prot · GT0941 · 2005-11-30 00:00:00 — Är positivt eller negativt inställd till de krav som reser om 200 000 nya jobb i offentlig sektor, återigen plus de arbeten som måste skapas i den privata sektorn? Är det ett bra förslag eller är det ett dåligt förslag? Är det rätt riktning eller är det fel riktning? Här har möjlighet att agera för vad den egna partikongressen har sagt, nämligen att full sysselsättning ska vara målet för den ekonomiska politiken. Till den andra frågan. är förvånad över att inte vill utöka flyktingkvoten. Jag hade också varit förvånad om det varit på det viset. Men det är inte det säger. välkomnar att man avsätter medel för ett utökande av flyktingkvoten. Men det utskottet föreslår att vi ska besluta är inte att man ger mer pengar för att utöka flyktingkvoten. Hade det varit det hade vi inte haft någon vänsterpartistisk reservation. Det som står är ju att det finns skäl att öka möjligheten till vidarebosättning i genom en annan fördelning av tillgängliga resurser för migrationspolitiken. Inom ramarna föreslås nu att man använder en del av de pengar som går till den vanliga asylprövningen, antar jag, för att i stället öka kvotflyktingmottagandet. Det är klart att larmklockan går i ett läge där det föreslås att man inom ramen för det befintliga ekonomiska utrymmet ska använda pengarna annorlunda. Därför lyder min fråga till förstås: Vad är det pengarna ska tas ifrån? Vem är det som inte ska få rätten till asylprövning för att kvotflyktingmottagandet ska öka? Det är där motsättningen finns. Det är där du är svaret skyldig. 87 () replik: Jag börjar med den sista frågan igen. Jag är fortfarande förvånad över agerande vad gäller kvotflyktingarna. Det finns många människor, svaga människor, som sitter i olika läger i de fattigaste länderna och inte har resurser att ta sig till andra länder för att fly från tortyr och allt annat elände. Det är dessa vi bör hjälpa till med. Där är flexibiliteten jätteviktig. Vissa år kan det bli fler beroende på hur läget är i omvärlden. Vissa år kan det bli ett mycket lägre antal. Därför är det bra att vi har ett flexibelt system, att man kan öka ibland, vid behov, eller också kan det vara så att man inte behöver ta emot fler flyktingar. Då gör vi inte det. Men att fatta flexibla beslut är jätteviktigt. När det gäller den andra frågan, om full sysselsättning, har vi sagt att vi ska ha full sysselsättning. Det är inget mer jag vill kommentera när det gäller den frågan. Vi har kämpat för full sysselsättning och det kommer vi att kämpa för igen. 88 () replik: Först och främst hävdar att skulle stå för en kortsiktig politik när vi avvisar de resursfördelningsmodeller som ni framför i betänkandet. För det första är det viktigt att slå fast att vi har en helt alternativ ekonomisk politik. Den är redovisad på s. 48 i det här betänkandet. Det går bra för att sätta sig ned och läsa igenom vad vi tycker och tänker. För det andra tycker jag att det är viktigt att de som lyssnar på debatten får klart för sig att och hans parti har styrt det här landet . Vi tror inte, efter all den massiva kritik som har framförts mot storstadssatsningen och liknande projekt, satsningar som har varit av kortsiktig karaktär, att det är särskilt rimligt att fortsätta på den inslagna vägen. Precis som vi har underkänt den politiken har vi också underkänt den asylpolitik som regeringen har fört och naturligtvis varit aktiva i arbetet med att driva fram den nya instans- och processordning som pratar om. Men jag har också en fråga, eftersom själv nämnde Ronna: Instämmer du i bedömningen som jag och vid upprepade tillfällen har framfört här i kammaren att det faktiskt inte är utan betydelse att människor känner igen sig i den poliskår som vi har, att det är viktigt att satsa på insatser för att öka identifikationen och legitimiteten? Om du gör det har vi ytterligare ett exempel på det som jag nämnde i mitt huvudanförande, nämligen att det finns skarpa konflikter mellan det ni säger i den här typen av betänkanden som handlar om integrationspolitik och hur ni sedan agerar i till exempel justitieutskottet eller andra utskott här i . Det finns uppenbara svagheter i den socialdemokratiska integrationspolitiken och den största är att den inte präglas av någon helhet. 89 () replik: När jag lyssnade på anförande blev jag mycket förvånad över att han inte nämnde något om flyktingar och inte heller om integration. Han bara pratar om arbetskraftsinvandring. Man ska bara hämta dem som har möjlighet att arbeta. Men hur ska man integrera dem som söker asyl? Hur ska man hjälpa dem i vårt samhälle? Det sade han inte ett enda ord om. Allt det ni skyller för att vara så kallade riktiga arbeten gör att jag undrar: Vad är riktiga arbeten för er, ? Är det praktik, eller hur ska ni hjälpa dessa människor att komma in i samhället? 