prot · GT0916 · 2005-10-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 10, 11 och . 2 § Utökning av antalet suppleanter i Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 24 till 25. Kammaren medgav denna utökning. 3 § Val av extra suppleant i Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i () 4 § Meddelande om aktuell debatt vice talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om de äldres situation i anordnas . Från regeringen skulle statsrådet delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt angående de äldres situation i En rapport från visar att kommunerna inte ger äldre och funktionshindrade den vård de har rätt till. Den nya, mycket alarmerande undersökningen omfattar 15 000 brukare och 8 000 anställda i 49 kommuner och presenteras på . Av den tid som personalen bedömt skulle behövas för att utföra beviljade tjänster utförs . I får var fjärde brukare av bedömd tid. De svårast sjuka är också de som får den sämsta vården. De som bedömts behöva mest hjälp får en mindre del av hjälpen utförd än de som bara behöver små insatser. Av bedömd tid för tillsyn, rehabilitering och hemskötsel utförs . I äldreboendet gick av personalens tid till brukarna, mot i . Tidigare studier från och visar att det sker en omfattande avveckling av särskilda boenden för äldre. har antalet platser minskat med 13 500 i riket, vilket motsvarar av beståndet. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att det redan nu är brist på särskilda boenden för äldre och att denna brist kommer att förvärras med en åldrande befolkning, ändå minskas antalet platser stadigt. Att det finns brister inom äldrevården har länge varit känt. Undersökning efter undersökning visar att många äldre lever under ovärdiga förhållanden. Tusentals äldre är undernärda och lider av vätskebrist, de sitter fastspända för att personalen inte har tid att se efter dem, de får liggsår som förvärras av vätskebrist och får vänta i timmar på att blöjor ska bytas. Personer som drabbas av olika demenssjukdomar diskrimineras och får inte den vård de har rätt till. Många av problemen inom äldreomsorgen är akuta och kräver omedelbara insatser. Mot denna bakgrund är det angeläget att ordnar en aktuell riksdagsdebatt om situationen för de äldre i . För riksdagsgrupp för riksdagsgrupp 5 § Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Finansminister , statsrådet , försvarsminister , socialminister och statsrådet . 6 § Svar på interpellation 2005/06:19 om i 1 Vice statsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att en ansökan om att få arrangera skulle ha beretts tidigare inom , om jag avser att verka för att ska ansöka om att få arrangera och vilka slutsatser jag dragit av det avbrutna arbetet med en ansökan inför . Slutligen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ska kunna stå som värd för och andra stora internationella arrangemang. Enligt regler är det en nations olympiska kommitté tillsammans med en stad eller en kommun som äger rätten att ansöka om att få arrangera ett olympiskt spel. () har tillsammans med representanter för och i samarbete med Åre och kommuner gjort en förstudie av en eventuell svensk ansökan om . I studien redovisas en bedömning av kostnaderna för att bygga de anläggningar och den kompletterande infrastruktur som krävs för att genomföra ett . beslutade SOK att gå vidare med arbetet för att få arrangera . ställde sig kommun bakom SOK:s beslut att inleda arbetet med att utforma en ansökan om att få arrangera , och ställde sig även Åre kommun bakom SOK:s beslut. var informerat om denna process. Ett olympiskt vinterspel och Paralympics innebär ett betydande statligt åtagande. Statliga garantier för att genomföra stora arrangemang som kräver ett omfattande underlag som regeringen måste analysera och inhämta myndigheters och organisationers synpunkter på. Först därefter kan regeringen gå till för att inhämta dess godkännande. Tiden för detta var mycket