prot · GT0951 · 2005-12-14 00:00:00 — Det handlar om stora strategiska satsningar på forskning och utbildning. Det handlar om mer pengar i plånboken hos barnfamiljer, pensionärer och vanliga löntagare så att köpkraften kan öka ytterligare och småföretagens tjänster efterfrågas mer. Det handlar om att fortsätta att förbättra villkoren för företagen och om att göra reglerna färre och enklare. Och det handlar om den fråga som vi debatterar , reformerade regler och sänkt skatt för fåmansbolagens ägare. Vi vill behålla det system som brukar kallas för 3:12-regler. Det är vår grundläggande uppfattning att företagare ska betala skatt på sina inkomster som löntagare. 3:12-reglerna kom till just för att se till att så också blir fallet. En ägare som arbetar i sitt företag ska inte kunna omvandla en arbetsinkomst som ska beskattas som tjänst till en lägre beskattad kapitalinkomst. Även företagare ska betala statsskatt och värnskatt om de har höga inkomster. Jag tror att det är viktigt att man är medveten om att många av dem som kritiserar de här reglerna inte vill ha någon progressiv inkomstbeskattning över huvud taget utan ser fram emot en platt skatt också i , och det ställer vi inte upp på. Skattesystemet ska inte bara finansiera välfärden, även om det är oerhört viktigt. Det ska också bidra till en utjämning av klyftor och ekonomiska villkor mellan olika grupper i samhället. Den inställningen hindrar ju inte att vi vill uppmuntra företagande och risktagande. Det gör vi genom en rad förändringar i de här reglerna: 1.Den räntesats som används för att beräkna den del av utdelningar och kapitalvinster som ska kapitalbeskattas höjs . 2.Lönerna till de anställda påverkar vad som ska kapitalbeskattas, och de reglerna görs nu mer generösa. Det innebär att företag med många anställda eller stor lönesumma i praktiken hamnar helt utanför reglerna. 3.Skatten på det som definieras som kapitalbeskattad inkomst, baserat på kapitalet eller lönesumman i företaget, sänks till . Sammantaget innebär de här förändringarna att skatten för fåmansbolagen sänks med . När man har lyssnat på debatten har man nästan kunnat få intrycket att den höjs med 1 miljard, eftersom det var så oerhört värdelösa förslag. Men det handlar alltså om en skattesänkning i det här ärendet med lite . Men, fru talman, vårt förslag innebär även förenklingar av reglerna. För ungefär hälften av fåmansbolagen, de som har minimalt aktiekapital och så få anställda att lönesumman inte överstiger 700 000, införs en förenklingsregel som innebär att ägaren kan ta ut som kapitalbeskattad utdelning, jämfört med ungefär 10 00012 000 . Genom den här schablonregeln åstadkommer vi alltså både en förbättring och en förenkling. Man ska inte överskatta skatternas betydelse för jobb och företagande. Det är en grov missuppfattning eller möjligen en ideologiskt baserad villfarelse att det skulle finnas några sådana enkla samband. Men det förslag som vi nu lägger fram är ett sysselsättningsfrämjande förslag. Det är ett förslag med tillväxtfokus. Det är ett system som innebär förenklingar och ett system som företagare kan växa sig ur. Vår förhoppning är att de nya reglerna ska bidra till att ytterligare förbättra förutsättningarna för fler företag, växande företag och därmed också fler jobb i näringslivet. Jag yrkar därför bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationen. 105 () replik: säger att det är en missuppfattning att skatter påverkar företagande. Ja, jag förstår det för har tidigare i debatter sagt: Vi tycker att det är rimligt att betala mycket i skatt. Men frågan är då, med tanke på rättvisa och trygghet: Hur kan man säga att det är rättvisa att lågavlönade ska betala betydligt mera skatt än högavlönade? Det blir ju effekten av alla de förändringar som det här systemet innebär, som ni nu har lagt på bord. Jag skulle också vilja höra hur ställer sig till frågan om förmögenhetsskatten i och med att era partivänner i nu aktivt har agerat. Jag tror att det i omröstningen var sju stycken av socialdemokraterna som inte ställde upp på förslaget, men i övrigt ställde hela det socialdemokratiska partiet upp på att slopa förmögenhetsskatten i . Det är ju också en väsentlig del för att stimulera företagandet i . 