prot · GS0992 · 2005-03-17 00:00:00 — Den ena är icke vinstutdelande aktiebolag och den andra aktiebolag med begränsad vinstutdelning. konstaterar att dagens associationsformer inte lägger några hinder i vägen för den så kallade sociala ekonomins utveckling. Den ideella sektorn kan organiseras på många olika sätt, till exempel genom olika föreningar, stiftelser och aktiebolag för att nämna några associationsformer. Aktörerna kan inom ramen för den valda formen själva välja att närmare organisera verksamheten utifrån de givna förutsättningarna. Ett aktiebolag måste till exempel inte driva verksamheten med fokus på ekonomisk avkastning. Mot denna bakgrund anser vi att förslagen i tidigare nämnda betänkande inte bör läggas till grund för lagstiftning. När det gäller innehållet i årsredovisningarna bifaller vi förslag. gäller att redovisning av sjukfrånvaro samt redovisning av könsfördelning i företagsledningar ska ske i företag med mer än tio anställda. Vi tycker att dessa redovisningar kan inskränkas till att enbart gälla publika företag eller de börsnoterade företagen. Övriga företag behöver ej betungas med dessa uppgiftsskyldigheter. På punkten företagshemligheter anser vi att dagens lag om skydd för företagshemligheter, FHL, innehåller en rad brister som behöver rättas till. Om en person i sitt arbete till exempel tar del av företagshemlig information och lämnar ut den så kan personen ej straffas därför. Ett annat exempel gäller inhyrd personal, som förekommer i många fall. Genom en lucka i lagen har dessa inget skadeståndsansvar om de utnyttjar eller röjer företagshemligheter hos de företag där de arbetar. Ett annat övergripande problem med lagen om skydd för företagshemligheter, som den ser ut , är att den inte harmoniserar med motsvarande lagar i våra grannländer och konkurrentländer. Vår lagstiftning skiljer sig i hög grad från till exempel tysk och fransk lagstiftning. Ska vara attraktivt för utländska investeringar så är det viktigt att vår lagstiftning på området ger ett motsvarande skydd som lagstiftningen i andra länder ger. Behovet av en ny lag om skydd för företagshemligheter är inte nytt. Det är nu hög tid att regeringen tar initiativ till en översyn av lagen. Det tycker egentligen också utskottsmajoriteten, som i den här frågan har fått lite kalla fötter när man påstår att tiden nu är mogen för att på nytt överväga frågan som man förutsätter att regeringen ska vidta erforderliga åtgärder utan att det ska behövas något tillkännagivande därom. Det må förlåtas oss reservanter att vi är något luttrade när det gäller regeringens uttolkning av uttrycket tiden nu är mogen. Vem minns inte när utskottet tyckte att tiden var mogen för ett tillkännagivande om översyn av fastighetsmäklarlagen? har ingenting hänt. Slutligen, fru talman, står vi kristdemokrater bakom alla våra reservationer, men för tids nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation nr 5. 107 (): Det är inga nya frågor, direkt, som kommer upp i betänkandet om associationsrättsliga frågor. Vi i lagutskottet har diskuterat och debatterat dem . Frågan om avtalsvillkor mellan näringsidkare, som jag kommer att återkomma till sedan, är en fråga som vi och tillsammans har drivit så länge som jag har varit med i den här församlingen, alltså . Men vi kommer tillbaka till den. Först och främst vill jag använda min tid till att lyfta upp den absolut viktigaste frågan i betänkandet. Det är enligt min mening kvotering till börsbolagens styrelser, fru talman. har arbetat för att införa lagstiftning om kvotering till börsbolagens styrelser. Det är därför med tillfredsställelse som jag kan konstatera att regeringen äntligen har börjat utforma direktiv till en utredning om hur könsfördelningen i bolagsstyrelserna ska kunna bli jämnare. Jag vill ändå här ta tillfället i akt att tala om den könsmaktsordning som genomsyrar inte bara näringslivet utan hela samhället. fick vi ta del av ett betänkande där det framgår att en så stor andel som av styrelserna i de privatägda företagen är mansdominerade. Det betänkande jag syftar på är SoU 2003:16 Mansdominans i förändring. Det handlar om ledningsgrupper och styrelser. Hälften av dessa företag hade dessutom enbart män i styrelserna. Jag tror tyvärr inte att den här dystra bilden har förändrats märkbart . kunde vi se en liten uppgång, men börjar det se bedrövligt ut igen. är det regel snarare än undantag att män väljer män när det kommer till styrelseuppdrag. Män har ofta en föreställning om att chefskap och kvinnor inte passar ihop. Bilden