90 () replik: Det verkar nog som om ägnade sig åt någonting annat när jag var uppe i talarstolen och pratade, för jag ägnade inte noga räknat av antalet sidor i mitt manus åt att just prata om integrationspolitiken och hur man ska få in människor i samhället. Däremot ägnade jag på slutet åt att prata om arbetskraftsinvandring. Det var ungefär proportionerna Jag har fortfarande inte fått något svar, . Är det inte så att underkännandet av storstadssatsningen ligger bakom den kritik som har riktats mot det här sättet att hantera integrationspolitiken, att det faktiskt är så att de kortsiktiga projektlösningarna har präglat det som ni har sysslat med ? Är det inte så, , när vi tittar ut över det här landet, att , och har fått betala ett mycket högt pris för era tillkortakommanden på det här området? Slutligen fick jag inte heller något svar på frågan om poliskåren. Är det inte så att det finns en viss poäng, milt uttryckt, med att försöka skapa en högre legitimitet för landets poliskår genom att öka bredden i rekryteringen? Det är någonting som vi har varit pådrivande för i justitieutskottet? 91 () replik: Vad gäller storstadssatsningen har avsikten varit att man ska börja med olika projekt i vissa utsatta områden. Därefter ska kommunerna permanenta dessa aktiviteter i sina respektive budgetar. Så var tanken. Så har man jobbat med projekten . har kommunerna antingen tagit in detta som permanent aktivitet i sina budgetar eller också har de inte gjort det. Det var avsikten. De flesta har lyckats mycket väl. Genom dessa pengar har man öppnat olika dörrar. Det ska självklart finnas poliser när det behövs. Men det viktiga är inte, som jag sade i mitt anförande, att ha en polisstat. Viktigast är att förebygga brott och bekämpa orsakerna till brott. Det ska inte bara finnas massor av poliser att skicka. Jag var i med mitt förra utskott. är ungefär lika stort som befolkningsmässigt. Men antalet poliser var dubbelt så högt. Här har vi 16 000 poliser, i var det 35 000 poliser. Men antalet brott var ändå inte färre där. Detta visar att de förebyggande insatserna och en hel välfärdspolitik är avgörande på detta område. 92 () replik: Som liberal tror jag på att människor i största möjliga mån kan klara sig själva. Men det är många som inte kan det, och de ska naturligtvis ha stöttning. Det gäller också inom integrationsområdet. Där har förslag på många arenor. Om hade läst vår reservation, nr 2, skulle han ha sett att vi vill satsa på till exempel lokala föreningar. Alla våra förslag finns inte med i det här betänkandet utan de finns på många andra håll. Vi vill bland annat satsa på skolor i utsatta områden. Som vi alla har sagt är det självklart viktigt med ett arbete. Jag kan inte se någon motsats till att människor ska känna sig trygga där de bor. Nyss sade att han vill förebygga brott. Jag kan inte se någon motsättning till vårt förslag om att vi vill ha fler närpoliser i utsatta områden. Finns det någon motsättning? 93 () replik: För att lyckas med integrationsarbetet måste de som söker asyl mottas på ett värdigt sätt. Alla kommuner måste ställa upp och teckna avtal med för att ta emot dem och hjälpa dem att komma i gång. Jag har ett papper i min hand från där vi kan se att de socialdemokratiskt styrda kommunerna tog emot 1 154 flyktingar. De borgerligt styrda kommunerna, där även ingår, tog emot 176 personer. Hur ska vi lyckas med integrationen om kommunerna inte är med och hjälper till att göra sitt bästa så att dessa människor kommer i gång på ett bra sätt? Poliser ska finnas när ett brott har begåtts. Men måste vi göra mycket mer för att förhindra brotten, det vill säga förebyggande insatser. Där kommer vår välfärdspolitik in, det vill säga att hjälpa människor i tidig ålder, redan i dagisåldern, så att de blir trygga och begår färre brott. De förebyggande insatserna ingår i välfärdspolitiken. 