kort. Regeringen beslutade dock att ge Statskontoret i uppdrag att genomföra en samhällsekonomisk analys av de effekter som uppstår om tilldelas och Paralympics i och Åre 2014. I analysen skulle bland annat ingå att bedöma effekter av den ökade turismen till , effekter på sysselsättning samt övriga effekter på statsbudgeten. Statskontoret redovisade sin analys . Statskontorets bedömning var att ett i Åre och 2014 i huvudsak skulle vara av positivt värde för medborgarna. Ett väl genomfört skulle också enligt Statskontorets bedömning kunna bidra till ökad nationell prestige och stolthet över att vara svensk medborgare. Statskontoret bedömde dock att de statliga kostnaderna för ett skulle väsentligt komma att överstiga de statliga intäkterna. Det statsfinansiella underskottet av beräknades ligga i intervallet 3,58,. Regeringen, och gjorde därefter en gemensam bedömning att det inte fanns förutsättningar för att gå vidare med en ansökan. Bedömningen var att de samhällsekonomiska förutsättningarna för att genomföra var alltför osäkra. Det är enligt min mening angeläget att kan stå som värd för stora internationella idrottsevenemang. En viktig uppgift för regeringen är att visa sitt förtroende för och stötta de idrottsorganisationer som ansöker om att få arrangera internationella evenemang. Jag vill gärna understryka att Åre och är mycket väl lämpade för att arrangera stora internationella idrottstävlingar. 2 (): Jag vill tacka idrottsministern för svaret på min interpellation. Tyvärr är jag inte riktigt nöjd med svaren de är inte så klargörande på mina frågor. Det var kommunledningarna i och Åre som uppvaktade med uppmaningen att SOK borde utreda förutsättningarna för att söka värdskapet för de 2014. Initiativet togs alltså lokalt. Över huvud taget har det i funnits en stark vilja att söka . Uppslutningen bakom en kandidatur har varit mycket stark, om möjligt ännu starkare än vid tidigare kandidaturer. Vi som lever i dessa bygder inser att ett skulle medverka till ett verkligt lyft för hela regionen, och då inte bara idrottsmässigt. Glädjande nog visade det sig att det fanns ett stort positivt intresse även från SOK och nu skulle ta sig samman och bjuda igen till ett efter alla spel i andra länder som svenska idrottsmän och idrottskvinnor deltagit i. beslutade att gå vidare med en OS-ansökan. hade man gjort en detaljerad förstudie. lämnades en redovisning till idrottsministern av vilka krav en ansökan skulle ställa på staten. I agerade man, vad vi kan förstå, inte förrän , då Statskontoret fick i uppdrag att granska ansökan och göra den analys som talade om här. Först redovisades utredningen, och då fanns det mycket lite tid att kritiskt granska innehållet och föra en diskussion innan tidpunkten då den formella ansökan måste lämnas in. Därför vill jag fråga : Varför tog du och inte itu med att granska OS-frågan förrän när SOK lämnade sina synpunkter ? Statskontorets rapport borde ha diskuterats och kritiskt granskats. I mycket handlar det om en attitydfråga. Rapporten såg en OS-ansökan i första hand som ett risktagande och inte som en investering i hela samhället. Uppenbarligen har idrottsministern samma syn. avblåstes hela projektet efter ett möte på med hänvisning till att de samhällsekonomiska effekterna är för osäkra. Frågan kom, vad jag förstår, över huvud taget aldrig upp i regeringen, utan det var ministern själv som tog det här beslutet att inte gå vidare tillsammans med företrädare för och . Varför togs inte den här frågan upp och diskuterades i hela regeringen? Det handlar ju inte bara om idrott, utan det handlar också om näringspolitik och regional utveckling, som har betydelse för många departement. Som jag konstaterade i min interpellation fanns det mer positiv vilja från andra regeringar, i länder som , , , , , och . I dessa länder har regeringarna ställt sig bakom och ställt de garantier som krävs för en OS-satsning, men ansåg tydligen att vi inte hade de förutsättningarna. I