av kvinnan som en sorts komplement till en man med makt förstärks av att det finns så få kvinnor med ledande befattning i samhället. Kvinnan förväntas nöja sig med en bråkdel av den makt som män har i det offentliga. Men det räcker inte att hon bara får koka kaffe åt chefen, fru talman. Om vi på allvar vill förverkliga visionen om ett jämställt samhälle måste kvinnor få tillträde till näringslivets tyngre poster, precis som män måste få tillträde till det privata livet genom till exempel en kvoterad föräldraförsäkring och så vidare. De här frågorna hänger ihop, och det är därför det är så viktigt att kopplingen mellan makt och kön synliggörs. Halva mänskligheten består faktiskt av kvinnor, men det verkar inte ha gått in i bolagsstyrelsernas styrelserum. Det är därför orimligt och orättvist att denna långtgående mansdominans inom näringslivet får bestå. Den kommande utredningen är därför mycket efterlängtad av mig och . Jag har valt att inte reservera mig i den här frågan, fru talman, trots att den är så här viktig, eftersom vi nu har en överenskommelse med Socialdemokraterna och att det här ska utredas. Vi har förvisso väntat väldigt länge, men är det på gång, och jag kommer att göra allt jag kan för att påverka utformningen av direktiven i rätt riktning, och då vet ni vad jag menar när jag säger i rätt riktning. Vad gäller de övriga frågorna i det här betänkandet förstår jag inte riktigt vad det är alliansen det är ju det ni kallar er för är rädd för vad gäller den fråga som håller på att ses över som gäller aktiebolag utan vinstintresse. Vad finns det egentligen för fara? Jag kan inte förstå er enorma oro och ert direkta motstånd till att eventuellt införa ytterligare en associationsform som aktiebolag utan vinstintresse. Självfallet är jag fullt medveten om att man , såsom regelverket för aktiebolagen ser ut , kan få tillfredsställande lösningar genom att en bolagsstämma bestämmer att bolaget inte ska ha något vinstintresse. Men kan vi inte komma ifrån att det finns ett behov ute i samhället, framför allt inom de områden och de bolag som har valt aktiebolagsformen men som egentligen är ägda av oss gemensamt, av skattebetalarna och samhället på olika sätt. Jag tycker alltså att vi fortsatt ska vänta och se vad det här beredningsarbetet kommer att komma fram till. Vi i är definitivt inte motståndare till att införa en ny associationsform. I frågan om redovisning pekar de borgerliga partierna återigen på att det skulle bli enklare för de mindre företagen om vi lyfte bort den här bördan, men jag vill ändå poängtera det som har lyfts upp från oss i de partier som har drivit igenom den här lagändringen, nämligen hur viktigt det är att ha de här verktygen och att kunna se vad det finns för könsfördelning i bolagens ledande befattningar. Och framför allt: när vi vet att sjukfrånvaron är ett stort problem i samhället är det viktigt att ha de här verktygen och de här nycklarna. Jag vill också gå in på frågan om företagshemligheter. Där är vi helt överens i utskottet. Jag kan bara beklaga att det inte blev så att hela utskottet kunde enas kring en skarp skrivning där vi faktiskt gemensamt talar om att tiden nu är så pass mogen att utskottet är överens i den här frågan. För min del tycker jag att det är viktigare att vi faktiskt får någonting gjort än att vi får ett tillkännagivande där vi helt plötsligt börjar angripa varandra om hur vi ska formulera oss i ord. Huvudsaken, för min del, fru talman, är att vi försöker vara så överens som möjligt. Avslutningsvis, vad gäller avtalsvillkor mellan näringsidkare, kan vi bara konstatera att vi det här går tillbaka ända till förra mandatperioden har haft en gemensam syn på den här frågan tillsammans med . Givetvis är det glädjande att även resten av allianspartner nu äntligen har vaknat. Det jag blir förundrad över och ändå tycker är märkligt är att man väljer att vakna . Även i den här frågan hade vi faktiskt kunnat ha ett enigt utskott bakom oss i stället för att vi behöver reservera oss på det här sättet. Jag kan ju inte påstå att det blev så särskilt mycket diskussion efter att det var klart hur det skulle bli. Att kd och har drivit den här frågan tillsammans är ju bara fakta. Med det här, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 5, och i övrigt yrkar jag bifall till förslaget i lagutskottets betänkande. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU29 arbetsformer Punkt 5 (Budgetprocessen) 1. utskottet 2. res. 2 (kd, mp) Votering: 234 för utskottet 40 för res. 2 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 36 fp, 21 v, 16 c, 1 - För res. 2: 2 fp, 26 kd, 12 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 8 v, 6 c, 5 mp Axel Darvik och (båda fp) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 13 (Arvodet) 1. utskottet 2. res. 5 (v) 3. res. 6 (mp) Förberedande votering: 24 för res. 5 8 för res. 6 243 avstod 74 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 241 för utskottet 19 för res. 5 15 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 38 fp, 26 kd, 1 v, 16 c För res. 5: 18 v, 1 - Avstod: 3 v, 12 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 6 c, 5 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 14 (Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ) Kammaren biföll förslaget i res. 7 med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU15 arbetsformer förenklad ordning Kammaren biföll utskottets förslag. KU27 Fri- och rättighetsskyddsfrågor Punkt 1 (Förstärkta fri- och rättigheter) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 248 för utskottet 27 för res. 1 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 40 m, 38 fp, 23 v, 17 c, 12 mp, 1 - För res. 1: 2 m, 25 kd Frånvarande: 27 s, 13 m, 10 fp, 8 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 3 (Åtgärder mot diskriminering) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) Votering: 239 för utskottet 38 för res. 3 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 26 kd, 23 v, 17 c, 12 mp, 1 - För res. 3: 38 fp Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 5 ( Skydd mot diskriminering på grund av könsidentitet) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, v, mp) Votering: 184 för utskottet 89 för res. 5 1 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 42 m, 1 fp, 26 kd För res. 5: 36 fp, 23 v, 17 c, 12 mp, 1 - Avstod: 1 fp Frånvarande: 29 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 7 (HBT-förordning) 1. utskottet 2. res. 6 (v) Votering: 240 för utskottet 37 för res. 6 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 37 fp, 26 kd, 17 c För res. 6: 1 fp, 23 v, 12 mp, 1 - Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 8 (HBT-politikens allmänna inriktning) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, c) Votering: 219 för utskottet 56 för res. 7 2 avstod 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 26 kd, 20 v, 12 mp, 1 - För res. 7: 37 fp, 2 v, 17 c Avstod: 1 fp, 1 v Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU17 Fri- och rättighetsskyddsfrågor förenklad ordning Kammaren biföll utskottets förslag. SfU9 Pensionssystemet Punkt 1 (Ålderspensionssystemets utformning) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 240 för utskottet 25 för res. 1 10 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 42 m, 38 fp, 25 kd, 17 c, 1 mp För res. 1: 23 v, 1 mp, 1 - Avstod: 10 mp Frånvarande: 27 s, 13 m, 10 fp, 8 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 2 (Jämställda intjänandegrunder) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 241 för utskottet 36 för res. 2 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 38 fp, 26 kd, 17 c För res. 2: 23 v, 12 mp, 1 - Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 6 (Makars pensionsrättigheter) utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 6 (m) 3. motiveringen i res. 7 (kd) Förberedande votering: 44 för res. 6 26 för res. 7 207 avstod 72 frånvarande Kammaren biträdde motiveringen i res. Huvudvotering: 186 för utskottet 42 för res. 6 49 avstod 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 38 fp, 11 v, 17 c, 1 mp, 1 - För res. 6: 42 m Avstod: 26 kd, 12 v, 11 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU7 Sjösäkerhet m.m. Punkt 3 (Sjösäkerheten i ) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 155 för utskottet 121 för res. 1 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 1 fp, 23 v, 12 mp, 1 - För res. 1: 42 m, 36 fp, 26 kd, 17 c Frånvarande: 26 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Luftföroreningar till följd av sjöfart) 1. utskottet 2. res. 2 (kd, c) Votering: 234 för utskottet 43 för res. 2 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 38 fp, 23 v, 12 mp, 1 - För res. 2: 26 kd, 17 c Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 9 (förlisning) 1. utskottet 2. res. 4 (kd) 3. res. 5 (mp) Förberedande votering: 26 för res. 4 17 för res. 5 234 avstod 72 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 233 för utskottet 39 för res. 4 4 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 