prot · GS09128 · 2005-05-27 00:00:00 — Vi i delar inte den uppfattningen. Vi kräver en förnyad översyn av jordförvärvslagen, som har till syfte att stärka familjejordbruken samt se till att ägarbalansen i behålls. Jag yrkar bifall till reservationerna 13 och 14. 34 (): Jordförvärvslagen är en krånglig lag, och jag utgår från att alla tycker att den är krånglig, men inte alls för den skull oviktig. Jag märker att den borgerliga alliansen kanske inte är alldeles enig. En del vill ha bort lagen eller delar av den. Jag tackar för att hon tycker att jordförvärvslagen ska vara kvar. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag och därmed avslag på samtliga reservationer. De ändringar som föreslås är inriktade på bestämmelser om tillstånd vid förvärv av lantbruksegendom i glesbygd samt på bestämmelser om juridiska personers förvärv av lantbruksegendom. När det gäller förvärv av lantbruksegendom i glesbygd skärps bestämmelserna detta genom att vissa tidigare tillståndsfria förvärv nu blir tillståndspliktiga. Syftet är att motverka så kallade exploaterade förvärv. Förslaget innebär att den tid en person måste ha varit bosatt i glesbygd inom den kommun där fastigheten är belägen för att kunna göra tillståndsfria förvärv förlängs från dagens till . Dessutom föreslås att möjligheten att undgå tillståndsplikt genom bosättningsåtagande på fastigheten tas bort. I propositionen föreslås i stället att den som kan göra sannolikt att han eller hon varaktigt kommer att bosätta sig på fastigheten eller att förvärvet varaktigt kommer att främja sysselsättningen på orten inte ska vägras tillstånd. När det gäller juridiska personers möjligheter att förvärva lantbruksegendom innebär förslaget förenklingar. Juridiska personer föreslås få förvärva lantbruksegendom från andra juridiska personer utan förvärvstillstånd. Förslaget innehåller också ytterligare förenklingar när det gäller bestämmelser om kompensationsfria förvärv och lämnande av kompensationsmark vid juridisk persons förvärv av lantbruksegendom från fysisk person. I ett par reservationer yrkas att jordförvärvslagen slopas helt eller delvis. Jag yrkar avslag på dessa detta med hänvisning till syftet med lagen. Lagen fyller en regionalpolitisk funktion och har så gjort . Den fyller en viktig roll i att verka för en sund arbetsmarknad över hela landet. Den är viktig för att motverka en osund marknad på jordbruksfastigheter. Vi vill inte hamna i en situation där det spekuleras friskt på sådana fastigheter. Det är viktigt att bibehålla balansen mellan olika ägarkategorier. Det är därför som juridiska personers möjligheter till förvärv har begränsats. Genom omfattande privat ägande säkras en mångfald av olika brukningsmetoder i jord- och skogsbruket. Ett ökat bolagsägande leder därmed till att marken ägs av personer som finns i en annan yrkesverksamhet än just jord- och skogsbruk. För att undvika en spekulativ marknad på mark avsedd för jord- och skogsbruk är det av stor vikt att ha tydliga regler för förvärven. Ett ökat bolagsägande ökar risken för att marken blir så pass dyr att jord- och skogsbrukare förmodligen inte har möjlighet att förvärva den lantbruksegendom de behöver för sin sysselsättning. Balansen mellan ägarkategorier när det gäller ägande av mark är viktig. Därför ska juridiska personers möjligheter till förvärv även i fortsättningen vara tydligt reglerade. vattentäthet i lagen är svårt att få. Det är alltid svårt att få till lagar som följs av alla. Det är också olagligt att ha ihjäl folk. 35 () replik: Jag har en liten fundering runt boplikten. Som vi har varit inne på eller som vi har läst både i propositionen och i betänkandet har vi haft regleringar om boplikt . Då blir min fundering om det här har gjort någon stor skillnad. Är det så att alla bor kvar i glesbygden? Eller är det så att väldigt många har flyttat därifrån? Min syn är att väldigt många flyttar från glesbygd. Det kanske är helt andra bitar man måste ta upp investeringar på infrastruktur, småföretagsamhet och hur man kan försörja sig på landsbygden. Det är väl snarare det som är underifrånperspektivet. Man bosätter sig på landsbygden enbart om man kan försörja sig. Jag skulle vilja höra om Socialdemokraterna har några funderingar i de banorna. 