och Åre finns de grundläggande förutsättningarna för att genomföra ett i form av snö och is etcetera. Där finns en erkänt god förmåga att arrangera och genomföra stora idrottsevenemang. Det finns mycket goda förutsättningar att skapa ett mycket konkurrenskraftigt OS-koncept. Därför är det så synd att det den här gången inte fanns en regering som ställde sig bakom en kandidatur. För framtiden är det väldigt viktigt att veta hur du, , ser på möjligheter att ansöka om att få arrangera . Om skulle få det 2014 finns det förutsättningar för en ny ansökan, men då måste vi veta vad de beslutande anser. 3 Vice statsminister (): På en punkt vill jag korrigera . När han säger att regeringen i sin helhet inte har diskuterat OS-ansökan är det fel. Vi har diskuterat OS-ansökan i hela regeringen, både före och efter den förstudie som gjordes av Statskontoret. Vi har naturligtvis mycket noga analyserat och diskuterat resultaten i Statskontorets studie. Skälet till att vi först utsåg Statskontoret som utredare och analytiker av förstudien var att vi inväntade dels SOK:s förslag och förstudie, som kom , dels Åre och kommuners beslut som kom respektive februari, som framgår av mitt interpellationssvar. Så länge vi inte visste om de båda kommunerna och SOK stod bakom det här hade vi inte heller skäl att göra förstudien. Vi kunde inte heller göra förstudien , eftersom vi då inte hade ett underlag i form av ekonomisk statistik, investeringskostnader och andra prognoser som gjordes. Jag vill hävda att den period som i och för sig var kort, fram , då man gjorde en studie av förstudien och Statskontoret kom fram till sin analys, var tillräcklig för att kunna ge vissa resultat för vår fortsatta diskussion. Jag vill gärna säga till och alla i att vi är helt övertygade om att både och Åre är kapabla att rymma . Där har vi inte någon som helst tvekan. Både och Åre har härbärgerat stora internationella vintertävlingar av olika slag, och vi är utomordentligt övertygade om att de kommer att göra det igen. De har utomordentligt goda arrangörsmässiga förutsättningar för det. Vår diskussion handlar i stället om de samhällsekonomiska möjligheterna. Det fanns, som studien visar, en stor samhällsekonomisk pluspost för framför allt. Den var inte lika tydlig för som helhet. Det fanns framför allt en stor ekonomisk risk i storleksordningen från 34 . Det kanske inte på något vis var förvånande. Vi har sett att det som ska hållas i har fördubblat sina kostnader . Därför var nog ändå den kalkyl som gjordes av Statskontoret och i förstudien relativt låg och begränsad. Det kanske fanns ännu större risker. Vi utgick ändå från det material som Statskontoret hade. Ändå bedömde de det som att riskfaktorn var ganska hög. Det kan diskuteras om det ska vara 2018 eller något annat år. Det beror lite grann på vem som får spelen 2014, som sade. Det är klart att om det inte är ett europeiskt land som får det 2014 så är förutsättningarna större att kan få det 2018. Det ökar naturligtvis möjligheterna för Åre och framöver. Men vi är ganska övertygade om att man också måste lägga in ett större näringspolitiskt perspektiv, inte bara ett idrottsperspektiv, på en OS-ansökan och få det nationella näringslivet att på ett väldigt tydligt sätt engagera sig för en sådan här stor vintertävling om det ska bli aktuellt med kommande ansökningar om för del. 4 (): Det är positivt att det finns en liten öppning för framtiden. Ett näringspolitiskt perspektiv borde vi ha haft redan den här gången från regeringens sida. Det är ju verkligen en näringspolitisk satsning. Det är inte en strikt idrottssatsning att arrangera ett . säger att kostnaden i har ökat, och det är möjligt. Men om man granskar så har de varit samhällsekonomiskt positiva arrangemang. Till och med själva spelen har gått med plus på de flesta håll i , där det var en stor förlust. Varför skulle då vara så dåligt på att arrangera ett sådant här arrangemang ekonomiskt? Jag tror att