106 () replik: När det gäller får de naturligtvis göra sina egna bedömningar. Vad jag förstår var den borttagna förmögenhetsskatten ett inslag i en bredare skattepolitisk reform. Personligen tycker jag att förmögenhetsskatten har många förtjänster, exempelvis fördelningspolitiskt. Jag är därför inte beredd att avskaffa den på det vis som den borgerliga alliansen har föreslagit där det handlar om stora nedskärningar i trygghetssystemen för exempelvis sjuka och arbetslösa. Den typen av fördelningspolitik ställer vi inte upp på. när en centerpartist står i talarstolen skulle jag också vilja fråga: Hur tänker ni finansiera alla de ytterligare skattesänkningar som berättade att ni vill genomföra, i Skattebetalarnas förenings tidning ? Det handlar om 250 miljarder för att komma ned till ett europeiskt genomsnitt. Jag tror att det skulle vara väldigt intressant om vi fick höra hur mycket ytterligare försämringar och neddragningar som vi skulle behöva göra i så fall för sjuka och arbetslösa eller i den övriga välfärden. 107 () replik: Jag kan lugna med att de skatteförslag som vi har lagt fram i motioner här i också är finansierade. Jag vill betona att det pressmeddelande som skickades ut från socialdemokraterna i är baserat på att man vill stimulera företagandet och därmed värna välfärden i . Det är precis motsatt synpunkt i förhållande till vad står här och talar sig varm för. Jag skulle vilja fråga: Anser du att det är en kraftfull satsning som ni nu gör genom det här förslaget? Man pratar alltså om 1 miljard. Ja, 1 miljard är det på lång sikt. Men i budgeten är det upptaget för att finansiera det här. Frågan är hur kraftfullt det egentligen är. I alliansens förslag pratas det om 30 gånger mer, alltså i storleksordningen 900 miljoner. Det vore intressant att få svar på den frågan. Jag förstår att är stolt över det här förslaget. Men är du nöjd? 108 () replik: Som socialdemokrat blir jag aldrig nöjd. Vi är flitiga reformister och slår oss aldrig till ro. Vi kommer naturligtvis att fortsätta att förändra och förbättra om vi får den möjligheten efter nästa års val. Vi har ju gjort det på ett väldigt bra sätt . Jag är övertygad om att väljarna kommer att ge oss förtroende för ytterligare fyra, inte minst med tanke på just det som säger, att de förslag som ni har lagt fram på skatteområdet är finansierade. Det är naturligtvis där den stora problematiken ligger för er. För att finansiera skatteförslagen, som gynnar förmögna och rika, de som tjänar mycket och har höga inkomster, måste ni skära ned på tryggheten för sjuka, förtidspensionerade och arbetslösa. Det är klart att den politiken nog blir lite svår att argumentera för i längden. 109 () replik: Apropå det allra sista: De nedskärningar, som kallar det, i transfereringssystemen som vi genomför görs ju för att vanliga människor som är i arbete ska få sänkt skatt. Det är enbart det syftet vi har, att göra det lönsamt att vara i arbete. Men det var intressant att höra inleda en debatt om företagande genom att ta Socialdemokraternas paradnummer, det vi vet att ni vill skryta med, att ni är duktiga på större offentliga utgifter genom transfereringar och på att dölja arbetslöshet genom konstlad sysselsättning. Det kommer ni att göra inför valet, och det är väl ett bra besked. Men jag skulle vilja få ett svar på frågan: Varför är det viktigt för er att hindra företagande och att hindra fler från att bli företagare? Vilken är anledningen till det? Jag har en annan fråga: Var går smärtgränsen för när ni är beredda att avskaffa förmögenhetsskatten? Hur mycket mer ska den skatten få kosta i form av dålig tillväxt och minskat välstånd för landet? För det är ju dessa effekter som alltfler inser att den har. Var går smärtgränsen? 