. Jag vill återigen påpeka att små företag inte berörs av de nya kraven på upplysningar om risker och osäkerhetsfaktorer och att varken små eller medelstora icke-finansiella företag berörs av de nya kraven på icke-finansiell information. En förvaltningsberättelse är alltså mycket viktigare än vad man tror. Med de förslag till förtydliganden som regeringen i samarbete med och föreslår träda i kraft kommer både jag som anställd och den utomstående investeraren eller andra intressenter att få ett tydligare informationsunderlag som gör att vi bättre kan förstå ett företags utveckling av verksamheten, dess ställning, resultat och framtidsprognoser. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandet och yrkar avslag på reservationerna. 235 (): Jag vill börja med att instämma i anförande. Eftersom det är en samarbetsproposition vill jag yrka bifall till både propositionen och förslaget i utskottets betänkande. Eftersom har lyft fram de flesta aspekter som är viktiga att lyfta fram vill jag bara förtydliga och lägga lite mer fokus på ett område som jag tycker är oerhört viktigt. Det förvånar mig väldigt mycket att de borgerliga partierna vill avslå det här. Framför allt förvånar det mig att gör det, som var med mig om att kräva skadeståndsansvar för företag som har verksamhet för multinationella företag i utlandet. De icke-finansiella instrument som är föremål för behandling i den här propositionen handlar nämligen om att svenska moderföretag kommer att bli skyldiga att lämna upplysningar om bland annat miljö- och personalförhållanden samt andra sociala aspekter i sina utländska dotterföretag. Därmed kommer graden av globalt ansvarstagande att kunna återspeglas bättre i multinationella företags redovisningar. Det är alltså genom det här som vi kommer att ställa krav på multinationella företag att redovisa: Är det barnarbete på Hennes & eller i ? Var använder man sig av arbetskraft som inte får organisera sig fackligt, och så vidare? De här icke-finansiella instrumenten är oerhört viktiga ur det perspektivet. Därför kan jag inte förstå: Varför kunde ni åtminstone inte bifalla just det här? Tycker ni verkligen inte att detta icke-finansiella instrument är viktigt? Jag kan förstå om ni vill avslå det andra med de motiveringar som ni har. Men i just den del som handlar om att vi nu på det här sättet, med den här lagstiftningen, kommer att ställa krav på redovisning av företagen om deras utländska dotterbolag i koncernredovisningen, kan jag för hela mitt liv inte begripa hur ni kan ta avstånd från ett så viktigt instrument. Tycker inte de borgerliga partierna att det är viktigt att redovisa, vilket man inte gör , om man till exempel använder sig av barnarbete eller annat? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkanden /05:KU32 Trossamfund m.m. 2004/05:KU19 Trossamfund m.m. förenklad ordning 2004/05:KU28 Ändringar i riksdagsförvaltningens instruktion m.m. 2004/05:KU30 demokrati och kompetens 2004/05:KU18 demokrati och kompetens förenklad ordning 18 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2004/05:508 av ()till justitieminister Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1360 av ()till justitieminister knarkaffärer i /05:1361 av ()till justitieminister till ny tingsrättsorganisation i /05:1362 av ()till statsrådet mot diskriminering på krogen 2004/05:1363 av ()till statsrådet mellan och 2004/05:1364 av ()till statsrådet institutioners politiska opinionsbildning Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:1285 av ()till socialminister icke-våldsårtionde för barn i /05:1296 av ()till statsrådet för skogsbrand i orkandrabbad skog 2004/05:1299 av ()till jordbruksminister jordbruk 2004/05:1300 av ()till jordbruksminister av giftorm 2004/05:1326 av ()till jordbruksminister av giftiga ormar i bostäder 2004/05:1327 av ()till näringsminister i statliga bolag 2004/05:1328 av ()till justitieminister /05:1329 av ()till justitieminister gallringstid i belastningsregistret för ungdomar 2004/05:1330 av ()till justitieminister vid hemlig teleavlyssning och teleövervakning 2004/05:1331 av ()till justitieminister bekämpning av illegal läkemedelshandel på Internet 2004/05:1332 av ()till statsrådet yngre förtidspensionärer 2004/05:1334 av ()till statsrådet till förskolan 2004/05:1335 av Axel Darvik (fp)till statsrådet omdömen i 2004/05:1336 av ()till statsrådet av könsbundna utbildningsval /05:1337 av ()till justitieminister tjänstevapen 2004/05:1342 av ()till statsrådet i sjöar 2004/05:1344 av ()till statsrådet bouppteckningsverksamhet 2004/05:1346 av ()till justitieminister uppgifter Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 69, av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med anf. 81, av förste vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 105 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 130 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 173 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 223 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.