prot · GS0972 · 2005-02-09 00:00:00 — Tror verkligen den på allvar att man ska kunna utveckla en positiv dialog med envåldshärskaren ? I så fall är det ett stort mått av önsketänkande. FN:s högnivåpanel lade fram sin rapport om hur multilateralismen ska kunna effektiviseras. Här borde kunna bidra konstruktivt. En effektiv multilateralism måste vila på två ben: för det första samverkan inom ramen för internationell rätt och väl fungerande institutioner och för det andra förmågan att ingripa för att påverka i alltifrån diplomatiska förbindelser och avtal till att ytterst kunna tillgripa internationella och militära medel. En förutsättning för att ska kunna spela en aktiv roll är att vi är beredda att ta vår del av ansvaret i internationella konflikthärdar. har nått en absolut bottennivå när det gäller internationella insatser. bidrag präglas av en plottrighet som tyder på att det saknas en nationell strategi för var vårt land kan göra bäst nytta. Med det fattade försvarsbeslutet riskerar svensk närvaro i världen, trots stor efterfrågan från FN, EU och Nato, snarare att ytterligare skäras ned. Vi i den borgerliga alliansen vill se en tydlig ökning av de internationella insatserna så att åter kan etablera sig som ett land som tar sin del av ansvaret. Därmed skulle också vårt inflytande kunna öka väsentligt. Vi måste våga reagera och kunna agera när det begås grova övergrepp mot civila. Konflikten i i är ett sorgligt exempel på när det internationella samfundet inte räcker till. Vi kan inte blunda för det folkmord som pågår. Att låta 2 miljoner lidande människor i få användas för, som det uttryckts, en första prövning av den afrikanska unionens förmåga, är cyniskt. Det krävs ett tydligare europeiskt engagemang, och det är skamligt att det drar ut så . har FN:s generalsekreterare föreslagit en omfattande FN-operation om närmare 10 000 man för att övervaka vapenvilan i södra . Det är avgörande att generalsekreteraren får tillräckligt stöd för denna insats. Har fått någon förfrågan om att ställa upp med trupp i ? Skulle ha förmåga att bidra till denna avgörande FN-operation, annat än med en handfull personer? Retorik och resurser måste hänga ihop. har vi hört en mekanisk redovisning av ett antal aktuella utrikespolitiska frågor. I stället för att bidra till tydlighet om inriktning väcker deklarationen ett antal frågetecken. Vilket är regeringens övergripande synsätt i den brännande frågan om frihetens och demokratins utveckling i världen och nödvändigheten av att bekämpa våld och terrorism? Det räcker inte att säga att vi är för det första och inser nödvändigheten av det andra. Vilken är regeringens grundläggande hållning när det gäller demokratiseringsprocessen och återuppbyggnaden av ? Hur vill regeringen påverka, och hur ska vara delaktigt? Hur ska regeringen kunna hävda att MR-frågorna står i centrum när den inte protesterar mot eftergifter mot diktaturen på ? Vilket ansvar har det internationella samfundet för att människor dödas, skändas och fördrivs i ? Vem ska göra insatserna? Vilket ansvar har ? I den uppräkning som utrikesministern gjorde är det svårt att identifiera en enda fråga som faktiskt driver aktivt. Sanningen är att den för en mycket färglös utrikespolitik. Förmågan att tillvarata vårt lands intressen och att solidariskt bidra i världen utgörs i högsta grad av ställning i den europeiska unionen. både förväntas och kan spela en mer aktiv roll vad gäller vårt eget närområde. Kring kan inte bara ökad handel, kultur och turism utvecklas utan också mer av gemensamt säkerhetspolitiskt tänkande. tillsammans med Östersjöstaterna borde kunna dra nytta av erfarenheterna från murens fall och gemensamt och mer aktivt främja demokratiska processer i och , påverka EU:s Rysslandspolitik och bredare engagera sig i . gjorde folk ett historiskt vägval när de gick ut på gator och torg för att protestera mot omfattande valfusk Detta banade vägen för att landet skulle få en reformvänlig president. Moderata samlingspartiet tog 