110 () replik: Historieskrivningen är något märklig. talar om dålig tillväxt, och då menar han den svenska tillväxten, antar jag. Den tillväxten har varit högre än genomsnitten i både EU och . Om vi dessutom räknar den per capita konkurrerar vi med den amerikanska tillväxten, som är ännu högre. I praktiskt taget alla internationella undersökningar av hur ekonomin fungerar, vilka tillväxtmöjligheter som finns och hur bra det går för olika länder hamnar i topp. ger en märklig beskrivning av läget i landet. Vi tillhör de bästa och framgångsrikaste länderna i , och vi har ett bra företagsklimat. Frågan är alltså lite märkligt ställd. Det är som att fråga: Har du slutat slå din fru? Vad svarar man på det? 111 () replik: Jag frågade var smärtgränsen går när det gäller förmögenhetsskatten. låg fyra i den europeiska välståndsligan 1970. ligger nu kring 15:e 16:e plats. är det fattigaste landet i . Visst kan man alltid dra fram enstaka år, men den långsiktiga utvecklingen är att det gamla företagarlandet med ett arbetsamt folk har tappat i välfärd. En av anledningarna till detta är att vi har ett skattesystem som är skadligt. En av de skadliga delarna är att vi inte tillåter småföretagandet att växa, och att vi inte tillåter människor i företag att växa. I det sammanhanget har förmögenhetsskatten direkt skadliga effekter eftersom den leder till att kapital rinner ut ur landet. Var går smärtgränsen för att ni ska inse att förmögenhetsskatten måste avskaffas? 112 () replik: Personligen tycker jag inte att förmögenhetsskatten behöver avskaffas. Den har sin funktion i det svenska skattesystemet och ger pengar till välfärden. Den har också en kraftig fördelningspolitisk effekt. Därför tycker jag att den har en plats i det svenska skattesystemet. Vi socialdemokrater är inställda på att ha en bred skattepolitisk diskussion, inte minst inför nästa mandatperiod. Vi är naturligtvis beredda att se över alla skatter. Men vi tänker inte ställa upp på en skattepolitik där värnskatt och förmögenhetsskatt ska tas bort och där alltså de som tjänar bäst och har det bäst i vårt samhälle ska få sänkt skatt och där man dessutom skulle finansiera det genom försämringar för sjuka och arbetslösa. Vi ställer inte upp på en sådan politik. Den är orättvis och orättfärdig. 113 () replik: börjar högtravande med att tala om jobb, välfärd, trygghet och rättvisa. Det är paroller som vi alla kan ställa oss bakom. Dessvärre är kanske inte trygghet och rättvisa det som alla småföretagare känner att de har. De har inte möjligheter att använda socialförsäkringssystemet på samma sätt som de som är löntagare. är det inte heller rättvist såtillvida att de tvingas betala höga socialförsäkringspremier trots att de inte kan utnyttja systemet. Med detta vill jag säga att det är skillnad mellan att vara företagare, entreprenör, och att vara anställd. Det är två helt väsensskilda saker. Att vara anställd handlar för det mesta om trygghet. Man har ett socialförsäkringssystem dit premien betalas in, och vid sjukdom eller arbetslöshet finns det möjlighet att få ut pengar från systemen. Det är alltså en väsensskillnad mellan att vara företagare och att vara anställd. Därför tycker vi i alliansen och i att man också ska ha möjlighet att få ut en större lön eller riskpremie om man investerar i ett företag. Därför tycker vi att det är viktigt att skatterna för småföretagare sänks. Vi hade velat gå längre i dagens ärende. Men jag skulle ställa en fråga till : Anser ni socialdemokrater att det är skillnad mellan att vara företagare och att vara anställd? I det betänkande som vi debatterar gör man ju allt för att jämställa en företagare med en anställd. 