prot · GT0935 · 2005-11-22 00:00:00 — Jag har också fått telefonsamtal från och kontakter med människor från storstaden, till exempel från . Då har det handlat om kassaservicen. Det ringde en äldre man som bad att få hälsa från två ännu äldre, som var 88 och . De sade: Förstår ni inte att vi inte kan gå ut? Vi klarar inte av det, när det bara finns tre ställen i hela där det finns kassaservice? Vi har inte möjlighet till någon snabb uppkoppling, för vi förstår inte och hänger inte med när det gäller Internet och hela den biten. Det är alltså ganska viktigt att vi pratar om att försöka föra ihop detta. Det är olika vinklar, men problemen är desamma. Det handlar om basservice för alla människor. gick upp i den här debatten från Socialdemokraterna. Jag tycker att det är lite intressant att se vad ett socialdemokratiskt kommunalråd i som har att göra med det här säger. Han har också varit ganska tyst om frågan. Han säger: Vi har väldigt svårt att rå på de riktlinjer som riksdag och regering fastställer för postservicen. Vi har som kommun inte de verktygen. Då får man agera genom partierna. Då var det faktiskt så, , att de partier som reagerade i län var , och . De andra har än så länge lyst med sin frånvaro. Jag har inte sett några socialdemokrater från vårt län som har agerat. Jag hoppas de har gjort det på annat sätt. Jag tycker också att det är bra att man kommer att vara överens, och det är ju nästan så att man får rita kors i taket om man , till de motioner som har skrivits till trafikutskottet med anledning av posten och att det ska bli bättre postgång och bättre basservice för landsbygden, samstämmigt kommer att säga: Hurra! Oj, vad jag hade önskat att få mera bifall till våra motioner! Vi har en rad olika förslag från oppositionspartierna, men Socialdemokraterna har alltid bara avvisat dem. Man har absolut inte yrkat bifall till de motionerna. Tänk om man hade gjort det som jag har varit i ! Då skulle landsbygden ha sett annorlunda ut, och . Var lite ödmjuka i tongångarna när det pratas om övertoner, för vi kommer att höja tonen än värre om vi inte får se resultat! 31 (): Posten hänvisar till Post- och , , gällande villkor. PTS menar i sin tur att regeringen accepterar dessa. Det jag är mest förvånad över är just varför regeringen tillåter PTS att ha så olika riktlinjer för medborgare i glesbygd kontra tätort. Skulle vi låta elnätsbolagen och ha samma orättvisa riktlinjer att stödja sig emot så skulle många medborgare snart sakna både el och fast telefoni. Posten, ja. Under de första tre kvartalen 2005 gjorde Posten en vinst på . finner det rimligt att Postens kunder får färdas, i Årböles fall antingen eller för att hämta sin post, eller också fick de ett erbjudande om att betala för att behålla sin service. Andra som jag läste om här får färdas 2 ½ kilometer, eller . Jag menar att regeringen har ett stort ansvar för den försämrade postservicen på svensk landsbygd. Det är de här riktlinjerna som PTS har, som säger att det måste vara två åretruntboende per kilometer, som Posten använder som jag höll på att säga alibi främsta argument runtom i landet. Det här görs inte rakt av. Det är inte så att man förkunnar från Posten att de här riktlinjerna nu ska vara de som gäller och att så kommer att ske runtom i landet, utan man gör det steg för steg. Man gör det i ett samhälle och en by i taget, och på det viset tycks man tro att man ska gå förbi en opinion. Jag tror att det är väldigt uträknat. De här riktlinjerna har inte förankrats i den här kammaren. Jag tycker att det vore hög tid att så skedde. Jag utmanar ministern att föra upp det här så att de kan förankras i riksdag. Är det lämpligt med de här avstånden, till exempel , som när årböleborna får åka till ? Det finns ett annat ställe, längre norrut i , där man bara får post under den tiden då skolskjutsarna går. Annan tid får man åka lång väg. Det här är alltså inte bara ett enskilt problem. Det här är en fråga som gäller mycket mer. Vi har en regering som ofta