2003 ställning för att skulle erbjudas medlemskapsperspektiv i EU, vilket nu också är riksdags uppfattning. ställde sig också utrikesministern bakom denna linje. Hur avser regeringen att agera för att uppnå framgångar i detta åtagande? I sin Rysslandspolitik måste EU uppvisa en bättre samstämmighet. Det är viktigt att EU och kan bygga ett konstruktivt partnerskap, och det kräver att båda sidor är beredda att göra betydande politiska investeringar. Tyvärr finns det en allt större anledning att vara orolig över den politiska utvecklingen i . Det är viktigt att klargöra för den att när vi talar om demokrati så menar vi demokrati och rättsstat. Den fortsatta EU-utvidgningen har goda förutsättningar att bidra till ett säkrare och mer stabilt . Det är ett historiskt och avgörande steg att EU nu äntligen beslutat att inleda medlemskapsförhandlingar med . På västra är läget långtifrån tillfredsställande. EU-medlemskapsförhandlingar och ansökan är angelägna viljeyttringar och visar den starkaste kraften som EU har för att driva på för reformer, utveckling och stabilitet i regionen. Det krävs ett fortsatt både politiskt och ekonomiskt engagemang från EU:s sida. Politiska utmaningar saknas inte. Kosovos framtida status ska beslutas , och EU måste ha en förstärkt och samlad politik för regionen. Situationen i Bosnien kan hetta till. Nya oroligheter i Kosovo kan inte uteslutas. måste ha beredskap att snabbt kunna agera och förstärka trupp på plats, dels för att kunna understödja våra egna soldater, dels för att inte har råd med ännu ett misslyckande med att säkra freden på . kärnvapenambitioner bekymrar oss alla. Jag menar att det finns utrymme för EU att göra fortsatta diplomatiska insatser på detta område, men det måste ske på ett sätt som gör att det amerikanska förtroendet för insatserna upprätthålls. bör delta aktivt i kampen mot massförstörelsevapen. När det gäller det initiativ som kallas för Initiative, PSI, som syftar till att kontrollera och förhindra spridning och transporter av massförstörelsevapen verkar det som om regeringen både vill och inte vill vara med. Därmed hamnar vi, till skillnad från våra nordiska grannländer, inte bland de länder som ingår i kärnan av detta samarbete även om regeringen försöker ge sken av att vi är med fullt ut. Jag skulle önska att vi kunde diskutera framtida svensk och europeisk säkerhetspolitik utan att fastna i gamla teser. Jag blev lite bekymrad när jag hörde försvarsministerns syn på dessa frågor: är alliansfritt och måste ha förmågan att klara sig själv inledningsvis. Men som alla andra länder har rätt att gå till FN om vi skulle bli angripet och begära hjälp från hela världssamfundet. Men vi måste ha ett tillräckligt försvar för att kunna klara en ordentlig påfrestning som tar tid i början. Jag är förvånad över att en svensk försvarsminister uttrycker sig på det sättet och tycker att det är ett gott tillfälle för utrikesministern att förtydliga . Året som har gått har påmint oss om livets skörhet och tillvarons oförutsägbarhet. Katastrofen i kommer att prägla oss alla. blev dessutom bristen på beredskap i plågsamt uppenbar, åtminstone för alla oss som trodde att det i fanns krishanteringsrutiner och fungerande beslutskedjor. Det fanns det inte. Organisationen fungerade inte. Det politiska ledarskapet brast och visar på försummelser av icke obetydande mått. Jag hoppas att regeringen drar lärdomar av sin hantering av tsunamikatastrofen. Jag säger detta för det kan hända nya katastrofer där svenskar utomlands drabbas eller där oförutsägbarhet och otänkbara hot realiseras i vårt eget trygga land. Det skulle till exempel kunna handla om ett terroristattentat, här hemma eller mot ett svenskt turistmål. Då får inte regeringen på nytt stå handfallen. Jag vill avsluta med att rikta ett tack till och det thailändska folket men också till de europeiska regeringar som solidariskt hjälpte oss under flodvågskatastrofen. Jag tänker bland annat på , , , och som hjälpte svenskar med hemtransporter och genuin omsorg. 