94 () replik: Jag har inte direkta siffror, men jag vet att min egen hemkommun tar emot många flyktingar och har gjort det . Kommunen är borgerligt styrd, och en folkpartist har hand om de frågorna. Vi gör vad vi kan. Jag fick inte riktigt svar på om det var någon motsättning mellan närpoliser och det som sade förut. Jag håller med om att det är viktigt att förebygga redan från det barnen är små. Där kan jag inte säga emot. Det är kanske så att vår välfärdspolitik ser lite olika ut, men det skulle ta att diskutera det i kammaren . Men det är viktigt att satsa redan från det barnen är små i skolan, när de sedan blir ungdomar på fritidsgårdar och lokalt i föreningslivet. Det håller jag med om. 95 () replik: Vi är överens om de förebyggande insatserna i en tidig ålder. Jag kan nämna några siffror till så att det står klart för den borgerliga alliansen. Låt mig ge några exempel på hur viktig integrationen är. En kommun som tog emot 84 personer medan tog emot 1 person. tog emot 98 medan borgerliga tog emot 0. tog emot 67 medan tog emot bara 1. Detta visar solidariteten att hjälpa de människor som kommer hit. Beslut fattas i , och våra partier i kommunerna måste göra sitt bästa att hjälpa dessa människor att integreras på ett bra sätt. 96 Statsrådet (): gjorde en översikt över alla de reformer på asylpolitikens område som har genomförts eller håller på att genomföras. Det var en ganska lång lista. Det handlar om att arbete nu ersätts av domstolsprövning. Vi får en ny utlänningslag. Vi utvidgar flyktingbegreppet, och vi stärker skyddet för såväl barn i familj som barn som kommer ensamma till . Vi får också en tydligare asylprocess. Vi får en asylprocess som har ett slut. Möjligheten att lämna in hur många nya ansökningar som helst tas bort. Den utveckling vi har sett där människor har blivit kvar i efter ett avslagsbeslut har varit väldigt destruktiv, framför allt för enskilda individer men också för samhället. Den har invaggat människor i falska förhoppningar om att de kanske får stanna. Det har lett till att många, inte minst barn, har farit illa i asylprocessen. En konsekvens av den politiken är att vi nu har infört en tillfällig lag som trädde i kraft för ganska exakt . Människor som har blivit kvar i systemet får nu en ny prövning av om det finns hinder för att återvända. Vi vill inte ha ett samhälle där människor lever både i samhället och utanför samhället. Vi har också sagt att vi ska ta särskild hänsyn till barn och barnfamiljer i den prövningen. Med dagens betänkande fortsätter arbetet med att förbättra asylprocessen och asylmottagandet i . I den här budgeten finns det nu tillräckliga resurser för att den nya ordning som träder i kraft nu kan få en bra start. Det handlar om pengar både till den nya domstolsorganisationen men också till för att förbättra utredningarna och så att kan axla den nya roll man får i asylprocessen. Utöver det har vi också avsatt resurser för att förbättra mottagandet av asylsökande i . Jag ska nämna några. Asylsökande barn har, som alla vet, samma rätt till skolgång som barn bosatta i . Men när man får ett avslagsbeslut upphör den rättigheten som det ser ut . Det ska ändras så att barn som har sökt asyl och fått avslag ska få rätt att gå kvar i skolan fram till den dag man lämnar och återvänder till sitt hemland. Vi avsätter nu för ersättning till kommunerna, som alltså ska ge en plats i skolan för de barnen. Vi tillsätter också en utredning som ska se över om lagar eller förordningar behöver förändras. Vi ökar också stödet till kommunerna för förebyggande stödinsatser till asylsökande familjer med barn och barn som kommer ensamma till . Kommunerna kommer att ta över boendet för barn som kommer ensamma till och söker asyl. Det avsätts därför till kommunerna för att förbättra kvaliteten i boendet. Vi höjer anslaget till hälso- och sjukvården med . För att höja kvaliteten i mottagningsverksamheten generellt höjs anslag med . Flyktingpolitiken är ju inte en gång för alla given. Det är ett område, som sade, som diskuteras mycket. Det är ett område som måste diskuteras, utvecklas och ständigt förändras. Vi har genomfört stora reformer, och jag tror att vi kommer att genomföra större och mindre reformer . Det är också viktigt att se att migrationspolitik inte bara är flyktingpolitik. Migrationspolitik handlar också om människor som vill förenas med sina nära och kära i . Det handlar om människor som vill komma hit och bilda familj. Vi måste ägna mer tid och mer kraft åt att förbättra processen också för dem. Regeringen avser att fatta beslut om en lagrådsremiss som förenklar reglerna för familjer som vill återförenas och för dem som avser att bilda familj. För det första vill vi ta bort seriositetsprövningen för make, maka och sambo som vill återförenas här. Är man gift så är man och är man sambo så är man, så att säga, och då bör man ha en rätt att få återförenas med sin make eller maka som bor i . Däremot ska seriositetsprövningen fortfarande behållas för dem som avser att bilda familj i . För det andra kommer vi att förenkla handläggningen