114 () replik: Jag skulle vilja gå ännu längre och se till att företagare i större utsträckning kan känna trygghet och har bättre tillgång till trygghetssystemen, i stället för att sänka skatterna. Jag tror att det är ett bättre sätt att gå till väga. Vi funderar på hur det ska gå till. Det ska komma den typen av förslag. Vi tycker att det är viktigt att människor kan känna trygghet. Det gäller inte bara anställda utan självklart också företagare. Som anställd kan man inte alltid vara alldeles trygg om att få behålla sitt arbete. Det pågår en globalisering och internationalisering av ekonomin som har en enorm påverkan på svensk arbetsmarknad och svenska företag. Där spelar det kanske inte så stor roll om man gör små regleringar av skattesystemet. Globaliseringen har en väldig strukturförändrande kraft. Därför är det viktigt också med trygghetssystem, en a-kassa som man kan lita på om jobbet försvinner. För jobb kommer att försvinna oavsett om vi har en socialdemokratisk eller en borgerlig regering. Under ett övergångsskede kan man behöva en a-kassa som en trygghet i förändringen, innan man kan komma vidare till ett nytt arbete. Här har vi också en del kritik mot ert alternativ. Ni låter tryggheten för löntagare försämras, som tiderna blir alltmer oroliga. Det faktum att ni finansierar detta på ett orättvist sätt gör inte kritiken mindre viktig. 115 () replik: Jag är helt överens med om att globaliseringen medför såväl möjligheter som utmaningar. Vi tar dem självklart på allvar. Det är därför särskilt viktigt att se till att de små företagen, som har sin grund här i och inte tar sitt pick och pack och flyttar när globaliseringens vindar blåser, faktiskt har en mylla att växa i. De måste ha ett gott skatteklimat med regler som gör det rimligt att stanna kvar. Det är på de små företagen som vi får förlita oss . Därför värnar vi dem så starkt. Självklart ska vi ha en bra arbetslöshetsförsäkring. Där är vi helt överens med Socialdemokraterna. Det ska vara en övergångsförsäkring när man är mellan två jobb. Man kan, som säger, inte vara säker på att få ha kvar sitt jobb. Däremot kan man som anställd vara säker på att man har en a-kassa om man tvingas gå från sitt jobb. Det kommer man även att kunna vara säker på. Är det inte en väsensskillnad mellan att vara företagare och att vara anställd, ? Tar inte en företagare en betydligt större risk och investerar tid och kanske pantsätter både villa, vovve och för att få lån för att starta sitt företag? Ska inte hon som startar ett företag ha möjlighet att ta ut en liten extra premie för den risk som hon tar? 116 () replik: och jag är överens om att småföretagen är viktiga. Det gör inget om företagen är stora heller. Jag tycker att det vore bra om vi hade fler stora företag också. Därför blir man också glad stolt men kanske inte nöjd när man ser hur många nya företag som skapas i . var det 41 608 nya, vilket är 5 000 fler än året före och väsentligt mycket fler än exempelvis 1994 när den borgerliga regeringen var på topp med sådan här statistik. Dessutom blir man glad när man i and Society kan se att ökningen fortsatt , och spår att den kommer att fortsätta även . Självklart blir man glad över det. Men vi måste givetvis bli ännu bättre, och därför hoppas vi att det förslag som vi nu diskuterat och debatterat, med 1 miljard i skattesänkning för just fåmansbolagen, ska leda till fler och växande företag. 117 PER () replik: Jag vet inte om det är rätt, men jag tyckte mig höra en fantastisk formulering om att skatters samband med företagandet var en ideologisk villfarelse. Jag vet inte om det innebär att företagandet stimuleras av ökande skatter eller att det på något sätt är neutralt. Jag skulle gärna vilja att förklarade detta lite grann, alltså att det inte skulle finnas ett samband. Låt mig citera ur propositionen. På s. 43 står: Målet är att aktiva ägares arbetsinkomster skall beskattas på samma sätt som anställdas arbetsinkomster. Jag vet inte om jag uppfattat det rätt, men tycker att det är en bra beskrivning av regeringens och den samlade vänsterns mål vad gäller företagsbeskattning? 