3 (): Vi har fått höra regeringens utrikespolitiska deklaration. Jag följer den svenska utrikespolitiken även de övriga och måste tyvärr säga att orden inte alltid implementeras och genomförs. Det som sägs stämmer inte överens med det som görs. Deklarationen måste fyllas med handling och engagemang, men det ledarskapet saknas. Ord och handling går i otakt. vill se en annan utrikespolitik, särskilt inom tre områden som jag tänker tala om här . Vi vill se att biståndsmålet på uppnås, i solidaritet med de fattiga i världen. Vi vill se att mänskliga rättigheter alltid står i centrum för även i praktiken. Det tredje, som jag tänkte ta upp i nästa runda, är att vi vill se en aktiv Europapolitik från sida. Min kollega kommer att ta upp vikten av kvinnors rätt i världen, och min kollega från kommer att prata om vikten av fred i . har berört oss alla mer eller mindre nära. Själv var jag orolig för min kollega och vän och hans familj som befann sig i området. Som tur var lyckades de klara sig. Jag lider med dem som inte hade samma tur. Oavsett hur vi alla har berörts av katastrofen på olika sätt har vi en sak gemensamt: Svenska folket har gått man ur huse för att visa solidaritet med katastrofens offer. gäller det att katastrofbiståndet övergår till ett långsiktigt utvecklingsbistånd, så att människor inte blir beroende av bistånd för sin försörjning utan får bostäder och nya fiskebåtar. Katastrofen visar värdet av det ibland ifrågasatta svenska biståndet. Regeringen säger i sin deklaration att nu uppnår vi enprocentsmålet. Vi har inte uppnått enprocentsmålet . Vi har aldrig uppnått enprocentsmålet så länge Socialdemokraterna har styrt landet, trots att de har styrt så . Vallöftet är redan brutet. har alltid sett till att uppnå enprocentsmålet. Det är bara två gånger som har gjort det, och båda gångerna var när den borgerliga alliansen styrde, och 90-talet. Tsunamikatastrofen visar också att regeringen, utrikesministern och statsministern, inte har klarat av sitt uppdrag, nämligen att släppa allt de hade för händer för att se till att samordna hjälpen till krisdrabbade svenskar ute i världen. I regeringsdeklarationen sägs att mänskliga rättigheter ska stå i centrum. Men regeringen lever inte som man lär. Folkmordet i har vi haft vetskap om , men dödandet pågår fortfarande. Varför händer det ingenting? FN är lamslaget, säkerhetsrådet splittrat. var född i , och staden är stolt över vad han uträttade som generalsekreterare. När jag växte upp i trodde jag på FN-tanken. Jag trodde att FN kunde utrota svält. Jag trodde att FN kunde stoppa krig. Jag trodde på det så mycket att jag till och med skrev ett brev till utrikesminister på lilablommigt brevpapper och undrade hur jag skulle göra för att bli FN:s generalsekreterare. Men det var , och jag vet någonting nu som jag inte visste då. Det är att FN inte stoppar folkmord. Vi vet vad som hände i . Vi vet vad som hände i Kosovo . Och vi vet att FN är handlingsförlamat , i . Jag hoppas på FN-tanken. Men vi kan inte vänta på reformer. Vi kan inte gömma oss bakom ett splittrat säkerhetsråd. Vi har en skyldighet att agera , att stoppa dödandet. har inte tagit ledarskapet för att pressa , och självt ställa upp, till att på plats förstärka Afrikanska unionen och stoppa dödandet. Ord sägs, men handling följer inte efter. Jag undrar vad utrikesministern lärt sig av folkmordskonferenserna. Det är ingen retorisk fråga. Jag skulle vilja ha svar på den . fick en stor julklapp av EU och , herr talman, genom att vi lovade att ta bort vapenembargot. fördes diskussioner i EU. satt tyst på möte efter möte och försökte inte bygga allianser för att stoppa beslutet. vill ha vapenembargot mot världens största diktatur kvar. Vi sätter mänskliga rättigheter i centrum före affärsintressen. Beslutet är allvarligt också för att det vidgar den klyfta som uppstått mellan och . Europeiska vapen riskerar att användas från mot det demokratiska och där ställas mot amerikanska vapen. Europeiska