36 () replik: Syftet med jordförvärvslagen är som sagt regionalpolitiskt. Låt oss se på bakgrunden till lagen. Jordförvärvslagen kom till , då begränsningar av möjligheter till förvärv uppställdes för vissa ägarkategorier. antogs bolagsförbudslagen, som i princip förbjuder bolag och andra juridiska personer att förvärva mark. reglerades lagen för fysiska personer. De jordförvärvslagar som antogs 1955 och 1965 samt nuvarande jordförvärvslag som antogs 1979 byggde till stor på den så kallade rationaliseringsaspekten. Jordförvärvslagen har därefter setts över 1987 och 1991, och då gällde det båda gångerna en avreglering av lagen. 1991 innebar det en omfattande avreglering, och den har utsatts för kritik eftersom reglerna har varit enkla att kringgå. Avregleringen har ansetts öppna för nya kategorier av fastighetsköpare som i vissa fall inte har tillräckliga kunskaper om skogliga förhållanden eller förankring i skogsnäringen. Oseriösa förvärvare av skogsbruk, så kallade klippare, har förekommit i en inte försumbar omfattning. Den bedömning som har gjorts är att ungefär vart tionde förvärv av skogsfastigheter på öppna marknaden var föremål för exploaterade avverkningar, och det rör sig om 100150 förvärv . Åter till syftet: Jordförvärvslagen finns till av regionalpolitiska skäl. 37 () replik: Jag konstaterar att jag inte fick något svar på frågan om detta har medfört att fler är bosatta på landsbygden. Detta handlade mest om regionalpolitiska skäl. Jag tror inte att regionalpolitik kan bygga på ett ovanifrånperspektiv, att staten ska reglera var folk ska bo. Man vill bo på landsbygden om man kan försörja sig. Det var det som jag ville föra ett resonemang om. Det är intressant att regeringens egen utredning har kommit fram till att boplikten är förlegad och borde slopas. Man jag fick inte heller något svar på frågan: Vad är det som skapar förutsättningar för att man ska kunna bo på landsbygden? Det är ju inte den här lagen, utan det är ju helt andra faktorer, att man kan försörja sig. Jag tror att många skulle bo på landet om det gick att försörja sig där eller gick att pendla till en tätort i närheten. Det var det som jag ville föra ett resonemang om. Jag har också läst om 1906, 1940 och senare år. Men det här gäller: Vad är det som gör att man är intresserad av att bo på landet? 38 () replik: Den här lagen har ju inte trätt i kraft ännu, så vi kan väl avvakta och se vad som händer när den gör det. Jag tror att den får betydande effekter. 39 () replik: Det som jag försökte att ta upp i mitt anförande och som jag hoppas gick fram var att man måste ha tydliga motiv för en lagstiftning. Den ska vara ändamålsenlig och man ska uppnå vissa mål med den. En lagstiftning har ju inget självändamål. Som sade kan jordförvärvslagen upplevas lite krånglig. Jag undvek att gå in på teknikaliteter. Eftersom vårt grundförslag var att man skulle ta bort den lagen tyckte jag inte att det var så aktuellt. Jag vill ändå kommentera detta med krånglighet. Att införa en skrivning som att det ska göras sannolikt att man ska bosätta sig på en ort gör ju inte saken mindre godtycklig. Jag skulle också vilja att kommenterade det som var inne på, nämligen boplikten. har kommit fram till en annan slutsats än vad regeringen och utskottsmajoriteten har gjort. Man diskuterar också boplikt i andra sammanhang. När det gäller till exempel skärgårdsområden har man kommit till slutsatsen att en boplikt inte kommer att förändra situationen, utan det handlar om helt andra faktorer, möjligheten att försörja sig, infrastruktur, småföretagarpolitik och så vidare. Att boplikt skulle uppnå målet att folk skulle bo kvar i en bygd är bara en myt, skulle jag vilja påstå. 40 () replik: Vi har haft en del skogsklippare där jag kommer ifrån. Där har jordförvärvslagen inte haft någon betydelse för att få dem att bo kvar, snarare har de gjort det omöjligt för andra att bo kvar. Återigen: Jag tror att denna lagändring, när den träder i kraft, får effekter på regionalpolitiken. 