prot · GT0935 · 2005-11-22 00:00:00 — Det finns väldigt många människor som faller mellan stolarna, mellan de här stora och tunga systemen. Det är därför jag hoppas att vi kommer tillbaka till en situation där en läkare remitterar till rehabilitering och patienten går till rehabilitering och blir väsentligt förbättrad och återkommer till arbetet utan inblandning av alldeles för många specialister, utredare och tjänstemannagrupper. 78 Statsrådet (): var frågan i varannan interpellation: Hur tänker statsrådet bära sig åt för att minska sjukfrånvaron på det sätt som regeringen har utlovat? Då tänkte jag att det kan komma då jag får interpellationer som ställer frågan: Hur gjorde statsrådet för att minska sjukfrånvaron på det sätt som regeringen tänkte sig? Det går riktigt bra. Vi har minskning av sjukfrånvaron på grund av olika insatser. Många har arbetat väldigt duktigt med det, från enskilda individer till arbetsgivare och försäkringskassor. Vi har också vidtagit en del åtgärder som är mindre populära hos människor men inte desto mindre viktiga. har i större utsträckning börjat pröva rätten till sjukpenning och bedöma människors arbetsförmåga på ett noggrannare sätt. Detta har lett till att våra system, och det gäller både och arbetsförmedlingen, inte har förmått att lösa ut rollfördelningen mellan sig på ett bra sätt för alla människor som har hamnat i de här situationerna. Det är detta som många kallar för problemet med att trilla mellan stolarna. Det är ett problem som finns. Det är inte av stor kvantitativ omfattning, men det är inget argument. Varje individ som råkar ut för att inte bli väl, rätt och snabbt behandlad av våra försäkringskassor eller arbetsförmedlingar har anledning att vara missnöjd. Därför är det nolltolerans för mitt vidkommande gentemot och arbetsförmedlingen när det gäller misstag som begås mot enskilda individer vid övergången från, som det ju handlar om, till arbetsförmedlingen. Där har båda myndigheterna kommit överens om hur detta i fortsättningen ska skötas mycket bättre. Jag vill se resultaten av detta innan jag fäller något omdöme, men vi är inte framme vid den situationen att jag kan säga att det inte är någon som inte trillar mellan stolarna när det gäller övergången från att ha varit sjukskriven, och ofta sjukskriven länge, till att i stället behöva arbetsförmedlingens tjänster för att komma tillbaka till arbetslivet. Det där ser jag som en av mina viktigaste uppgifter när det gäller att hantera sjukskrivningsfrågorna och hälsofrågorna . Där utlovar jag ytterligare förbättringar, men vi har kommit mycket, mycket längre än någonsin någon vågade tro . 79 (): Sjukskrivningarna har minskat, men den formen av tidig pensionering som har fått en väldigt konstig och lång benämning, aktivitets- och sjukersättning det är fantastiskt vilka intressanta namn vi har i politiken, värdegrunder och sådana konstiga har hur som helst inte alls minskat, det vill säga antalet förtidspensioneringar. Att man automatiskt skickar människorna på löpande band från långtidssjukskrivning till sjukpensionering tror jag inte är någonting som man ska vara väldigt glad åt, därför att människorna då löper mycket större risk att definitivt fastna utanför ett aktivt socialt liv. Låt oss hoppas att vi inom en kort framtid, med en annan regering, kommer fram till mycket korta vägar mellan sjukskrivning, behandling och återställd hälsa. 