kommer tillbaka till uttrycket Hela ska leva, lite salvelsefullt så där, men när det verkligen gäller så är det frågan om regeringen har någonting att säga. 32 (): har sagt under sitt anförande att det här har blivit sämre . En av mina kompisar som sitter i ställde frågor om just flyttning av postlådor i glesbygd, och då svarade PTS bland annat följande: Dessa riktlinjer har gällt och får anses utgöra den av statsmakten accepterade miniminivån för den service som ska tillhandahållas. Det här kan alltså inte vara några nya regler, utan det har väl varit så att det har fungerat på det här sättet på flera håll. Det gör inte saken mer acceptabel, det vill jag inte på något sätt säga, men jag vill säga att påståendet att det helt plötsligt skulle ha blivit mycket sämre är någonting som kanske inte stämmer. Det kanske är så att diskussionen har uteblivit på de andra platserna. Jag vill ta upp några andra kommentarer från den här debatten också. säger ofta: Ni har suttit i regeringen , och ändå kan ni vara kritiska. Ja, det kan väl kanske ha att göra med en viktig sak: Samhället utvecklas och förändras, egentligen oaktat vem som sitter i regeringen. går det åt rätt håll i de allra flesta fall; vi är väldigt stolta över det vi har genomfört men en del saker går inte alltid som man har tänkt sig, och det måste man också vara ärlig och säga. Men i det här fallet är det så att vi socialdemokrater alltid kommer att vara kritiska mot orättvisor. Min sista kommentar gäller att sätta landsbygden mot staden. Det är en väldigt viktig kommentar, för jag är medveten om, också som storstadspolitiker, att det väldigt ofta är så att vi som finns i storstädernas ytterdelar har exakt samma problem som glesbygden. Där kan vi gå hand i hand. Storstaden och glesbygden behöver väldigt ofta gå hand i hand för att faktiskt enas omkring våra krav. 33 (): hade en bra avslutning, tycker jag, med stad och land hand i hand! Det inlägget landade bra, tycker jag! Vad gäller postservicen hoppas jag att den här debatten har fört frågan framåt och att det ska vara om det nu inte är det, vilket jag inte är expert på bra instruktioner och direktiv till Posten från oss i stat och regering om att detta ska skötas på det sätt som har varit och att man har rätt till sin postservice. Sedan finns det alltid gränsfall, som ministern har sagt. Vad gäller landsbygdens basservice är det viktigaste för och även för landsbygden att vi får fart på . Vi har ett allvarligt läge med hög arbetslöshet, ohälsa och så vidare. Att få fart på tror jag är det viktigaste för att även få en bra basservice på landsbygden. Då måste vi ha lägre skatter, fler incitament för att jobba, bättre miljö för företagen med mera. Den debatten ska vi dock inte ta . Det gäller att, inom ramen för de olika alternativen för att få fart på , tillsammans hitta riktade insatser för att få en bra basservice. Jag är överens med statsrådet om att infrastrukturen, basservicen, är sådant som vi kan göra någonting åt från statens sida. Länsstyrelserna, kommunerna och andra kan göra det. Där uppskattade jag tonen i statsrådet inlägg. Regional utveckling är viktigt. Regionalpolitik är viktigt. Det behövs pengar för detta. Vi i jobbar mycket för det, och jag gläder mig åt att vi är överens om att det gäller att hitta bättre sätt att trygga basservicen till exempel i fråga om butiker genom samarbete mellan statliga och lokala insatser och med de statliga bolagen. Det är bra att statsrådet följer utvecklingen vad gäller livsmedelshandeln. Jag ser med oro på den utvecklingen och hoppas att vi får möjlighet att här diskutera skarpa förslag kanske med anledning av , kanske med anledning av propositioner, givetvis med anledning av våra motioner. 