118 () replik: Som jag sade i mitt anförande tycker vi att det är rimligt att anställda och företagare betalar skatt på ungefär samma sätt, ungefär lika mycket. Det innebär att företagare som har höga inkomster även ska betala värnskatt och statsskatt. Det tycker vi är rättvist och bra. Det var alltså helt rätt uppfattat. Det som du läste upp från propositionen var ungefär vad jag sade men med lite andra ord. 119 PER () replik: Ungefär, ja. Ordet ungefär kan tolkas som en liten brasklapp, någon form av glidning från texten. Jag kan lämna det därhän. står det i protokollet vad anser. Jag vill fråga om tycker att det är rimligt att renodlade och förstå mig rätt här; jag använder alltså ett ideologiskt ord, kanske mest från er synpunkt kapitalister tjänar mer på sina investeringar än kapitalister som också arbetar i och är delägare i företaget. Är det mer rimligt att beskatta kapitalister som inte är arbetande i företaget, som så att säga kommer undan, mer än dem som jobbar i företaget ungefär på samma sätt som de anställda? 120 () replik: Per har rätt i att vi eftersträvar en neutral beskattning, att skattesystemet ska vara neutralt mellan olika investeringsalternativ eller mellan olika former att driva företag. Det är alldeles riktigt. I det här förslaget går vi faktiskt väldigt långt, även om det inte låtit så . Vi tänjer verkligen neutraliteten till bristningsgränsen eftersom det på så sätt blir förmånligare att vara företagare. Det ska man ha klart för sig. Man kan ju tro att skattesänkningen på 1 miljard nu piskar landets stackars småföretagare, att den miljard som de får blir en sådan börda att de inte har möjlighet att växa och utvecklas. Det tror jag inte alls. Eftersom vi använder miljarden på ett klokt sätt, och den dessutom kan användas så att reglerna blir enklare och man inte behöver fundera så mycket på dem, kan det faktiskt innebära att fler tycker att det är rimligt att starta och driva företag. Som jag sade har vi ett mycket bra företagsklimat i , vilket man inte kan tro när man lyssnar på den allmänna debatten. Kanske borde vi oftare tala om hur bra det är i , hur bra företagsklimatet är och hur många nya företag som startas. Då kanske fler skulle inse att det trots allt inte är en så dum idé, inte heller i . Om man tror att något är så uselt som det beskrivits här, medan det i själva verket är ganska bra, finns det förstås risk för att man drar sig för att göra det som många kanske annars skulle göra, nämligen att starta företag. 121 PER (): Här har vi då det som betraktar som sorglig läsning och en bedrövlig proposition när vi sänker skatten med 1 miljard för företagarna. Vissa av de borgerliga partierna vidhöll så sent som sedan att normallönemodellen skulle vara det som gällde i fråga om förändringen av 3:12-reglerna. Vad den normallönen skulle innebära fick vi aldrig veta. Det kanske är dags att vi får veta det . har vi i alla fall fått veta var de borgerliga vill lägga sig beträffande kravet på löneunderlag tio gånger inkomstbasbeloppet. Det innebär att dessa företagare inte skulle betala någon värnskatt. Man skulle alltså inrätta någon form av skattefrälse. Det finns en grupp som inte ska behöva betala den skatt som alla andra måste betala innan man kommer i åtnjutande av de stora skattesänkningar som finns. Menar ni att det är rimligt att företagare ska ha kvar innan de betalar värnskatt? Är det så ni vill ha det? Tror ni att företagarna vill bli betraktade som någon form av skattefrälse? Tror ni att det är önskemålet från deras sida? Jag tror inte det. Jag tror att de vill skatta lika mycket som sina anställda med motsvarande lön. Låt oss säga att de har , där värnskatten inträder. Om de har en sådan lön vill de säkert skatta lika mycket som andra. Sedan kan man diskutera var gränsen ska gå, alltså vilket krav på löneunderlag det ska finnas. ligger majoritetens förslag på . Det innebär dock inte att man behöver ta ut så mycket. Man kan faktiskt gå ut och in i systemet, vilket betyder att man ena året använder sig av schablonregeln och då får ut skattefritt bara genom att använda sig av schablonregeln. går man in och använder sig av de mycket förmånliga reglerna för det som man kan ta ut kapitalbeskattat och, märk väl, till beskattning. Att utmåla detta som en katastrof, vilket