80 Statsrådet (): Jag är ledsen , men det är faktiskt färre personer som blir förtidspensionerade, om vi oss emellan använder det ordet, så att det blir enklare. Annars heter det sjuk- och aktivitetsersättning. är ju en intellektuellt spänstig person så hon förstår säkert att för att vi ska kunna minska antalet som är förtidspensionerade måste färre bli förtidspensionerade. Det är precis detta som inträffar. är det 10 000 färre som blir förtidspensionerade som sjukfrånvaron minskar. Det är det som är det trevliga. Jag ber att få tacka för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2005/06:81 om arbetslöshetsstatistiken 81 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svensk arbetslöshetsstatistik ska bli jämförbar med internationell arbetslöshetsstatistik. Tekniska frågor om hur arbetslösheten redovisas återkommer regelbundet i interpellationer. En interpellation av innehöll en variant på dagens fråga. Den officiella arbetsmarknadsstatistiken publiceras av . Statistiken utformas utan medverkan av regeringen. Jag är helt enig med den i interpellationen citerade forskaren som skriver att politiker bör avstå från att understödja sin agenda genom godtyckliga och oprecisa nydefinitioner av centrala begrepp inom den ekonomiska statistiken. efterfrågar internationell jämförbarhet i statistiken. EU-harmoniseringen är långt driven, och få statistikområden har bättre jämförbarhet. förbättrades jämförbarheten ytterligare, vilket för del gav en statistikeffekt i form av en höjning av arbetslösheten med i storleksordningen en halv procentenhet. Regeringen har inga synpunkter på detta. vill att heltidsstuderande som söker arbete ska redovisas tillsammans med arbetslösa. Om man med studier bygger kompetens för ett framtida arbetsliv kan det inte jämföras med passiv öppen arbetslöshet och siffrorna adderas därför inte i den svenska officiella statistiken. Men om man som föredrar att inkludera studerande i antalet arbetslösa finns siffrorna som gör detta möjligt i varje redovisning av den officiella statistiken. Hellre än att gång på gång svara på tekniska frågor, som regeringen med godkännande har delegerat till tjänstemän vid , skulle jag vilja förklara och försvara arbetsmarknadspolitikens innehåll. Det jobbpaket som regeringen har lagt fram i budgetproposition för kommer att göra mycket större skillnad för medborgare än vilka kategorier som adderas inom arbetsmarknadsstatistiken. 82 (): Tack för svaret! Jag och statsrådet har diskuterat arbetsmarknadspolitik i den här kammaren i olika sammanhang. Som statsrådet också påpekar hade vi en diskussion om arbetsmarknadspolitik och delvis statistikfrågor i en tidigare interpellationsdebatt. Men det är också viktigt att prata om statistik. Jag ska gärna interpellera statsrådet om arbetsmarknadspolitiken i övrigt om statsrådet vill ha fler sådana debatter. Annars är också välkommen till arbetsmarknadsutskottets stora budgetdebatt . Vi brukar sällan ha ansvarigt statsråd med på våra debatter. Välkommen dit, så ska vi diskutera helheten i arbetsmarknadspolitiken. Men statistiken är viktig, dels därför att den självklart speglar ett faktiskt problem på arbetsmarknaden, dels därför att den ger en jämförbarhet med andra länder. Det är helt rätt som statsrådet säger att gör om den svenska statistiken. Man bygger på med bland annat studerande som söker arbete och får statistiken mer jämförbar. Men i den svenska debatten nämner vi den statistik som SCB redovisar. Den exkluderar vissa saker. Sedan skapas intrycket hos människor att arbetslösheten är mycket högre i andra länder än i . Det är ett problem med den redovisning som vi har . Det andra är att vi sätter upp mål för den ekonomiska politiken utifrån bland annat arbetslöshet. Då fokuserar vi också på olika saker. Fokuserar man på fel sätt att mäta får man ibland också fel politik. Vi har en arbetslöshet på enligt senaste SCB-undersökningen. Till detta ska vi alltså, om man använder sig av den av och rekommenderade sättet att mäta, lägga 87 000 studerande som helst vill ha ett arbete och aktivt söker ett arbete. Det innebär att vi egentligen har öppen arbetslöshet enligt och sätt att räkna. Men i pratar vi om . Det är klart att det skapar ett annat intryck hos svenska folket. Vi får en annan jämförbarhet. I snitt ligger gruppen studerande som söker arbete på . Varför frågar då detta? Varför ringer inte SCB:s chefer och frågar: Varför gör ni så här? Jo, därför att en tidigare socialdemokratisk regering mot SCB-ledningens vilja beslutade att de studerande inte skulle räknas in. Det är alltså ett regeringsbeslut som ligger bakom detta och som självklart myndigheten lyder. Konstigt vore annars. Min fråga till är därför: Är beredd att här och deklarera att regeringen inte har några synpunkter på huruvida SCB väljer att inkludera studerande som saknar arbete i den officiella statistiken över öppet arbetslösa i ? Om statsrådet gör den deklarationen går frågan tillbaka till SCB. Men jag utgår från att de på SCB är lojala myndighetstjänstemän som lyder ett regeringsbeslut . 