34 Statsrådet (): tar till det klassiska knepet att höja rösten för att låta lite mer offensiv. Men det låter fortfarande lika ihåligt eftersom inte är beredd att betala för den ökade samhällsservice som han hävdar är så viktig. Jag tycker också att den är viktig, men jag är inte naiv utan inser att allt måste betalas. säger att samhällsservicen måste bli bättre. Då handlar det oftast om att det är med skattepengar vi gemensamt ansvarar för och genomför den samhällsservice som, med all rätt, både enskilda personer och företagare ställer stora krav på. Sedan ger en bild av att det vore önskvärt att fattade beslut om var varje postlåda ska placeras. Det har en gång sagt att den inte vill göra, och jag tycker att det var ett klokt ställningstagande. Det skulle vara omöjligt för vilket utskott som helst att gå igenom från norr till söder och göra den typen av avvägningar. har vi en lagstiftning, och vi har en policy som gäller , vilket också hänvisade till. Det innebär att vi har en myndighet som prövar om de beslut som den tidigare myndigheten, nu bolaget, Posten fattar är rimliga i förhållande till den lagstiftning som gäller. Jag tycker att det är en bra ordning att inte enskilda personer i vare sig regeringen eller gör avvägningen om samhällsservicen är rimlig eller inte. har ett gyllene tillfälle att bestämma sig för att antingen vara beredd att betala lite mer till den gemensamma samhällsservicen eller ha konstruktiva synpunkter på den lagstiftning som är ute på remiss. Frågan är om det nu finns skäl för oss att omarbeta den servicen. Den princip som gällt redan innan eller jag föddes var kanske lättare att tillämpa tidigare än . Jag befarar nämligen att den statistik som SCB levererar kommer att visa att den positiva befolkningsutveckling som vi hade har vänt. hade över 200 av våra 289 kommuner ett inflyttningsnetto. Jag tror inte att bilden är lika ljus . PTS gör bedömningen, precis som nämnde, att två permanenta hushåll per kilometer ger utdelning vid postlåda vid sidoväg. Är det fråga om färre hushåll blir det lådsamlingar. Om befolkningsutvecklingen fortsätter att peka på att fler och fler flyttar till de större städerna blir det också fler och fler platser med färre invånare än två på dessa kilometer. Därför är detta allt oftare en viktig fråga för oss att ta ställning till. Det tycker jag att vi ska fundera på ordentligt när vi nu remitterar Post- och kassaserviceutredningen, för det är, precis som och sade, en oerhört viktig regionalpolitisk fråga. Därmed har jag svarat på var vi drar gränsen och vad vi tycker är rimligt. Det här är en praxis som utarbetats . Med tanke på hur befolkningsutvecklingen ser ut har fler och fler naturligtvis möjlighet att ifrågasätta den praxisen. Vi kommer att noga titta på de siffror som SCB redovisar . Och de kommer nog också, här vänder jag mig till , att utgöra ett bra underlag för den Landsbygdsutredning som arbetar. Det finns alla skäl för oss att verkligen ställa oss frågan: Hur långt räcker det egna ansvaret när man väljer att bo på en viss plats, och vad är vi gemensamt beredda att betala för? Jag menar jag har sagt det tidigare att vi ska ta ett stort gemensamt ansvar för att livet inte ska vara alltför olika mellan stad och land, och då spelar både den kommersiella och den privata servicen en stor roll. Jag välkomnar att i debatten nu nästan låter som om han trodde på det när han säger att hela ska leva. Jag skulle uppskatta om var beredda att vara med och konstruktivt betala för den servicen. Det är lätt att ta ställning för enskilda personer. Som statsråd får jag inte göra det. Däremot är det mycket svårare att vara med och betala så att de enskilda personerna också får den samhälleliga service som jag tycker att de har rätt att kräva. 