vapen mot amerikanska vapen. Det rimmar illa med den utrikespolitiska deklarationens ord om ett intensifierat samarbete med . värnar det samarbetet, och bland annat därför vill vi gå med i Nato. Även om vi har viss kritik att rikta mot delar vi ändå gemensamma värderingar. Vi måste tillsammans stödja de demokratiska krafterna i världen mot diktaturer, så att de diktaturer som hotar sin egen befolknings frihet och vår frihet inte vinner ökat utrymme. Oenigheten mellan och uppstod särskilt när vi inte kunde komma överens om hur vi skulle handskas med . Tyvärr kastar den oenigheten en skugga över insatser i , som är alltför återhållsamma. För skull måste vi dock lägga oenigheten bakom oss. Det irakiska valet har varit en framgång, även om det förstås funnits vissa problem. Men medborgarna har gett en tydlig signal till terroristerna. måste säkerhetsläget förstärkas, och har bett om hjälp. De vill ha hjälp med att utbilda soldater. Jag tyckte det var lite beklämmande att höra efter valet gratulera irakierna för att de trots våldsdåden vågade gå och rösta och sedan erbjuda svensk hjälp med att skriva författningen. Vi ska komma med våra välmanikurerade händer och hålla i pennan, när det i stället är säkerheten de behöver hjälp med. Men det grovjobbet får någon annan sköta. Jag vill fråga utrikesministern om hon är beredd att utbilda irakiska soldater och om hon är beredd att öppna den svenska ambassaden i . Det vore att visa solidaritet med det irakiska folket. 46 länder finns där redan, och vår före detta partiledare jobbar i . Om hon kan, varför kan inte vi? En annan diktatur som fått en present av EU och är . genomfördes den största arresteringsvågen på . EU reagerade kraftigt med diplomatiska sanktioner och beslöt att bjuda in dissidenter de dissidenter som inte sattes i fängelse till varje lands nationaldagsfirande på . Det var det främsta erkännande demokratirörelsen på någonsin fått. har man bestämt sig för att häva sanktionerna och sluta bjuda in demokraterna till nationaldagsfirandet. Det beslutet tog EU , trots att inte gjort någonting för att förbättra situationen för mänskliga rättigheter. Han har i och för sig flyttat ett tiotal från fängelse till husarrest, men de är inte friade. Straffet finns kvar, och de kan närsomhelst flyttas tillbaka i fängelse. agerar som om arresteringarna aldrig hade ägt rum, men , , , , och många fler är kvar i fängelse. Jag förstår inte varför det demokratistöd till demokrater som utlovade i denna kammare dröjt. , då biståndsminister, sade att det var lika angeläget att stödja demokratirörelsen på som det var att stödja ANC i , men fortfarande har vi inte sett något demokratiprogram för . Sådana presenter vill vi i se delas ut. Inte en enda gåva vill vi ge till . I regeringsdeklarationen sägs att mänskliga rättigheter ska stå i centrum. Tyvärr efterlevs inte detta, och jag har gett tre exempel på det: , och . Det ligger i intresse att demokratin får ökat fäste i världen. Det är genom demokrati vi kan nå fred. Det är genom demokrati vi kan nå social och ekonomisk utveckling. Demokratier har aldrig startat krig med varandra. För att återknyta till det jag började mitt anförande med vill jag göra en liten sammanfattning av vad utrikespolitik går ut på. En liberal utrikespolitik genomför en solidarisk biståndspolitik och uppnår enprocentsmålet, och en liberal utrikespolitik ställer krav på mänskliga rättigheter . Avslutningsvis vill jag låna några ord av , som kritiserat EU:s beslut i Kubafrågan, för att förklara varför vi i aldrig kan acceptera regeringens undfallenhet mot diktaturer. säger: Trots allt förenas för att försvara sin frihet och sina värderingar, inte för att offra dem för idealet om fredlig samexistens med diktatorer och därigenom riskera att dess själ gradvis förgiftas av det antidemokratiska tankesättet. 