det är precis tvärtom. Vi hade klarat det på ett alldeles utmärkt sätt. Besvikelsen är stor, när man hade lagt ned så mycket jobb och förberett sig så väl, över att detta avbröts innan man skulle lämna in en ansökan. Det har kommit signaler från runtom i världen om att man är väldigt förvånad över att inte söker . Man upplever att hade den starkaste kandidaturen på förhand. Själv har jag haft en hel del kontakter med grannarna i , i Tröndelag. Där agerade man aktivt för att hindra att sökte med motiveringen att det nu var dags för och och Åre att få arrangera ett . När de hör att drog sig ur skakar de bara på huvudet och undrar vad svenskarna håller på med. Det är lite grann det vi undrar i också. Om vi ska söka ett måste vi få ett klart besked mycket tidigare från statsmakternas sida om att det är ett positivt projekt, att man kommer att stötta det och att ska bjuda igen världens idrottsungdom och inte bara åka på andra länders arrangemang när det är . 5 Vice statsminister (): Statskontorets studie visar att risken för kostnader var betydande och framför allt att förlustrisken skulle vara i storleksordningen . är den förste som säger att det inte stämmer och att man till och med skulle ha kunnat göra en vinst. Jag är naturligtvis oerhört intresserad av om kan visa mig det underlag som säger vilken vinst man skulle kunna ha fått på ett i . Det är i varje fall inte något underlag som jag har sett tidigare. Så jag är oerhört spänd på om kan redovisa det underlaget. 6 (): Det togs fram ett underlag innan en ansökan skulle lämnas in. vet också att det finns väldigt mycket beräkningar om vad man kan dra in och inte. Vi borde ha haft underlaget på ett väldigt tidigt stadium och haft olika organisationer och experter som hade räknat på vad det kan innebära. Om man ska arrangera ett olympiskt spel över huvud taget är det naturligtvis ett risktagande. Ingen skulle över huvud taget ta på sig ansvaret att kandidera om man räknar upp alla risker. Det är ju möjligheterna att både ekonomiskt och idrottsmässigt göra ett stort arrangemang som gör att det är så många länder som konkurrerar om att få arrangera. Det är inte för att göra förluster. Varför ställer andra länders regeringar upp som garanter för sina orter som ansöker? Det är länder som har oerhört mycket sämre ekonomiska utgångspunkter än . Det är naturligtvis för att man tror och är övertygad om att det är positivt för landet och utvecklingen. Dessutom tror man att det kan gå ekonomiskt ihop. Det har det gjort under senare tiders OS-arrangemang. Det finns avskräckande exempel tidigare i historien, men med de förutsättningar som finns och om man är duktig arrangör går det att på ett tidigt stadium planera det på ett mycket gott sätt. 7 Vice statsminister (): Ett till , antingen det är ett vinter- eller , är naturligtvis oerhört positivt. Jag som idrottsminister och idrottsvän skulle mer än någon annan önska just ett till . Jag vet att inte bara utan hela skulle välkomna ett sådant . Men man kan inte bortse från att det också kostar någonting. Den studie som Statskontoret gjorde som talar om kostnader i storleksordningen har såvitt jag vet inte ifrågasatts vare sig av SOK, eller de berörda kommunerna. Jag frågar än en gång om han har en annan kalkyl som kan visa att det här går med vinst. Det hade varit oerhört intressant om den kalkylen hade visats upp före regeringens beslut . Jag har fått informationer om att det är en väldigt kraftig kostnadsökning inför i . Det har till och med talats om upp till en fördubbling. Det visar naturligtvis de risker som finns. kan ha rätt i att det alltid finns risker, men de måste vägas mot vad man tror är möjligt att arrangera. Jag tror att det skulle vara väldigt bra för framtiden och våra möjligheter att söka jag hoppas att de möjligheterna finns om vi kunde se det inte bara ur ett idrottsperspektiv utan ur ett bredare näringspolitiskt perspektiv. Då talar jag om hela det nationella näringslivet, inte