35 (): anklagar mig för att höja rösten. Jag kan säga samma sak i ett lägre tonläge: Socialdemokraterna har regerat . Om det inte blir nyval före blir det . Det kan vara en effektiv valtaktik att ständigt diskutera vad oppositionen gör och inte gör, men verkligheten bär ni ansvaret för. Då kan man säga som att det inte alltid blir som man tänkt sig med viss rätt. Vi kan inte styra oljepriset i . Vi kan inte styra den internationella konjunkturen. Vi kan inte styra en krigssituation i . Men Posten kan vi styra. Posten lyder under . De riktlinjer som tagits fram lyder indirekt under regeringen. Det är ingen annan än regeringen som bär ansvaret för att människorna i Årböle, som vi nu talar om, skulle ha fått gå för att hämta sin post ifall de hade valt det. Det var det erbjudande de fick. I stället har de till , för det är dit posten nu levereras. Det, , är inte verklighetens slump. Det är hur politiken fungerar. Ni hade kunnat fatta andra beslut, men ni har valt att inte göra det. Det som gör mig mest bekymrad i det här fallet är hur den enskilde ska göra sin röst hörd. Vi har ett folkligt engagemang i Årböle, vilket är jättepositivt. Alla vi politiker säger att människorna borde engagera sig mer politiskt, men vad får det här gänget, som lägger ned massor av tid, för svar? Deras lokala kommunalråd, den starke mannen i kommunen, säger att han inte kan göra något åt det, men han ska ta upp frågan i partiet. Ingen vet hur han tagit upp den. får de ett arrogant bemötande. De säger att det är regeringens riktlinjer som de börjat tillämpa på ett nytt sätt. Det är det som egentligen har hänt, precis som sade. Den ansvarige ministern säger att hon inte får lägga sig i ett enskilt ärende. Jag ber om ursäkt, fru talman, men jag tror inte att årböleborna blir lugnade av det svaret. De förstår inte ifall statsrådet tycker att det är rimligt eller inte att de nu får posten till . 36 (): Medan jag kommer ihåg det vill jag tacka ministern för debatten eftersom det här är mitt sista inlägg. Postens vinst är nära 1 miljard. Jag läste att Posten redovisar en vinst efter finansnetto på för årets nio första månader. Vinsten ökade med drygt 200 miljoner jämfört med . Det beror främst på att de minskat sin personal. säger att de har mycket stora investeringsbehov för att kunna möta framtiden. Då blir min fråga naturligtvis: Vad är det de ska investera i? Vad är de till för egentligen? Är det inte så att de ska använda sina pengar till att serva människorna? I så fall kan de ju inte minska personalen, och antalet lantbrevbärare, så drastiskt att människorna inte får sin post enligt de direktiv och riktlinjer som finns. Posten säger på sin hemsida att Postens vision är att vara ett effektivt och efterfrågat nav i det hjul som håller rullande och det logistiska nät som binder samman . Det finns så oerhört många vackra ord, och därför vill jag sluta med att säga att vi från också skrivit många vackra ord i vår landsbygdsmotion Landsbygd för tillväxt. Eftersom tyckte att vi skulle vara lite kreativa och komma med lite egna förslag också, vilket jag respekterar, vill jag ta upp bara fyra av de 21 punkter som vi har föreslagit och som man kan läsa mer om. Jag har inte tid att göra det, men jag kan säga de fyra punkterna. Vi vill ha ett tillkännagivande från till regeringen om behovet av en god och tillförlitlig infrastruktur. Vi vill ha ett tillkännagivande om en samordnad service och krav på myndigheterna. Vi vill ha ett tillkännagivande om en mångfald och flexibilitet på utförarsidan. Det gäller alla välfärdstjänster. Vi vill ha ett tillkännagivande om att underlätta för samverkanslösningar på landsbygden. Det var några av våra krav. Jag tror att vi kommer att få blåsa och kanske ta till övertoner fler gånger, för vi kommer noga att följa om man kommer att yrka bifall till våra förslag eller inte. 37 (): Vi har i den här debatten talat om Posten, om den basservice som många av oss tror att just lantbrevbärarna är och vilken stor betydelse den har. Vi började i Årböle, som haft brevutbärning sedan . får man ett avstånd på mellan två och , och när man inte tar det får man åka till som ligger därifrån. Jag har med mig en karta över norra län med ett antal orter. Jag ska lämna den till statsrådet efter debatten så att hon själv kan se de orter, byar och hushåll som drabbas några exempel; det finns många fler. Jag ska också lämna över artikeln från om en handikappad som drabbats av brevlådeflytt. Det här är verkligheten runtom i . Det