prot · GT0947 · 2005-12-08 00:00:00 — Nej, det är uttalad kritik från en lärarutbildare på en av våra lärarhögskolor. Kvalitetsskillnaderna mellan olika delar av landet och mellan olika förskolor är mycket stora. I den svenska förskoledebatten ställs ofta leken mot ett systematiskt lärande. För mig är det ett konstigt resonemang. Det ena utesluter verkligen inte det andra. I lägre klasser, med krav och fokus på kunskapsinlärning, ägnas inte alla lektioner åt de traditionella kunskapsämnena, utan stora delar ägnas åt idrott, musik, sång och andra aktiviteter. Både förskollärare och grundskollärare är fullt kompetenta att se helheten för barnen, trots blandningen av delarna. Själv har jag både som mamma och som lågstadielärare ägnat mig åt systematisk inlärning, men inte . Det har alltid varvats med andra aktiviteter. Men man måste planera, genomföra och utvärdera den pedagogiska insatsen. Ska man bara ha en stunds pedagogik när det blir tillfälle över är för det mesta redan försvunnen innan den kommit. Vi moderater vill ha den allmänna förskolan för fyra- och femåringar utvidgad till att även gälla för treåringar. Reformen beräknas kosta ca , och den är fullt finansierad i vår budget. Jämfört med regeringens budget föreslår vi mer. För tiden innan barnen är vill vi ha en mycket mer flexibel omsorg. Låt tusen blommor blomma! Möjliggör för föräldrar att vara hemma med barnen längre, behåll dagbarnvårdare och öppna förskolor, var positiv till trefamiljssystem eller låt barnen vara på förskolan! Barn och föräldrar är olika, har olika behov och olika möjligheter. Vi moderater vill ha en generell översyn av förskolans läroplan. Vi vill ha tydliga målsättningar. Visserligen finns det i läroplanen ett pedagogiskt uppdrag, men den är för vag och innehåller för många oklarheter. Den andas mycket av rädsla för lärande och har svårt att hitta formerna för lärande på små barns lekfulla villkor. Läroplanen blandar barnomsorg och förskola så att ingen riktigt vet var det ena börjar och det andra slutar. På alltför många skolor har den allmänna förskolan bara blivit en avgiftsfri förskola . Vi moderater vill att alla barn ska ha en individuell utvecklingsplan, och för åldrarna trefem ska förskolan vara pedagogiskt planlagd. Förskollärare har ansvaret, och deras utbildning måste ses över i syfte att dels stärka deras pedagogiska ansvarsområde, dels få fram fler förskollärare. Dagens förskoleklass övergår i vår vision till att bli det första obligatoriska skolåret, och naturligtvis vill vi moderater ha en flexibel skolstart. Det är bara länderna runt som låter barnen leva innan de börjar skolan. Att i vänta med skolstarten tills barnen bli sju är ingenting som gynnar barnen, i synnerhet inte de barn som kommer från hem med lågutbildade föräldrar. Forskning visar att barn med särskilda behov gynnas av en tidig skolstart. Där man i vår omvärld börjar skolan har man också påvisat goda resultat. 207 AXEL DARVIK (fp): En liberal politik för gymnasieskolan har vi utformat i . Det gör vi med den grundläggande inställningen att vi tror att det är kunskapen som ger frihet för individen. Det är därför som vi sätter kunskapsmålen främst i vår politik. För att man ska kunna nå kunskapsmålen i skolan är det nödvändigt att det finns en arbetsro och en trygghet i skolan. Det kan kallas ordning och reda, disciplin och respekt, men det är egentligen samma sak. Det behövs för att man ska kunna nå kunskapsmålen. Det behövs också en skola som är anpassad till individen med en valfrihet som är äkta och som inte ger några fallgropar som individen riskerar att falla i. Jag ska återkomma till detta . Jag börjar med kunskapsmålen eftersom det är det viktigaste. Kunskaper är egentligen som ett granitblock som ligger till bas när man sedan bygger upp livet. För många har det här fundamentet börjat sprängas som en frostsprängning, mycket på grund av den socialdemokratiska istid inom skolpolitiken som vi har gått in i. Vi ser att