4 (): Svensk utrikespolitik måste bygga på en tydligare rågång mellan demokrati och diktatur. tolererar inte diktaturernas människosyn och värderingar, och vi kommer aldrig att backa från kravet på alla människors rätt till mänskliga fri- och rättigheter. Vi anser att demokratier alltid är bättre än diktaturer. anser att den socialdemokratiska regeringen har en svajig balansgång mellan demokratier och diktaturer. Regeringen driver en utrikespolitik som har ett alltför svagt fokus på demokratiutvecklingen. Jag har viktiga frågor till utrikesministern som vi önskar svar på. Det gäller svensk utrikespolitik på fyra områden. 1.Hur kommer svensk Irakpolitik att utformas ? Kommer regeringen att ta initiativ för att påverka EU, i synnerhet och , till en förändrad hållning till utvecklingen i för att med europeiskt ekonomiskt och politiskt stöd ge demokratin en chans? 2.Konflikten mellan och har djupa rötter i kulturella och religiösa skillnader. Dessa skillnader måste överbryggas för att man ska nå fred och stabilitet. När ska den socialdemokratiska regeringen inse att det krävs mer än materiell input för fred i ? 3.Oppositionella kubaner är inte längre välkomna som gäster på EU-ländernas ambassader på . Vi har hört talas om detta förut. Det är den indirekta konsekvensen av ett beslut i ministerrådet. Hur kan ett sådant beslut fattas , och hur kan ställa sig bakom det? Ni har gått från er tysta och passiva Kubapolitik till ett fullfjädrat svek. Utrikesministern menar att EU-beslutet är bra för oppositionen. undrar vi kristdemokrater. Är detta verkligen ett bra sätt att främja demokratisk utveckling på ? 4.Vad kommer att göra för att konkret stödja demokratiutvecklingen i ? Hur ser man på ett EU-medlemskap? Blir det geografin eller demokratin som ska styra den tillhörigheten? Socialisterna i har med banderoller och slagord uttryckt sin vrede över invasion av . Ingen ska förneka att felsteg har begåtts i sammanhanget, men det är märkligt att dessa vänstergrupper inte med ett enda ord uttrycker glädje över att nu har hållit sitt första flerpartival . Vad beror det på? Har vänstern redan glömt att under sitt vanstyre avrättade flera hundra tusen irakier och fördrev hundratusentals från landet? Har man glömt att soldater 1980 gick över gränsen till ? Har man glömt att stridsgas användes mot både iranier och kurder, bland annat 1988 då 5 000 människor dödades? Har man glömt att stridsvagnar 1990 rullade över gränser? Har man glömt att de kristna minoritetsgrupperna i levde i förtryck? De gör det dessvärre än . Våldet var medel att upprätta ett skräckvälde och sin diktatur. är diktatorns terrorvälde borta, och ur askan reser sig en demokratiprocess. Vi skulle kunna älta hur , , , , och agerade innan konflikten. Vi skulle kunna älta huruvida FN:s resolution gav de allierade staterna rätt att använda våld mot . Vi skulle kunna dividera fram och tillbaka om de misstag som har gjorts under ockupationen och det faktum att kriget är över men freden ännu inte vunnen. Vi kan säkert också göra en lista över bristerna i det irakiska valet. Det centrala är att är borta och att irakierna äntligen har fått möjlighet att rösta i ett flerpartival. Irakierna har fått chansen att säga sitt om landets ledarskap. Det är en seger för mänskliga rättigheter och för demokratin. Valdeltagandet blev högre än väntat trots alla terrorhot. Enligt deltog , vilket får ses som en stor framgång. Det visar att medborgarna i har varit beredda att ta stora personliga risker för att välja sin första demokratiska regering. Terroristerna som inte vill se demokratin segra kommer att fortsätta med sin terrorverksamhet. Det är därför viktigare än någonsin att världssamfundet inte överger . Det vore förödande om drog sig tillbaka ur innan landets egen administration, ordningsmakt och militär nått en sådan nivå att de själva kan stå emot de antidemokratiska krafterna. EU får inte lov att vänta ! stormakter måste lägga prestigen åt sidan och enas kring . Detta gäller inte minst . Det borde inte finnas någon som vill att demokratiprocessen i ska avstanna. Vi måste erbjuda konstruktiv hjälp, inte minst för att stärka demokratin och