41 m, 37 fp, 22 v, 15 c, 1 - För res. 4: 1 s, 1 m, 26 kd, 1 v, 1 c, 9 mp Avstod: 1 c, 3 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 10 (Förstärkt ordning för haveriutredningar) 1. utskottet 2. res. 6 (mp) Votering: 265 för utskottet 12 för res. 6 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 42 m, 38 fp, 26 kd, 23 v, 17 c, 1 - För res. 6: 12 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU6 Fordonsfrågor Punkt 1 (Fordonskontroll och förarprövning) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd) Votering: 170 för utskottet 106 för res. 1 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 23 v, 17 c, 11 mp, 1 - För res. 1: 42 m, 38 fp, 26 kd Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 6 mp Punkt 2 (Typgodkännande) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd) Votering: 171 för utskottet 106 för res. 2 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 23 v, 17 c, 12 mp, 1 - För res. 2: 42 m, 38 fp, 26 kd Frånvarande: 26 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 4 (Övergivna fordon) 1. utskottet 2. res. 3 (c) Votering: 258 för utskottet 18 för res. 3 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 41 m, 37 fp, 26 kd, 23 v, 12 mp, 1 - För res. 3: 1 fp, 17 c Frånvarande: 26 s, 14 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 13 (Registerhållningsavgift för traktorer) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, c) Votering: 152 för utskottet 124 för res. 5 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 23 v, 11 mp, 1 - För res. 5: 42 m, 38 fp, 26 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 27 s, 13 m, 10 fp, 7 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 9 §) Associationsrättsliga frågor, m.m. (forts. LU12) 108 (): Herr talman och ledamöter! Jag vill börja med att säga att jag står bakom alla reservationer, men jag vill yrka bifall till en av dem, nämligen reservation nr 1. Jag har också valt att lägga fokus i mitt inlägg på det som jag tycker är viktigast, nämligen frågan om aktiebolag utan vinstintresse och det beredningsarbete som är på gång. Därför vill jag lyfta upp den frågan. Aktiebolag utan vinstintresse alternativt begränsad vinstutdelning anser vi är den senaste åtgärden från regeringen och stödpartierna för att förhindra att verksamheter inom vård- och omsorgssektorn ska privatiseras. Vem kommer att satsa kapital i de icke vinstdrivande aktiebolagen? Det framgår tydligt att riksdagsmajoritetens främsta skäl att föreslå de nya företagsformerna är att värna om vård- och omsorgsmonopolet. De nya företagsformerna tillsammans med stopplagen kommer att motverka den påbörjade förnyelsen inom vård- och omsorgssektorn. Det är viktigt att komma ihåg att det i första hand kommer att drabba patienterna. Regeringens kampanj mot vård utförd av privata alternativ vittnar om att de ideologiska skälen väger tyngre än att se till de vårdbehövandes intressen. Det är tråkigt att konstatera att sjukvårdens och omsorgens organisationsformer ska gå före innehållet i vårdutbudet. Vi tycker att majoriteten förringar personalens insatser, deras förutsättningar att pröva nya arbetsgivare och därmed också nya arbetsmetoder. Privata sjukvårdsutförare har redan visat att de kan ge minst lika bra vård som offentlig sektor och även till lägre kostnader tack vare att byråkratin minskar. Med fler vård- och omsorgsaktörer inom de ekonomiska ramarna är sannolikheten mycket stor att lidande och vårdköer kan minskas. Att en vårdverksamhet ger vinst behöver inte vara fult. De som jobbar inom vinstgivande företag känner sig kränkta av dessa påståenden. Verksamheter med vinst faktiskt för en fortsatt verksamhet en stabilitet. Verksamheter med återkommande underskott lever farligt och är hotade . Vi kan se vad som har hänt . Avgörande för vårdens kvalitet är naturligtvis vad som ingår i de vårdavtal som tecknas mellan vårdföretag och beställarna, till exempel landsting eller kommun. Det är också viktigt att komma ihåg att avtalen mellan parterna är tidsbegränsade och att makten finns hos vårdbeställaren, det vill säga de som sköter upphandlingen och betalar med offentliga skattemedel. Med fler aktörer i vården ökar vårdtagarnas möjligheter att välja den som ger den bästa vården. Alla har vi mycket att vinna på det, särskilt de vårdbehövande. Det är därför viktigt att understryka att de nya bolagsformerna inte behövs. De kommer bara att bli krångliga, dyra och troligen också mycket kortvariga. Det är i stället viktigt att ge de folkvalda i landets kommuner och landsting ett ökat förtroende att själva avgöra hur de bäst ska lösa det lokala och regionala vårdbehovet. Då får vi de bästa förutsättningarna att tillgodose det behovet. 