bara näringslivet i . Det handlar om hela det svenska näringslivets horisont och att man ska se det som en väldig tillgång. Man kanske också från den kan bidra till att hålla nere en del av kostnaderna som man får för mer tillfälliga typer av anläggningar och som vore bra att undvika. Man kunde breda ut arrangemanget på ett sådant sätt att man minimerar kostnaderna. Då kanske det både kan gå ihop och ge positiva ekonomiska resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:25 om ändring av 28 § i jaktförordningen 8 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att djurägare ska kunna freda sina tamdjur, oavsett om de är hägnade eller inte, vid ett direkt rovdjursangrepp. Den rovdjurspolitik som har beslutat om innebär att de naturligt förekommande rovdjursarterna ska finnas i livskraftiga bestånd och att de ska kunna sprida sig till för dem naturliga områden. Dessa arter ska finnas i så stora antal att de långsiktigt finns kvar i den svenska faunan. får inte detta inkräkta på människors försörjning eller på möjligheterna att röra sig fritt i naturen. Förekomsten av vilda rovdjur i våra skogar är konfliktfylld. Beroende på var du bor och vilken relation du har till naturen finns det stora skillnader mellan människors syn på våra stora rovdjur. Många känner ett starkt engagemang för rovdjurens plats i den svenska naturen. Andra ser det som nödvändigt att hitta sätt att reglera rovdjursstammen så att de inte inkräktar på människors försörjning eller på möjligheten att röra sig fritt i naturen. Bestämmelsen om skyddsjakt i 28 § jaktförordningen har kritiserats för att den inte i tillräcklig grad beaktar en djurägares intresse av att skydda sina djur mot rovdjursangrepp. Att det finns svårigheter i tolkningen och tillämpningen av bestämmelsen framgår av det så kallade Gräsömålet i . Mot denna bakgrund har utarbetat en promemoria om skyddsjakt på rovdjur med stöd av 28 § jaktförordningen. I promemorian föreslås att bestämmelsen ändras så att ett rovdjur får dödas om det är sannolikt att det går till angrepp mot ett tamdjur som befinner sig inom ett inhägnat område avsett för skötsel av tamdjuret. En förutsättning är dock att det inte går att skrämma bort rovdjuret eller på annat lämpligt sätt avvärja angreppet. Bakgrunden till departementets överväganden är följande. har tidigare föreslagit att det inte ska krävas att tamdjur skadas eller dödas för att skyddsjakt ska få tillgripas. I stället bör det krävas att det först har gjorts försök att avvärja angreppet på annat sätt än genom jakt. Vid remissbehandlingen av förslag har det uttryckts farhågor för att en regel om krav på skrämselförsök som förutsättning för skyddsjakt kan komma att medföra bevissvårigheter. Det har framhållits att invändningar om att dödandet av ett rovdjur skett först efter det att försök har gjorts att skrämma djuret i princip inte kommer att kunna motbevisas av åklagare. Bestämmelsen kan också komma att utnyttjas av dem som ägnar sig åt illegal jakt genom de bevisproblem som uppstår om det nu gällande kravet på att ett tamdjur ska ha skadats för att rovdjuret ska få dödas tas bort. Det går inte att bortse från dessa synpunkter. Jag är därför inte beredd att föreslå en generell utvidgning av möjligheten att bedriva skyddsjakt utan förgående myndighetsbeslut. Situationen är dock en annan i fall där det upptäcks att ett rovdjur har tagit sig in på ett inhägnat område avsett för tamdjursskötsel och det är sannolikt att ett angrepp på tamdjuren förestår, men rovdjuret ännu inte har skadat eller dödat något djur. Här finns inte motsvarande bevisproblem. För dessa fall finns det enligt min mening skäl att föreskriva att rovdjuret får dödas. Jag har stor förståelse för den upprördhet och sorg som drabbade hundägare känner. Den juridiska sakkunskapen måste fortsätta att fundera på hur denna fråga skulle kunna hanteras, utan att skapa en rättsosäker ordning. Dessutom måste vi fortsätta att följa