resultaten har försämrats kraftigt i svensk skola. Vid en TIMMS-undersökning som kom 2003 mätte man kunskaper i matte och NO bland åttondeklassare och sjundeklassare. Det visade sig att dagens åttondeklassare inte kan mer än vad sjundeklassare kunde vid den förra mätningen 1995. Detta gäller båda ämnena. Eleverna i har tappat . Det är någonting som naturligtvis påverkar även gymnasieskolan och dess arbete. kom det ett pressmeddelande från . Man har intervjuat 1 600 lärare på högskolan. Bland lärarna inom områdena teknik, naturvetenskap och humaniora säger två tredjedelar att studenternas förkunskaper är sämre än vad de var . Både före och efter gymnasiet har vi tydliga indikationer på att någonting har gått snett, och har gått snett . Men, herr talman, det är möjligt att få ett mer tempererat klimat för eleverna än den istid som råder. Då måste vi se till att förkunskapskraven verkligen står fast, att vi stärker lärarutbildningen och att lärarna får en chans att utveckla sig och förkovra sig inom sina ämnen. Det är därför som vi gör en mycket kraftig satsning på detta, 1 miljard i vår budget för vidareutbildning av lärare. För läraren är ju verkligen det har sagts så förut skolans absolut viktigaste resurs. Läraryrkets status måste höjas för att man ska kunna locka fler unga begåvade människor att bli lärare. Det måste vara möjligt att göra en karriär inom läraryrket, kanske också att bli lektor på gymnasiet så man kan vara en betydelsefull länk mellan den aktuella forskningen och det utvecklingsarbete som bedrivs i gymnasieskolans institutioner. Det tror jag är jätteviktigt. Det behövs också arbetsro, jag nämnde det. Jag stod framför en klass på samhällsvetenskapliga programmet . Det var i och en av stadens mest anrika skolor. Det sägs att där går de mest begåvade och motiverade eleverna. När jag stod framför klassen kände jag ändå hur irritationen inom mig på något sätt gnagde. Läraren var också nervös. Hon sade i det ena andetaget: De brukar inte vara så här stökiga. Det brukar inte vara så här svårt att få dem att lyssna. I det andra andetaget sade hon: Vi har befunnit oss på ett sluttande plan där eleverna blir sämre och sämre. Det tar längre och för dem att komma in i gymnasiets arbete, att visa respekt för läraren så att vi får ett bra klimat i klassrummet, klarar av att arbeta och gå framåt i den takt som vi vill. Då blir man naturligtvis lite förundrad, när det är en av mest anrika skolor där man säger att man ska ha de mest begåvade eleverna. Det är ett tydligt tecken på att detta inte är något problem som bara existerar på ett fåtal skolor. Det är spritt i skolsystemet . Läraren måste vara ledaren i klassrummet. Eleverna ska också visa respekt för lärarna. En del politiker säger att det nu krävs satsning på disciplin. Jag är beredd att hålla med. Då måste man också se över vilka befogenheter som lärarna har. Anledningen till att jag säger det är för att man ska kunna garantera kvaliteten för elevernas skull. För är det någonting som man som elev upplever som oerhört frustrerande är det när man inte har arbetsro, en arbetsmiljö som fungerar, där man kan koncentrera sig på sitt arbete och lära sig i skolan. Därför tror jag att det är så viktigt. Det sista området jag tänkte ta upp är valfriheten och anpassningen till individen. kom utredningen vägar till kunskap. lämnade utredningen eftersom den brakade iväg åt helt fel håll. Det var en mycket hatad produkt, skulle jag vilja säga, inom skolans värld. En stor del gick ut på att man skulle göra successiva val genom hela gymnasieskolan där man gång på gång splittrar upp klasserna och delar in på nya sätt, där man ställer eleverna inför ett oändligt antal olika val. Vad som drivs igenom i den nya gymnasieskolan som träder i kraft är en light-version av utredningen. Tyvärr verkar den till stora delar ha samma beska smak som originalet. Det vi i vill ha i stället är en riktig valfrihet för individerna, med tydliga program med olika