41 () replik: Detta med skogsklippare visar väl egentligen att man kan kringgå lagen. Det är väl ett bevis på att lagen inte är ändamålsenlig. Men vi är naturligtvis helt överens om att man långsiktigt ska vårda sina skogar och att det ska finnas ett regelverk kring detta. Det är inte det som skiljer ut . Vi har naturligtvis samma målsättning, men vi tycker att det finns en mycket mer ändamålsenlig väg, att man ska gå via skogvårdslagstiftningen där alla ska åläggas att sköta sin egendom. Det är en självklarhet. Om man har en solidarisk skyldighet att se till att återplantering sker finns det ingen möjlighet att syssla med det som man kallar för skogsklipperi. Jag tycker att den här typen av lagstiftning där man ger sig på ägandet i stället för själva företeelsen inte är ändamålsenlig. 42 () replik: I reservation står det att det finns ett mindre antal så kallade skogsklippare. Jag tycker inte att 100150 stycken är ett mindre antal. Vidare står det att de förvärvar skogsfastigheter med oseriösa avsikter och att detta inte kan motivera att man har en krånglig lagstiftning. Det står också att dessa klippare har hittat kryphål. Visst, men det går inte att få en så att säga snustät lag. Men anser att man i stället bör tvinga alla ägare av skogsfastigheter att ta ansvar för sin mark. Då undrar jag: Hur ska man kunna tvinga skogsägare att plantera och vårda skogen? Jag medger ett kort svar från . 44 () replik: Herr talman: Det enkla svaret på den frågan är att det tvånget ska man uppnå med annan lagstiftning, och vi anser då att skogsvårdslagen är den väg som man ska gå. 45 () replik: Jag har levt på landsbygden under större delen av mitt liv, och grunden för att kunna bo på landsbygden är varken vackert väder eller stora vägar. Det är naturligtvis ett bra komplement, men grunden för den svenska landsbygdens överlevnad är att det finns företagare, i första hand jord-, skogs- och familjejordbruk. Då undrar jag om Socialdemokraterna vill ha en lagstiftning som bara gagnar de stora. Brukar inte lagstiftning ha som mål att skydda de svagare? 46 () replik: För att en lagstiftning om förvärvstillstånd vid köp av fast egendom ska vara förenligt med rättspraxis krävs som anförts av regeringen i propositionen förutom att bestämmelser uppfyller ett syfte av allmänintresse, att bestämmelser inte är diskriminerande eller att de går längre än vad som är motiverat i förhållande till deras syfte. 47 () replik: Det var ju inget svar. Jag måste också reagera på att du sade i talarstolen att det inte var så enkelt att åstadkomma en vattentät lagstiftning. Jag blir faktiskt lite bekymrad om vi har en regering och en majoritet i som inte anser att lagstiftningen ska följas. Följer man inte lagen blir man bestraffad. Jag frågar återigen: Är det verkligen Socialdemokraternas mening att man i första hand ska ge lättnader för de stora skogsbolagen på bekostnad av familjeföretag och små skogsbolag? Är det verkligen meningen? 48 () replik: Det förtjänar att uppmärksammas att regeringen med anledning av den remisskritik som framförts om att kravet att främja sysselsättningen på orten är alltför enkelt att uppfylla har förtydligat det remitterade förslaget så att det krävs att förvärvaren gör sannolikt att förvärvet främjar sysselsättningen på orten genom att det skapar eller bibehåller varaktiga arbetstillfällen. Bestämmelser för juridiska personers möjlighet att förvärva mark förenklas och moderniseras. som köps och säljs mellan juridiska personer ska inte längre kräva tillstånd. Enligt vår mening är den avvägning som regeringen gjort av de olika intressen som gör sig gällande en god ståndpunkt. Upprätthållandet av ägarbalansen mellan fysiska personer och dödsbon å ena sidan och övriga juridiska personer, främst bolag, å andra sidan är betydelsefullt. Det finns därför skäl för riksdag och regering att följa utvecklingen för att kunna förhindra ett alltför stort bolagsägande om utvecklingen skulle styra åt detta håll. 49 (): Jag tycker att förslagen i propositionen är bra. På