jag kommer tillbaka till i denna debatt är de riktlinjer som PTS nu har och som Posten använder som största argument och lutar sig emot när man gör dessa försämringar runtom i . Jag tycker att det vore rimligt om de riktlinjerna fick föras fram i den här kammaren. Var står statsrådet i den frågan? Som jag påpekade förut är PTS ett ämbetsverk som lyder under statsrådet, och detsamma gäller Posten. Detta är alltså frågor som ligger under statsrådets ansvar, och jag hoppas att jag kan få ett klarläggande svar på dem. Det har ju slagits fast i ert valprogram att alla ska med; så enkelt är det. Frågan är dock om det gäller dem på landsbygden. 38 Statsrådet (): Jag vill börja med . Jag är inte säker på att jag förstod frågan, för om jag förstod den har jag svarat på den i mina två tidigare inlägg. Jag har tolkat så att han frågade hur jag ser på lagstiftningen och om PTS lever upp till den lagstiftning som gäller. Där är regeringens bedömning, i de prövningar som har gjorts, att PTS har levt upp till lagstiftningen som prövande myndighet jämfört med vad som gäller. Jag har dock också varit oerhört tydlig och sagt att det nu finns ett gyllene tillfälle för var och en av oss att verkligen kritiskt granska om vi tycker att lagstiftningen är rättvis, inte minst utifrån det jag pekade på allra senast i mitt förra inlägg: Med den befolkningsutveckling och den flyttning vi ser, mellan orter och inom orter, tror jag att den tolkning som Posten och PTS har gjort ända kommer att bli svårare och svårare att göra. Det är nämligen fler och fler som faller utanför det mått som Posten och PTS har använt därför att det blir färre och färre som bor på dessa kilometer. Därför blir de här frågorna alltmer aktuella. Min ingång i detta är att det kan finnas skäl att skärpa lagstiftningen. Där vill jag uppmana alla politiska partier att verkligen kritiskt granska denna utifrån de erfarenheter ni själva har i möte mellan medborgare. är också det tillfället eftersom utredningen är på remiss. Så tolkade jag fråga. Sedan vill jag bara fånga upp det som pekade på i ett av sina tidigare inlägg. Om Posten har idéer om hur man kan organisera denna service på ett bättre sätt än vad som blivit fallet utgår jag ifrån att man tar kontakt med dem som är berörda och berättar om det, och inte bara gör det efter det att mötet har ägt rum. Jag utgår ifrån att man känner ansvaret att föra diskussionen och konversationen vidare. Sedan tycker jag, , att de enskilda har gjort helt rätt, och jag hoppas att det framgår av mina tidigare inlägg här. Jag tycker alltid att enskilda medborgare ska göra vad de kan för att påverka sina folkvalda ombud lokalt, regionalt och nationellt. Jag tycker också att man ska göra vad man kan för att få sin sak prövad, och det har de enskilda gjort. De kommer att pröva den här frågan, och de kommer att pröva den ända upp i . Vi kommer att följa den prövningen med stort intresse, inte minst i ljuset av att vi nu ska se över lagstiftningen igen. Vad ska vi alltså säga till de enskilda? Kräv din rätt, naturligtvis, och pröva den lagstiftning som gäller! Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:75 om utvecklingsmöjligheter i glesbygd 39 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att även ge glesbygden reella inte bara teoretiska möjligheter att växa och utvecklas på lika villkor som tätorterna. I sin interpellation tar upp frågor som inte bara berör den utpräglade glesbygden utan som är aktuella i alla delar av skogslänen. Jag kan hålla med om att den ojämna regionala utvecklingen i , liksom i många andra länder, skapar problem problem såväl i tillväxtregioner som i skogslänen, om än av helt olika karaktär. Jag kan däremot inte hålla med om att regeringen glömmer bort de medborgare som bor i glesbygden eller att tätorternas villkor styr landet. Regeringen för tvärtom sammantaget en mycket kraftfull politik som stöder skogslänens utveckling. Som exempel på denna politik, och som svar på frågor, vill jag nämna de