inriktningar, studieförberedande program som leder fram till en studentexamen, yrkesförberedande program som avslutas med en yrkesexamen och lärlingsprogram som avslutas med en lärlingsexamen. Det ska vara möjligt att kunna ha en till viss del varierande längd på programmen. Definitivt behövs det också olika målsättningar, där målen är tydligt anpassade till de program och mål man har för utbildningen och inte som där det är samma mål, att alla ska bli högskolebehöriga, som gäller. Det tycker vi är feltänkt. Det kursutformade gymnasiet har inte varit lyckat. Det har inte gett eleverna möjlighet att fördjupa sig ordentligt inom ämnena. I stället har det blivit upphugget, och eleverna får helt enkelt inte chansen att gå på djupet i ämnena. Det vi vill göra med de här reformerna är att garantera kvalitet och ge en valfrihet där det är möjligt för individen, att faktiskt se till att det blir en valfrihet som innebär att man får en större kunskap och valfrihet i livet, inte fallgrop efter fallgrop som man riskerar att falla i. Jag vill avsluta med några ord av . Han säger: Utan kunskap är livet inte mer än skuggan utav döden. Det ställer vi upp på. 208 (): träffade jag som så ofta annars en gymnasieklass i . Den fråga som var allra vanligast var: Finns det någon framtid för mig? Finns det möjlighet till nya kunskaper, upptäckter, till en högskoleutbildning av god kvalitet som gör att jag klarar mig på den globala arbetsmarknaden? Har jag fått rätt kunskaper? Finns jobb, framtid, möjligheter? Där fanns en påtaglig längtan efter en bättre framtid, insikten om att det är kunskap som är nyckeln till denna ask. För oss kristdemokrater är visionen ett kunskapssamhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Därför vill se en gymnasieskola där fokus sätts på kunskap, ansvar och trygghet. Gymnasiet behöver utvecklas och kvaliteten höjas så att fler elever når målen och får de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande arbetsliv, vidare studier och ett lärande under hela livet. lämnar var fjärde gymnasieelev skolan utan fullständiga betyg. Det är ett resultat av Socialdemokraternas kunskapsmässiga likriktning som strider mot tanken att varje individ ska kunna nå sin fulla kapacitet. Eleverna ska i deras kunskapssyn stöpas i en och samma form likt tennsoldater. Så ska man inte behandla människor. I gymnasieskolan behövs två tydliga och likvärdiga delar: mer teoretiskt inriktade program och mer yrkesinriktade program där lärlingsprogrammet ska vara en del. ska den nya gymnasieskola som Socialdemokraterna och stödpartierna lagt fast om de vinner valet börja gälla. Det finns inget hopp om att de förändringarna ska leda till det bättre, tvärtom. Utformningen av gymnasieskolan borde i stället ta hänsyn till elevers skilda behov och intressen. Det behövs ett paradigmskifte. Människan, inte institutionerna, borde stå i centrum. Att följa upp den enskildes kunskaper i till exempel fler betygssteg och kvalitetssäkrande nationella prov är verktyg för det. Det gemensamma ansvaret mellan familjen, eleven och skolan behöver också bli tydligare. Därför vill vi se ansvarskontrakt där det klart framgår vilken part som ansvarar för vad i elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. Grunden för allt är dock tryggheten. Det behövs ett levande arbete med värderingarna. Det finns anledning att säga några ord om vuxenutbildningen. har önskat en översyn av vuxenutbildningen så att den synnerligen varierande verklighet som det så kallade lämnade efter sig kan ge plats för en modern och flexibel struktur för vuxnas lärande, så att alla, även de som haft och har behov av starkt stöd, har chansen att komma igen i kunskapssamhället. Än så länge har det inte synts till något särskilt engagemang på det området från Socialdemokraternas sida. är en proposition annonserad, och det återstår att se om det blir de verkliga tag som så väl behövs. har det mest rests frågetecken runt det. Regeringen har en