109 (): Vi debatterar betänkande nr 12 rörande associationsrättsliga frågor. Betänkandet behandlar olika frågor som jag tänkte ta upp i debatten. Den tar till exempel upp aktiebolag utan vinstintressen, skydd för företagshemligheter, avtal mellan näringsidkare och några frågor till. Jag vill också börja med att yrka bifall till förslaget i lagutskottets betänkande nr 12 och med det yrka avslag på alla reservationer. Den första reservationen jag tänkte beröra handlar om att motionärerna inte vill att man ska införa en ny aktiebolagsform utan vinstintresse. Det här är en fråga som vi har diskuterat tidigare i kammaren, och jag tror att vi kommer att få diskutera den ytterligare eftersom regeringen kommer att lägga fram en proposition med den titeln. Motionärerna menar att den här bolagsformen inte behövs, att det inte behövs en bolagsform med begränsat eller utan vinstintresse, utan att det är möjligt med de nuvarande bolagsformer som finns att tillgå. Det är helt sant. Man kan i dagens läge använda sig av någon av de bolagsformer som finns och i bolagsordning eller på annat sätt skriva in att bolaget inte får ge ut vinst. Men då förstår inte jag varför det finns ett så oerhört stort motstånd. Det som den socialdemokratiska regeringen tillsammans med , och , om jag har förstått det rätt vill är att öka antalet verktyg i verktygslådan. Det som vi vill visa och lyfta fram är att det i vissa fall kan vara bra att ha en associationsform där man väldigt tydligt säger att det som är viktigt är verksamheten och inte avkastningskraven. Jag kan se att det finns stiftelser eller andra organ som skulle kunna använda sig av den bolagsformen. Sedan ska jag inte sticka under stol med att det i vissa fall kan behöva sägas att i den här delen av verksamheten vill vi inte att man ska ta ut väldigt stora vinster, utan det finns andra saker man ska premiera i stället. Det här är en fråga som jag tycker är väldigt viktig, och jag tror att vi kommer att återkomma till den. En annan reservation som jag tänkte belysa gäller en motion från om att ändra undantagsreglerna för när man behöver lämna uppgifter i årsredovisningen. är de företag som har mindre än tio anställda berättigade till undantag, medan motionärerna i stället vill utsträcka detta undantag till att gälla alla privata aktiebolag. Jag menar att redovisningen av sjukfrånvaron och könsfördelningen i företagens ledning är väldigt viktiga aspekter. Det är aspekter som visar hur ett företag mår och hur de anställda blir behandlade. Därför tycker jag att det är viktigt att de uppgifterna finns med i så många företag som möjligt. Om vi skulle införa den förändring som motionärerna vill tror jag att andelen företag som blir tvungna att redovisa de detaljerna kommer att vara alldeles för få för att man ska kunna göra några tydliga analyser, då vi har en väldigt stor grupp privata aktiebolag. Om man ska ta in de här uppgifterna och analysera dem är det viktigt att det finns många, så att man kan göra en bra analys av det underlag som man sedan får. Jag kan hålla med motionärerna om att det självklart är så att de olika nivåer och de olika krav på redovisning som läggs fram måste analyseras. Man kan aldrig med säkerhet säga att en viss typ av uppgifter är de som ska lämnas, utan det är alltid ett arbete som det måste jobbas kontinuerligt med. Jag kan inte säga att just tio anställda är den absolut bästa gränsen, utan det kanske finns andra gränser. Jag tror att det här är en fråga som regeringen kommer att fortsätta att jobba med, för att få ett samlat grepp på hur uppgifterna ska redovisas och på så sätt underlätta för företagen . Jag tror att det är viktigt. Men jag tror också att det finns en väldigt viktig del i att man får in statistiskt material som man kan använda sig av när man ska analysera både könsfördelningen inom den privata marknaden och sjukfrånvaron. Den tredje reservationen som jag tänkte lyfta upp rör en motion angående skyddet för företagshemligheter. Lagen om ett förbättrat skydd för företagshemligheter trädde i kraft . Lagen har varit i bruk , och utskottsmajoriteten förutsätter, som vi skriver i betänkandet, att regeringen vidtar de åtgärder som är erforderliga. Då kan man fråga sig varför vi i så fall överlämnar frågan till regeringen att bestämma när detta ska ske. Det är väldigt simpelt: Det handlar om en resursfråga.