stora infrastrukturinvesteringar som beslutat om i dessa områden. Förutom investeringar i nya vägar och järnvägar avser de i stor utsträckning också ny informationsteknik, till exempel det statliga stödet till bredbandsutbyggnad, som är särskilt riktat till gles- och landsbygd, och den fortsatta utbyggnaden av 3 G-nätet. Beträffande utbyggnaden av 3 G har fattat ett avgörande beslut om den fortsatta utbyggnaden. Det innebär att de ursprungliga utbyggnadskraven kvarstår. Detta ligger väl i linje med regeringens intentioner om ett hållbart informationssamhälle för alla. Det görs också historiskt sett mycket stora insatser för att underhålla och säkerställa vägnätet i landet. De omfattar bland annat särskilda åtgärder för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion av vägarna, vilket är av särskilt stor betydelse för glesbygden och skogslänen. Inom den regionala utvecklingspolitiken har regeringen härutöver medverkat till att stora ekonomiska resurser tillförs skogslänen. Inom ramen för EG:s strukturfondsprogram kommer till exempel inte mindre än ca att kunna användas i målområdena och Södra skogslänsregionen. Det är strukturfondsmedel och andra offentliga och privata resurser som ska stimulera tillväxten i dessa områden. Som en viktig del av dessa resurser tillför regeringen de sju skogslänen för allmänna regionalpolitiska åtgärder. Detta anslag vill minska nästa budgetår, och det skulle inte gynna medborgarna i dessa glesbygdslän. Det är viktigt att inse att olika områden, alltifrån storstäder till utpräglade glesbygder, är beroende av varandra för att alla ska få en så god utveckling som möjligt. Villkoren kan av naturliga skäl aldrig bli desamma i dessa olika områden. Det är inte heller något vi önskar. Alla områden har sina fördelar och sina nackdelar. Däremot måste olika regioner ges effektiva möjligheter att utvecklas så väl som möjligt utifrån sina olika förutsättningar. Inte ens den mest kraftfulla regionala utvecklingspolitik kan helt uppväga de starka ekonomiska krafter som omstöper våra samhällen, på gott och på ont. Det finns dock många anledningar att även fortsättningsvis agera för att alla delar av ska ha goda möjligheter att utvecklas. Det är inte minst viktigt för att möjliggöra för fler män och kvinnor i skogslänen att få arbete. 40 (): Jag tackar statsrådet för svaret även om jag inte kan säga att jag är helt nöjd med det. Jag kan bara konstatera att under alla år vid makten har Socialdemokraterna inte lyckats åstadkomma regional utjämning och utveckling i . har i en rapport som kom pekat på stora brister som finns i regeringens hantering av regionalfrågorna. Rapporten pekar på att den regionala utvecklingspolitiken är oklar och att det finns behov av en ökad tydlighet. För mig känns det på något sätt som att regeringen ger glesbygden någon slags palliativ vård. av befolkning bor i områden med hög arbetslöshet, tomma bostadsområden och minskade intäkter som skapar obalans, försämrar livskvaliteten och ökar utflyttningen. har befolkningen i glesbygden minskat . Ett av målen för den regionala utvecklingspolitiken är en god service i alla delar av landet. Politiken ska bidra till att människor och företag har tillgång till kommersiell och offentlig service i tillräcklig omfattning. Att den servicen finns är en av förutsättningarna för att bygderna ska kunna utvecklas. Trots detta har till exempel antalet dagligvarubutiker minskat stadigt . miste 93 orter i glesbygden sin sista butik. De flesta av dessa låg just i skogslänen. har antalet butiker i glesbygden minskat . av alla tankställen för drivmedel finns numera i tätorterna. Nästan hälften av alla de serviceställen som , som ni har diskuterat här , hade i tätortsnära landsbygd försvann . Nedskärningarna i service i glesbygden har inneburit att ca 198 000 svenskar har mer än en mil till närmaste butik, en ökning . Mellan och 2 ½ % har längre än till närmaste tankställe. Det finns många byar uppe i varifrån det är ända till närmaste butik.