hel del att leva upp till också på det området. Det är utifrån kunskapens grundläggande roll för samhällsutvecklingen, att kunskap är bra och har ett värde i sig, som månar om den högre utbildningens kvalitet och frihet. Därför vill vi i vårt budgetförslag göra särskilda satsningar på kvaliteten i den högre utbildningen. Vi vill se en annan inriktning på högskolepolitiken än den nuvarande. Tyvärr är det inte kvalitet som präglat vänsterkartellens högskolepolitik, tvärtom. Högskolans resurser har urholkats med en fjärdedel sedan Socialdemokraterna tillrädde . Högskoleplatser reduceras till arbetsmarknadspolitik och studenter till pinnar på ett papper. I det läget fortsätter de ensidiga kvantitativa förslagen att dimpa ner. Tyvärr lär nog också en hel del av de platser som regeringen pratar om förbli en chimär. Då hjälper det inte att utbildningsministern då och då skäller på lärosätena. förtjänar bättre än så. vill se kvalitet i högskolan, tillgänglig för alla på friare högskolor. Det är därför som vi i ett första steg satsar 1,4 miljarder på kvaliteten de kommande tre åren. Vi anslår också som en riktad satsning för att öka andelen disputerade lärare. Undervisningen i grundutbildningen måste räddas, värnas och utvecklas. Vi vill se en garanterad undervisningstid som bör framgå av varje kursplan så att studenterna vet vad de får. Hit hör inte minst lärarutbildningen. Det är ett gemensamt ansvar för flera olika sektorer att höja kvaliteten i lärarutbildningen och öka lärares status så att fler vill bli och förbli lärare i ett bra yrke med utvecklingsmöjligheter. Det finns hos Socialdemokraterna en tradition att missgynna högskolor som står utanför statens hägn. Det gäller inte minst höstens budgetförslag, där enskilda högskolor missgynnas. anser att det måste finnas likvärdiga möjligheter på lärosäten oavsett huvudmannaskap. Det är kvaliteten som ska råda. Likaså bör fler högskolor drivas i friare form. Det handlar även om att låta alla typer av kunskap få plats. Det finns ju ingen kunskap som är mer eller mindre fin. Ändå har yrkeskunskapen varit satt på undantag i gymnasieskolan, i de vuxnas lärande och i högskolan. Yrkeskunskapens låga status gör att människor inte får plats och undergräver också långsiktigt vårt lands välfärd. Bristen på lämplig arbetskraft är redan det största tillväxthindret för av de svenska företagen. Det vill vi kristdemokrater ändra på och lyfta fram yrkeskunskapen, ge den en egen status och låta den löpa som en egen vit tråd genom hela utbildningsväsendet. Vi vill se en ny form av lärlingsprogram i gymnasiet och en yrkeshögskola. Vårt grannland till exempel uppmuntrar och tar till vara praktiska färdigheter och har redan ett framgångsrikt yrkeshögskolesystem. Där finns 29 yrkeshögskolor med sammanlagt 130 000 studerande i en examensinriktad utbildning av hög kvalitet. har å sin sida bara 12 500 platser i kvalificerad yrkesutbildning. De finländska utbildningarna omfattar studier på mellan 3 ½ och 4 ½ år. Mångsidiga kontakter med arbetslivet ger jobb för den som avlagt en yrkeshögskoleexamen. Den finska modellen med en yrkeshögskola är väl värd att titta på. avsätter också medel för att utveckla en svensk yrkeshögskola. En gymnasieskola med kunskap, ansvar och trygghet, en modern och flexibel vuxenutbildning med plats för yrkeskunskap, en högre utbildning med kvalitet i stället för kvantitet, bildning i stället för korvstoppning, frihet i stället för toppstyrning och mångfald i stället för fixering vid begränsad kunskap är steg på vägen i byggandet av ett kunskapssamhälle där ingen hålls tillbaka, och där ingen någonsin lämnas efter. Givetvis står jag bakom samtliga reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 28. 