samhällets institutioner. Att som vänstern fortsätta att skandera mot kommer inte att hjälpa irakierna, inte ett dyft. behövs alla goda krafter för att tillse att det nya vilar på en bred folklig representation. Det irakiska samhällets strukturer och grundvalar får inte exkludera någon etnisk grupp, och det är mycket viktigt att kvinnornas roll stärks redan från början i . Det andra stora glädjebeskedet i är förstås gårdagens löfte om ömsesidig vapenvila mellan palestinierna och israelerna. Den palestinske ledaren och premiärminister accepterade ömsesidig vapenvila. Det historiska mötet i kan vara den milstolpe vid vilken israeler och palestinier äntligen får lämna det mörka förflutna och ta steg för steg mot en normaliserad vardag av fred och trygghet. Det är uppenbart men bör ändå poängteras att den folkvalde har visat mer vilja och handlingskraft för fredlig samvaro med israelerna än vad hans företrädare gjorde . Just , i denna stund, finns en historisk möjlighet att gå vidare, att börja läka såren. finns på plats med sin nya utrikesminister. Men vad gör EU för att stödja den här fredsprocessen? Vilka initiativ har den tagit i den här konflikten? Vad gör för att sätta press på så att fängslade oppositionella kubaner kan släppas ur fängelse? De som har blivit frigivna har blivit det på grund av svår sjukdom och för att inte vill behålla dem i sina fängelser och få dålig publicitet. var aktiv när det gällde den förtryckta demokratiska rörelsen på , men är det väldigt tyst från svenskt håll. Den leende diktatorn håller på att vinna en historisk seger över EU. Vem hade väl trott att den europeiska unionen med demokrati och värnande av alla människors frihet som grundidé överraskande skulle ge efter för den spanska socialistiska regeringens strävan att krossa EU:s gemensamma hållning gentemot . Det är ett snedsteg som vi kristdemokrater inte kan acceptera. har ett nära samarbete med demokratirörelsen på , och det kommer vi givetvis att fortsätta med ännu starkare . Jag uppmanar regeringen att ta sig en rejäl funderare över sin syn på demokratiprocessen på . Vi ser den nya hållningen som ett tydligt uttryck för den socialdemokratiska regeringens mycket svajiga ståndpunkt mellan demokratins förkämpar och socialismens diktatur ett svek på ren svenska. För att visa det kubanska folket att det finns svenskar som öppet stöder kubanernas kamp för demokrati, att det finns ett alternativ till det socialistiska sveket, har partiledare officiellt nominerat den framstående kristdemokratiske oppositionspolitikern till . Hans arbete för demokrati på väcker alltför lite uppmärksamhet i . Här rapporterar i stället TV om planerna på att införa rökförbud på . Den orangea revolutionen i kom som en överraskning för många. har länge arbetat med oppositionen i den opposition som visade sitt mod och stod upp för folkets rätt till demokrati. Det är ett mod som knappast kan förstås utifrån. Den nye presidenten har i en rad uttalanden sagt att han har satt upp en tidsplan för sitt land att uppnå de krav som EU sätter på sina kandidatländer. bör driva på så att ges förutsättningar att skynda på viktiga reformer. Inte minst bör handeln med EU uppmuntras och möjliggöras så att vägen västerut blir lika lätt som den som omkringliggande länder nu vill öppna för landet. President alltmer auktoritära styre i kopplat till utvecklingen i med utländsk hjälp ger ingen ljus bild i regionen. och EU måste sätta press på och statscheferna i för att ge medborgarna demokrati. Först då kan man skönja en fredlig utveckling. Min fråga till utrikesministern är: Hur ser svensk Ukrainapolitik ut? 5 (): De tre grunderna i svensk utrikespolitik är respekt för folkrätten, kamp för demokrati och mänskliga rättigheter och fattigdomsbekämpning. Vad har då hänt på dessa områden? Vi har sett grova folkrättsbrott. Vi har sett att FN har satts åt sidan. Vi har sett brott mot mänskliga rättigheter stora och grova brott mot mänskliga rättigheter från stater som kallas för demokratier.