och andra borgerliga gör, blir nästan löjligt. När jag är ute och pratar med företagare har de vissa synpunkter på löneunderlagskravet, visst, men när man frågar om de menar att de inte ska betala värnskatt säger de nej, så hade de inte tänkt. De vill inte bli betraktade som sådana som betalar mindre skatt än deras anställda. Tänk över det när ni ska formulera nästa förslag till fåmansbolagsbeskattning. Ni är inte nöjda med detta förslag men har inte orkat prestera någonting själva. Vi har haft utredning efter utredning, man har gått igenom och skärskådat detta på längden och tvären och kommit fram till det förslag och den modell som finns. Jag tror att det är en ganska rimlig kompromiss. Det som man naturligtvis kan diskutera är hur mycket schablonbeloppet ska vara. Ska det vara två gånger basbeloppet? När man lade fram förslaget 0,5 gånger basbeloppet fanns det intressenter som ringde till mig och sade: Försök få upp det till åtminstone ett basbelopp. Vi kämpade och fick upp det till 1 ½. Sedan kommer hela den borgerliga oppositionen, och även , och säger: Nej, nu ska det vara 2. Det är lite grann politikens väsen. De som lägger fram förslagen blir övertrumfade av en opposition som alltid har mer pengar i bakfickan i teorin, dock icke i verkligheten. När det gäller kapitalvinstbeskattningen och ökningen för att få en fifty-fifty-delning i tjänsteinkomst ville vi faktiskt ha någon form av avtrappning just för att det inte skulle finnas incitament att snabbt sälja ett företag . Jag återkommer till den frågan lite grann . Jag kommer att redovisa ett förslag, men det kanske inte ska redovisas här i kammaren. säger att preventionsfaktorn förhindrar människor att bli företagare. Det är inte så. Det är för att man inte ska kunna välja huruvida man betalar kapitalskatt eller skatt på motsvarande tjänsteinkomst. Det sades att millimeterrättvisa mellan företag och anställda eftersträvas. Ja, det gör vi. Det är så till den graden att vi inom anser att alla som har en inkomst på låt oss säga också ska betala värnskatt. Det ska man göra oavsett om man är företagare eller anställd. Men det anser inte de borgerliga. De anser att företagare inte ska betala någon värnskatt när de tar ut en lön. De ska kunna välja att i stället kapitalbeskatta till . Det är en mycket märklig skattepolitik de borgerliga för i detta sammanhang. står och orerar: Varför ska de med högre inkomster betala lägre skatt? Han menar att när man har tagit ut en viss lön kommer man in i systemet. Men föreslår samma sak. Det är bara det att han sätter gränsen lite lägre. Dessutom anser han att företagare inte ska behöva betala någon värnskatt alls. Hur kan det komma sig att de inte ska behöva betala det? Varför ska de med högre inkomster än andra betala mindre? På något sätt hänger det ni säger inte ihop. Det finns en sak sade som är bra. Det är en insikt som åtminstone har . Jag är inte säker på att alla inom det borgerliga blocket har det. Jag tänker inte peka ut något parti, men ni har väl läst det någonstans. Det måste finnas någon form av så kallade 3:12-regler. Det måste finnas ett regelsystem som gör att man inte fritt kan välja. Förmögenhetsskatten har diskuterats väldigt mycket här. Den ska tas bort. Man hänvisar till de tre vise männen, och det är så bra. Men då ska ni också komma ihåg de tre vise männen föreslog att detta skulle finansieras genom att man tog den 5-procentiga nedsättningen av de sociala avgifterna. Det är skötebarn. Här står och plockar en del ur ett betänkande och säger att det är bra. Men då måste ni vara med på att vi tar bort den 5-procentiga nedsättningen. Man kan inte rycka en sak som finansieras med en annan sak utan också säga att den finansieras på det sättet. Det är direkt ohederligt. Sedan vill att klyvningsräntan ska höjas också för enskilda firmor. Men då bortser hon från en väldigt intressant sak. Enskilda firmor enkelbeskattas och aktiebolagen dubbelbeskattas. Det enda rimliga är att man gör precis som föreslås i propositionen.