209 () replik: Jag har en mycket kort fråga till representant. Du pratar om vuxenutbildning. Jag skulle vilja veta hur som ska ingå i den högerledda blå alliansen ska klara av vuxenutbildningen tillsammans med två partier som faktiskt vill skrota den. 210 () replik: Det är naturligtvis frestande att fundera över vilka erfarenheter av samarbete som har när han talar om att ingå i en ledd koalition. ingår i som består av fyra partier som samverkar. Vi har en gemensam syn på att det är viktigt med kunskap för alla i vårt samhälle. Vi vill skapa ett samhälle där det är möjligt att lära. Vi har också enats om en gemensam grundsyn om att utveckla yrkesutbildning till exempel. Vi kristdemokrater har en hel del förslag när det gäller yrkeshögskola till exempel, som jag var inne på i mitt anförande. behöver nog inte vara särskilt bekymrad. Också på den punkten kommer vi i att fortsätta våra samtal. Vi kommer säkert att kunna presentera förslag som innebär en mer modern och flexibel struktur för vuxenutbildningen än den som i sin roll som stödparti till den nuvarande röda regeringen har kunnat bidra till. Skillnaden är att vi har sett att det som saknas är en flexibel, modern, bra struktur för vuxenutbildning administrerat av en regering som och hans parti stöder. Det är skillnad mellan det scenariot och ett scenario där vi är fyra partier som samverkar om att få en bra vuxenutbildning. 211 () replik: Jag tycker att man kan avkräva även kristdemokrater någon form av ärlighet när man diskuterar olika förslag. Vi redovisar ett samlat förslag i en budget. Där finns saker som kan vara bättre eller sämre. Ett rimligt krav vore väl att ni från den blå högeralliansen kunde visa upp ett samlat förslag till exempel på vuxenutbildningens område som vi kunde diskutera. Ni visar upp förslag som spretar åt alla håll. Känner ni inget ansvar för att visa upp en tydlighet? 212 () replik: Det är återigen frestande att påpeka att i den illröda mörkröda med gröna inslag vänsterkartell där ingår finns det inte någon gemensam strategi för vuxenutbildning. I så fall hade vi säkert redan fått den på bord. Det är förvisso en proposition aviserad från regeringen. Vi får se vad den innehåller och om ni orkar komma med förslag som skulle kunna leda fram till en modern och flexibel vuxenutbildning. Den röda kartellen har inte presterat något framåtsyftande nytänkande på det här området. Det borde även kunna medge. Sedan har mycket lite, om ens något, hänt. Det finns en skillnad mellan den röda kartellen, som har haft möjlighet att komma med förslagen och inte gjort det, och oss i alliansen som har för avsikt att tillsammans leverera de förslag som behövs för att få en modern och flexibel vuxenutbildning. 213 (): Jag ska inte yrka på något annat än vad gjorde, så talmannen behöver inte koncentrera sig på den uppgiften. Min uppgift är att tala om förskola och vuxenutbildning. Vår dröm för utbildning bottnar i tanken om det livslånga lärandet som börjar i förskolan och sedan fortsätter hela livet. Drömmen handlar också om att eleven ska må bra både fysiskt och psykiskt för att kunna tillgodogöra sig kunskaper och erfarenheter. För att det ska bli verklighet behöver eleverna få en lugn och trygg arbetsmiljö. Det är då viktigt att det finns tillräckligt med personal som kan ta hand om de stora barngrupperna. I går fick vi lägesbeskrivning. Där finns en hel del oroande läsning. Det står att kommunerna inte har lyckats rekrytera den personal de önskar för att det inte finns personal med pedagogisk högskoleutbildning att tillgå. Det innebär att gruppstorlekarna är stora i genomsnitt 17 barn per grupp. Det är bra att den minister som är ansvarig för detta kommer och lyssnar på det oroande som står i . Det kanske inte är så konstigt att det är så här eftersom det ju utbildas alldeles för få lärare . Enligt Kommuner och Landsting behöver det utbildas 13 000 lärare, men det utbildas 7 000. Förklara varför regeringen tycker att det räcker! Av dem som går lärarutbildningen är det också för få som väljer att bli förskollärare. Då är det inte så konstigt att det är svårt att hitta personal med tillräcklig pedagogisk högskoleutbildning. Vad tänker regeringen göra åt det? Jag