83 Statsrådet (): För att kunna dra den slutsats som har dragit om frågan huruvida studerande ska ingå eller inte ingå i statistiken har åberopat den kanske mest auktoritative forskare vi har på arbetsmarknadsfrågor och kunnigaste på arbetsmarknadsstatistik, nämligen professor . Det var honom hade citerat i sin interpellation så här: tids debatt om hur hög den verkliga arbetslösheten är bidrar mer till förvirring än till klarhet. Så säger att politiker bör avstå från att försöka understödja sin agenda genom godtyckliga och oprecisa nydefinitioner. Skälet till den uppsats som professor har skrivit var inte det som tror eller använder sig av, utan det var ett generalangrepp mot och en komplett sågning av den högerallians som väl ingår i, dess sätt att beskriva och förvränga den svenska arbetsmarknadsstatistiken. Det är ett skott i foten, , på dig själv. Professor har den ena uppräkningen efter den andra av hur borgerliga tidningar och politiker har redovisat arbetslöshetssiffror på . Han redovisar detta sida upp och sida ned för att visa att det är ett falsarium som man försöker åstadkomma i den svenska debatten. Han tar en av allianskamraternas hemsida där man kan läsa: tycker att det är viktigt att arbetslöshetsmåttet mäter hur många som ska kunna arbeta om arbetsmarknaden fungerar väl, något som skulle motivera inkluderandet av bland annat förtidspensionerade personer och som resulterar i den verkliga arbetslösheten på . innovation är hopplöst oprecis och helt oanvändbar som princip för offentlig statistik. Det är vad professor har använt sin artikel till att visa. Och så säger han: Det finns också inslag i debatten som bär konspirationens drag. Bluffar inte regeringen när den hävdar att arbetslösheten är 5 eller ? Är den inte egentligen ? Regeringen kan kritiseras för en hel del men knappast för att den i huvudsak har hållit sig till internationellt vedertagna definitioner av arbetslöshetsstatistik. Även tidigare svenska regeringar, borgerliga såväl som socialdemokratiska, har använt sig av sådana kriterier. Detsamma gäller regeringar i andra länder. Skäms du inte, , när du använder professor generalangrepp mot alliansen för att påpeka att studerande i borde ingå i arbetslöshetsstatistiken? 84 (): Professor kommer från , så han är en rejäl pojk. Han kritiserar en del slarvigt använda uttryck. Ja, det är helt rätt. Problemet är bara att det är ingen som säger att den öppna arbetslösheten är . Däremot finns det behov av att använda många andra mått för att beskriva de djupa problem vi har på den svenska arbetsmarknaden antalet arbetade timmar, hur många som är i olika åtgärder, hur många som är deltidsarbetslösa, hur många som finns utanför arbetsmarknaden på grund av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Vi vet att det finns olika sätt att mäta i olika länder, men det är inte det frågan handlar om. Vi kan diskutera det i en annan interpellationsdebatt. På hur många olika sätt kan jag mäta de djupa svenska problem som vi har på arbetsmarknaden? Jag kan rada upp ett antal olika sätt, men inte när det gäller öppen arbetslöshet. Däremot ska man enligt och mäta öppen arbetslöshet inkluderande de studerande som vill ha ett arbete och som är beredda att gå till ett arbete men som pluggar därför att de inte har någonting att göra. Men det förvägrar den med hjälp av ett regeringsbeslut och med, för att citera professor , syftet att hålla nere den öppna arbetslösheten så mycket som möjligt. Det är motivet, anför i sin artikel. Han skriver också: Beslutet om att heltidsstuderande som söker arbete ska klassas som utanför arbetskraften togs av regeringen i strid mot dåvarande SCB-ledningens uppfattning. Varför tog man det beslutet? Min fråga till kvarstår: Är beredd att här och deklarera att han inte har någon synpunkt på huruvida SCB väljer att redovisa de heltidsstuderande som öppet arbetslösa helt i enlighet med internationella konventioner och sätt att mäta för att få jämförbarhet och för att också se hur läget är på arbetsmarknaden och ge en mer rättvisande bild? Det är precis som skriver politiker ska avstå från att understödja sin agenda genom godtyckliga och oprecisa nydefinitioner av centrala begrepp inom den ekonomiska statistiken. Tillbaka till den definition som gäller internationellt! Det är det jag vill. Vill inte det? 85 Statsrådet (): Om ni tyckte att det där var så viktigt har det varit en borgerlig regering och om ni tyckte att detta statistikfalsarium var så allvarligt hade ni på er att göra något åt det. Jag har inga som helst problem att rätt upp och ned säga att jag inte kommer att ha någon synpunkt på hur SCB väljer att publicera den svenska arbetsmarknadsstatistiken, inte ett smack. Även jag kan vara en aning konspiratoriskt lagd ibland och skulle kunna misstänka att detta engagemang för ILO-statistiken i själva verket bottnar i en åstundan att få den att framstå i sämre dager med högre arbetslöshet än det blir om man läser två tabeller i stället för att man läser en tabell. Men då kan jag upplysa om att alldeles oavsett om man lägger ihop det eller om man läser kolumnerna var för sig har den svenska arbetslösheten i genomsnitt varit 22 ½ % lägre än i EU-15, de gamla EU-länderna, och 33 ½ % lägre än i EU-25, det nya utvidgade EU. Om man lägger ihop och räknar precis likadant i och övriga EU-länder har lägre arbetslöshet än övriga EU. Det är en upplysning som jag tror kan vara nyttig när vi debatterar decimaler i statistiken. 86 (): Varför gjorde inte de borgerliga någonting? Ja, det kan man ju undra. De kanske inte hann med allt . Men problemet har också vuxit . handlade det om något tiotusental människor. är vi uppe i 70 00080 000. Det beror bland annat på att utbildningssystemen har vuxit . Det beror också på att det finns en tendens vi ser det bland annat i högskolepolitiken att man tillgriper utbildningsinsatser mer av arbetsmarknadspolitiska skäl än för att ge en kvalitativ och god högskoleutbildning. Vi har ett antal sådana exempel genom den socialdemokratiska regeringshistorien. Därför tror jag att det är viktigt att man får ordning på statistiken på den här punkten. Jag är tacksam för den deklaration som nu gjorde. Jag tror att den gör att SCB:s ledning känner större frihet i att agera så som de tycker är klokt i den här frågan. Det är också viktigt att den skickas till SCB. Ja, om man lägger ihop på rätt sätt får man självfallet fram jämförbara siffror. Problemet är att om man i en svensk debatt använder en siffra och sedan hör en annan siffra i en internationell debatt med andra länder blir gapet större. Men tittar man på siffrorna med samma sätt att räkna upptäcker man att inte är det land som är världsbäst på öppen arbetslöshet, som vi ibland ger sken av. Det är riktigt att vi har en bättre situation än många andra, särskilt de stora länderna som har jättestora problem, som och . Det ska vi vara tacksamma för. Men det beror också på att vi har betydligt större volymer i olika åtgärder. Vi kan också jämföra med exempelvis . En som har varit sjukskriven i blir per definition överförd till arbetslöshetsstatistiken. Så är det inte i . Det finns också ett antal andra sådana här saker som skiljer oss åt. Det gör att bilden av som det land som är världsbäst i alla avseenden krackelerar lite grann när man jämför statistiken noggrannare. Jag tycker att vi ska fokusera på de verkliga problemen, alltför få arbetade timmar och de stora problemen på arbetsmarknaden. Rätt statistik hjälper oss i detta. Jag tror att det vore bra för den svenska debatten. Tack ska du ha. 87 Statsrådet (): Jag hoppas att den här debatten har det goda med sig, efter professor sågning av alliansens 2025-procentiga arbetslöshetssiffror, att vi slipper höra och se detta i fortsättningen. Då har både och debatten gjort en oerhörd välgärning. Jag tackar för den här debatten. Vi lär väl ses fler gånger i detta ämne. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2005/06:82 om rätt till heltid efter tolv månaders anställning 88 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att genomdriva ett förslag som innebär att de som jobbar deltid ska ha rätt till heltid efter tolv månaders anställning. Jag förmodar att avser det uppdrag som fått av regeringen. Regeringen har gett en utredare i uppdrag att utreda hur rätten till heltidsanställning ska stärkas. Utredaren ska överväga om det bör införas en reglering som begränsar arbetsgivares möjlighet att anställa på deltid till när det är motiverat med hänsyn till exempel verksamhetens behov. Utredaren ska lämna sitt betänkande , det vill säga . Något förslag har alltså inte presenterats . När utredaren lämnat sitt betänkande kommer regeringen på sedvanligt sätt att bereda förslaget för att därefter ta ställning till hur rätten till heltid ska stärkas. Det ofrivilliga deltidsarbetet utgör ett allvarligt problem. När det gäller personer som tvingas arbeta deltid anser jag att det nu är nödvändigt att överväga en lagstiftning om stärkt rätt till heltid. Deltidsarbetslöshet förekommer både i den offentliga sektorn och i näringslivet. Vanligast är det inom vård- och omsorgssektorn samt inom handeln och restaurangbranschen. Vård- och omsorgssektorn är kvinnodominerad. Deltidsarbetslösheten inom handeln finns särskilt inom verksamheter som är kvinnodominerade. Ett av regeringens mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjlighet till ekonomiskt oberoende. Deltidsarbetslösheten befäster traditionella könsroller och hindrar en utveckling mot ökad jämställdhet. Om man kommer till rätta med problemet med deltidsarbetslösheten är jag övertygad om att det kan ge positiva effekter på en rad områden, till exempel strukturella förändringar i arbetsorganisationen, goda arbetsmiljöer, kompetensutveckling och ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. är det väsentligt att konstatera att det i vissa verksamheter inte är möjligt att bereda alla arbetstagare heltidsarbete. Det kan handla om små företag eller verksamheter med ojämn belastning under olika delar av dagen eller veckan. En stärkt rätt till heltid kan därför inte bli en ovillkorlig rättighet, utan en avvägning måste ske så att verksamheten fungerar i praktiken. Avslutningsvis vill jag också säga att den arbetstagare som önskar att arbeta deltid naturligtvis ska kunna göra det. Det regeringen vill komma till rätta med är de negativa konsekvenserna av det ofrivilliga deltidsarbetet. 89 HANS (): Tack för svaret. Jag har fått signaler om att tänker föreslå att alla som jobbar deltid ska ha rätt till heltid efter tolv månaders anställning. Ett antal arbetsgivarorganisationer har reagerat starkt på det här, och man hävdar att förslaget skulle slå hårt mot näringslivet i allmänhet och tjänste- och servicebranschen i synnerhet. Om förslaget blir verklighet blir det i praktiken för riskfyllt för arbetsgivare att anställa någon på deltid över huvud taget. Det vore olyckligt , när arbetsgivarna redan är försiktiga med att nyanställa. Bara det att den här diskussionen har kommit upp har gjort att arbetsgivare drar sig för att anställa på deltid. Enligt riskerar 8 000 personer bara i att bli heltidsarbetslösa om en tvingande lag om rätt till heltid skulle genomföras. Två av de branscher som arbetsmarknadsministern nämner i sitt svar som exempel på branscher där det är vanligt med deltidsarbetande är väldigt beroende av sina deltidsanställda jag tänker på handels- och restaurangbranscherna. Jag har ett exempel från . Nori Camuz, ägare till en Ica Supermarket där, har 