någon punkt är de dock mindre tillfredsställande, och jag ska återkomma till varför. motionerade jag för räkning om att det var hög tid att göra något åt problematiken med det så kallade skogsklipperiet. Vi krävde att bosättningskravet vid köp av skog i glesbygd skulle förlängas från dagens och att det skulle införas en tillståndsplikt för avverkning av denna skog. Båda förslagen är tillgodosedda i detta propositionsbetänkande, något vi hoppas ska kunna vara ett bidrag till den regionala utvecklingen i glesbygd. Alternativet för att få tillstånd att köpa skogsmark, att det varaktigt ska främja sysselsättningen på orten, gör inte förslaget sämre, snarare tvärtom. Ett annat förslag som är bra är möjligheten att vid köp av skogsmark i glesbygd kunna välja att avsätta kompensationsmark för reservatsbildning. Det gör det lättare att nå upp till den av uppsatta målsättningen att av den produktiva skogsmarken ska vara skyddad . I mitt län, , ligger skogrikaste landskap, nämligen . Där är bara ½ % av den produktiva skogsmarken avsatt som reservat, långtifrån den målsättning som råder enligt beslut. Den förändring jag är mindre glad över är möjligheten för juridiska personer att i vissa fall köpa mark utan att behöva kompensera med annan mark som behövs för jord- eller skogsbrukets rationalisering. Här går EU-kravet om kapitalets fria rörlighet före betydelsen av en aktiv regionalpolitik. reservation sammanfaller med LRF:s ståndpunkter när det gäller detta. Dessa två parter blev tungan på vågen i folkomröstningen om EU-medlemskapet när gick med i EU. Egentligen delar jag ståndpunkt men har insett att EU-lagstiftningen väger tyngre än ett remissvar från LRF där det hävdas att man kan bortse från denna lagstiftning. Det går tyvärr inte, något jag bara kan beklaga. Den borgerliga maktalliansen, där man är så ense och tycker så mycket om varandra, visar ingen som helst enighet i den här frågan. Alliansen rämnar mitt itu. och vill i princip avslå regeringens förslag; och vill på flera punkter ha en starkare lagstiftning. och gör ett ärligt försök att hävda regionalpolitikens betydelse; och vill mer eller mindre avskaffa den i dessa frågor. Hur ska ni få ihop detta? Det tror jag att väljarna är väldigt intresserade av. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU27 Marknadsmissbruk (prop. 2004/05:142 delvis). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2004/05:165 Nya regler för tjänstepensionsinstitut Skrivelse 2004/05:161 politik för global utveckling betänkande 2004/05:AU7 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering 6 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1731 av ()till justitieminister 2004/05:1732 av ()till justitieminister att bära tårgassprej 2004/05:1733 av ()till justitieminister vid eget byggande /05:1734 av ()till utbildnings- och kulturminister inflytande över privata bolag 2004/05:1735 av ()till utbildnings- och kulturminister av Riksutställningar till 2004/05:1736 av i (s)till finansminister på ROT-avdraget 2004/05:1737 av ()till finansminister från skatteplikt för huvuddelägares aktier 2004/05:1738 av ()till statsrådet till småföretagare som drabbats av stormen 2004/05:1739 av ()till statsrådet för småföretagare och hushåll 2004/05:1740 av ()till statsrådet 2004/05:1741 av ()till statsrådet av barndiabetes 2004/05:1742 av ()till statsrådet av svensk klimatmodellering /05:1743 av ()till statsminister uttalande angående barriär 2004/05:1744 av ()till statsrådet i /05:1745 av ()till statsrådet sommarjobb Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:1621 av ()till statsrådet och fredsavtalet 2004/05:1637 av ()till statsrådet till 2004/05:1638 av ()till utrikesminister i /05:1639 av ()till utrikesminister i /05:1647 av ()till utrikesminister 2004/05:1648 av ()till utrikesminister arbete med försvunnen svensk 2004/05:1650 av ()till utrikesminister i 2004/05:1651 av Sermin Özürküt (v)till utrikesminister på före detta jugoslaviska republiken Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 3 § anf. 30 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.