hoppas att ministern är redo att svara på det sedan. Skollagen skriver vackert om att utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. kan jag påstå att vi inte klarar av att leva upp till dessa självklara mål. Varför klarar vi inte det? Jo, därför att vi inte anpassar elevernas skolgång efter deras individuella förutsättningar. säger också att elever behöver olika för att nå målen i utbildningen. De orden ligger väldigt bra i min mun. Detta har påpekat i debatt efter debatt i denna kammare. Vi talar om hur viktigt det är att ge varje elev den kunskap den behöver för det livslånga lärandet. Skolan ska vara individuellt anpassad och sätta eleven i fokus. Därför vill vi i införa flexibel skolgång. Då handlar det om att ge elever möjlighet att börja förskoleklass, grundskola och gymnasieskola än bara vid höstterminens start. Vi anser också att en förskoleelev som är mogen att börja läsa, skriva eller räkna ska få den möjligheten även om eleven bara är . Det gäller att stimulera barnet när det är motiverat för det. Då hålls intresset för kunskapsinhämtande vid liv. Jag har blivit närmast förlöjligad här i kammaren när jag har talat om detta i debatter. talar klartext om flexibilitet. Likaså gör Kommuner och Landsting det. besökte Kommuner och Landsting , och deras åsikt om flexibel skolgång och skolstart var kristallklart positiv. Det finns som bekant många skolor som vill börja med flexibel skolgång, men de har fått nej. Motiveringen är att man inte kan se hur övergången till gymnasiet ska fungera. Man säger alltså nej därför att man inte kan se hur övergången till gymnasiet ska fungera! För mig är det ett lite märkligt argument. Vi lever i ett samhälle som förändras, men inom utbildningens värld vill regeringen inte göra förändringar som anpassar skolan till riktigt individuell skolgång. Jag anser att vi inte får glömma bort att småbarn utvecklas i väldigt olika takt. Ett barn kan börja prata innan eller i samband med att det fyller , medan andra inte talar förrän de är över två. När småbarn utvecklas så olika är det för oss i en gåta att man kan tro att alla barn är mogna att börja skolan det år de fyller . Det finns i alla fall en del skolor i landet som har börjat med flexibel skolgång. Jag besökte Rosenfeldtsskolan i där man har flexibel skolgång. Jag kan garantera att det var glädje i blicken på dem som arbetade i den skolan, som enligt sin slogan har hjärtat i centrum. Årets bästa skolkommun, kommer ni ihåg vilken det var? Jo, det var centerstyrda , och de arbetar också med flexibel skolgång. Jag skulle därför vilja få en godtagbar förklaring av någon av ministrarna varför man konsekvent säger nej till flexibel skolgång. Inledningsvis talade jag om det livslånga lärandet, men gör jag ett snabbt hopp förbi grundskola och gymnasieskola till vuxenutbildning. har ju redan pratat om och gymnasieskolan. Även när det gäller vuxenutbildningen hittade jag intressant läsning, om än ganska deprimerande, i lägesbeskrivning. En tredjedel av de vuxenstuderande var . Antalet vuxenstuderande hade ökat och uppgick till 52 500. Det är nästan ofattbart att så många under måste läsa upp sina betyg. Vad är orsaken? Kan svara på den frågan? Jag tror att jag har svaret själv och kan passa på att redovisa det för att sedan hoppas få höra om min teori är likalydande med svaret från ministern för vuxnas lärande. teori är att alltför många lämnar utan att ha uppnått kunskapsmålen och därför behöver läsa upp sina betyg för att kunna studera vidare. Många unga kompletterar gymnasieutbildningen eller läser upp gymnasiebetygen. Matematik, svenska och engelska är de vanligaste kärnämnen som unga studerar på komvux. Värt att nämna är också och allt är hämtat ur färska lägesrapport att på läkarutbildningen har andelen nybörjare som studerat på komvux ökat mer än på någon annan utbildning, från till . Det är oerhört oroande siffror. anser att detta beror på att dagens skolutbildning inte är individanpassad.