utvecklingen när rovdjursstammarna växer. Det handlar således inte om att vi värderar olika tamdjur på olika sätt. Syftet är i stället att åstadkomma en ordning som är lätt att tillämpa på ett rättssäkert sätt. Uttrycket inhägnat område avsett för tamdjursskötsel bör omfatta områden som med olika former av stängsel, staket, mur eller liknande avgränsats från omgivningarna för att hålla tamdjuren inom området. Utrymmet för att bedriva skyddsjakt enligt 28 § jaktförordningen skulle med en sådan definition bli relativt vidsträckt. För mig som jordbruksminister är det en viktig uppgift att värna en levande landsbygd. För att nå detta måste de som lever där och som driver verksamhet där kunna göra detta med rimliga förutsättningar. Rovdjurspolitiken måste givetvis utformas med respekt för detta. Promemorian har skickats ut på en bred remiss. Remissvaren ska ha kommit in . Därefter kommer frågan om ett slutligt ställningstagande till utformningen av 28 § jaktförordningen att beredas i . Min förhoppning är att en ändring ska kunna träda i kraft senast . 9 (): Tack, jordbruksministern, för svaret på den här frågan, som vi har debatterat tidigare. Jag kommer i det inledande anförandet att ställa två konkreta frågor som jag begär att jordbruksministern bemödar sig om att besvara i sitt nästkommande inlägg. För mig och oss moderater är det oerhört viktigt att fastställa att människovärlden är överställd djurvärlden. Jag tror att det är viktigt att vi har den utgångspunkten när vi resonerar. Djur kan inte ha rättigheter eftersom en rättighet följs av en skyldighet. Det är därför bara vi människor som kan ha skyldigheter och rättigheter. Vi har då också en skyldighet att ta vara på djuren på ett bra och riktigt sätt. När det gäller betydelsen av relationen mellan djur och människor fick jag ett utmärkt exempel i . Där skriver man på första sidan om hur viktig hunden är som läkande kraft. Med det vill jag ha sagt att djur som står oss nära rent fysiskt djur man har inomhus har större betydelse för det mänskliga välbefinnandet än djur som man har mer på distans. Jag vill därför fråga: Delar jordbruksministern min uppfattning att vi människor är överställda djuren, och att, när vi kommer till en omöjlig konflikt, människovärdet måste gå före? Det är fråga ett. handlar det alltså om att ju närmare djuren står oss desto större värde har de för oss. Jag tror att det var 1999 som lade fram ett förslag till detta. Det är alltså . Man slog fast att man skulle ha möjlighet att få ingripa mot alla de fyra stora rovdjuren. Vi ska ha klart för oss att inget av de fyra stora rovdjuren är några hotade arter i världen. Det ska vi ha klart för oss som bakgrund. har det hänt en del. Kobonden i har blivit dömd för grovt jaktbrott. i har blivit dömd till sex månaders fängelse för, såvitt jag förstår, brott som inte skulle ha varit brott om man hade ändrat lagstiftningen. Som jämförelse kan jag notera att i samma , som jag rekommenderar jordbruksministern att läsa, står det om en 17-åring som berusad körde ihjäl två ungdomar, . Han gjorde sig skyldig till grovt rattfylleri, olovlig körning, vållande till annans död och vårdslöshet i trafik. Han fick två veckors samhällstjänst. Detta ska man ställa i relation till att få sex månaders fängelse när man värnar sina egna tamdjur. Regeringen är ansvarig för att följa utvecklingen av rättstillämpningen här i landet. Man har alltså ansvar för båda de här frågorna. Detta gör oerhört många medborgare förtvivlade, upprörda och arga. Dessutom urholkar det rättsmedvetandet. Det smittar också över på § 28 eftersom detta är effekterna av den skrivning som finns. Som lagstiftare måste man känna in om det är rimligt att begära av medborgarna det som lagen föreskriver. Jag kan säga att jag skulle inte avvakta ett upprepat anfall om ett rovdjur skulle angripa min hund. Jag skulle alltså enligt jordbruksministerns tolkning göra mig till brottsling och få sex månaders fängelse.