13 anställda, de flesta på deltid. Han bedömer att han kommer att tvingas säga upp fyra personer om han blir tvungen att anställa alla dessa på heltid. Inom just handeln finns det ett stort behov av deltidsanställda. Arbetsbelastningen inom branschen är väldigt ojämn, och därför försöker man anpassa bemanningen efter kundströmmarna. Om heltidslagen blir alltför styrande har butikerna två valmöjligheter. Antingen bibehåller man samma lönekostnad utslagen på färre anställda, vilket kommer att ge sämre service med lägre servicenivå, exempelvis längre kassaköer under säljtopparna, som följd. Eller också ökar man antalet heltidsanställda. Då får butiken högre lönekostnad, vilket leder till sämre konkurrensförmåga, och i slutänden riskerar en del butiker att gå omkull. är vd för bemanningsföretaget och vice vd för med verksamhet inom hotell-, restaurang- och konferensverksamhet. Enligt henne kan en lag om rätt till heltid bli en fråga om att överleva i stället för att expandera, eftersom kundens ojämna efterfrågan styr jobbet helt och hållet inom branschen. Konsekvensen blir ökade lönekostnader, mindre intäkter, snedvriden konkurrens och företagare som inte vågar anställa. En lag om rätt till heltid kan därför vara ett hot mot hela tjänste- och servicebranschen. anser att deltidsanställningar är ett sätt att få ut människor på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst äldre och invandrare, grupper som traditionellt har svårt att få in en fot på den ordinarie arbetsmarknaden. Av officiell statistik framgår att var fjärde sysselsatt arbetar deltid. Skälen varierar mycket. Unga människor anger studier som orsak. En del vill spendera mer tid tillsammans med sina barn. I de äldre åldersgrupperna är det hälsoskäl eller en önskan om mer fritid som dominerar. Dessutom finns det ett stort inslag av rörlighet bland dem som arbetar deltid. har visat att för näringslivet i stort har nästan hälften av de deltidsanställda gått över till heltidsarbete . De exempel jag har redogjort för visar att det är uppenbart att en lag om att ge deltidsanställda rätt att jobba heltid kan medföra stora problem. Jag är glad att i sitt svar säger att en stärkt rätt till heltid inte kan bli en ovillkorlig rättighet. känner jag oro för hur långt den stärkta rätten till heltid som och regeringen ändå vill lagstifta om ska sträcka sig. Jag vill därför fråga om har haft en dialog med arbetsmarknadens parter om hur långt den stärkta rätten till heltid enligt lag skulle kunna sträcka sig utan risk att det leder till färre jobb och därmed ökad arbetslöshet och risk att de som vill jobba deltid inte får det . 90 Statsrådet (): argumenterar frenetiskt mot ett förslag som inte finns. Det gör det lite problematiskt. Dessutom är det dessvärre så, , att du har blandat ihop två utredningar. Den ena handlar om visstidsanställningarna där det talas om tolvmånadersregler. Den andra handlar om rätten till heltid som är något annat. När det gäller heltidsfrågan finns ännu inte ens utredarens förslag. Det är ju i den änden vi brukar börja, be en utredare att titta på behov och möjliga lösningar, och sedan involveras parter och andra intressenter i ett offentligt samtal om det utredningsförslag som är lagt. Därefter prövar vi det här i . Så det kommer att ges många tillfällen till många synpunkter på ett förslag som förhoppningsvis kommer . Jag kan ändå passa på tillfället att fundera runt själva kärnfrågan. Finns det ett problem eller inte? Jag tillhör dem som tycker att det finns ett problem som inte har en tillfredsställande lösning. Många, inte minst unga kvinnor, inom många LO-områden har de sämsta anställningarna, både i form av korttidsanställningar, timvikariat, springvikariat och timanställningar. Om man tittar på gruppen LO-kvinnor är det som jobbar deltid. Om man jämför med de kvinnor som finns inom Sacos område bland akademikerna är det där medan det bland männen egentligen bara är som jobbar deltid, oavsett om man är LO-man eller tjänstemannaman.