när det gäller nya förhållanden. Det är en förändring som är ganska teknisk men som kommer att få väldigt stor betydelse för väldigt många människor. är det så att om en person träffar en person i ett annat land som vill flytta hit och gifta sig eller flytta ihop så bör det alltid göras muntliga utredningar, både av den person som finns i och av den person som finns i det andra landet. Detta har lett till orimligt långa handläggningstider. Det finns exempel på människor som har fått vänta , kanske till och med , på att dessa ärenden ska avgöras. Vad vi nu gör är att vi säger att myndigheten själv får avgöra i vilka fall man ska ha muntlig handläggning. Det betyder att väldigt många fall kommer att kunna avgöras mycket snabbare än vad som sker . En annan förändring som också kommer att föreslås handlar om att vi behöver ett bättre beslutsunderlag när någon som har fått ett uppehållstillstånd i sedan vill ta hit sin familj. Detta vill vi åstadkomma genom att får en möjlighet att erbjuda DNA-test vid familjeåterförening. I vissa länder är det väldigt svårt att fastställa släktskap. Man kan ha en dålig folkbokföring, ID-handlingarna kanske inte är tillförlitliga, det finns kanske inga födelseattester och så vidare. Då får man ett väldigt dåligt beslutsunderlag. För att inte familjeåterförening ska bli omöjlig i dessa fall har det de facto blivit så att man har sänkt beviskraven. Det vi nu ser, som ett resultat av detta, är att det inte är helt ovanligt att barn kommer till som kanske inte är barn till dem som uppger sig vara föräldrar. Detta har naturligtvis lett till oerhörda svårigheter för dessa barn, som ibland far väldigt illa. måste omhänderta barn därför att barnen har blivit övergivna. Det har också hänt att föräldrarna, som alltså inte är barnens föräldrar, har skickat barnen tillbaka till hemlandet trots att det kanske är barn som vuxit upp här och som är svenska medborgare. Det är naturligtvis barn som också far väldigt illa. I den här situationen finns det egentligen två vägar att gå för att förhindra att barn hamnar i de här svåra situationerna. Den ena är naturligtvis att höja beviskraven, vilket kan leda till att människor kanske inte kan återförenas. Den andra vägen är att kunna erbjuda DNA-test som gör det möjligt att visa att de barn som man uppger är ens egna barn faktiskt är det. Självklart ska DNA-test inte användas rutinmässigt, utan i första hand är det naturligtvis all annan utredning som ska ligga till grund för besluten. Men i de fall där man inte får fram tillförlitliga handlingar, och där man kanske står i begrepp att avslå en ansökan av det skälet, bör DNA-test på statens bekostnad kunna erbjudas. är min talartid nästan slut. Jag vill bara säga att jag tror att det är viktigt att fortsätta att diskutera förbättringar av flyktingpolitiken. Men jag tror också, som sagt, att vi även måste diskutera de andra typerna av processer, besök och bosättning. Jag tror också att vi måste diskutera migrationspolitiken i hela dess bredd. Vi har en situation där rörligheten i världen ökar oerhört mycket. 200 miljoner människor lever i ett annat land än där de föddes, och det är dubbelt så många som . Det handlar om människor som rör sig av olika skäl. Vi måste på ett eller annat sätt hitta flexibla system i och i EU men också globalt för att få migrationsordningar som fungerar bra för enskilda individer men också för samhället. 97 () replik: Migrationsminister pratade väldigt vackert om att det är fruktansvärt när barn far illa, och det kan jag verkligen hålla med om. Men det som kanske känns allra värst är att vi även i vårt land behandlar människor så att barn far illa. Då tänker jag kanske framför allt på de gömda flyktingbarnen. När nu en ny lag antogs här i om att de skulle få en ny prövning såg de ett ljus i tunneln: skulle de kanske få stanna, de som hade väntat här länge och levt gömda . Vad ser vi då när nu ett antal familjer har prövats? Jo, att alldeles för många av dem som var övertygade om att de skäl de angav och de vistelser de haft i vårt land skulle ge dem möjlighet att få stanna och bygga upp ett nytt liv här trots detta blir utvisade. Då frågar jag: Finns det ingen möjlighet att ta större hänsyn till barn i den här asylprocessen i vårt land och visa att vi verkligen menar någonting när vi pratar om en generös och human flyktingpolitik? Om vi vill vara stolta över vår politik måste vi ta större hänsyn till barnen. Vad kommer migrationsministern att göra för att man ska ta större hänsyn till barns skäl i den här processen när nu den nya prövningen sker? 98 Statsrådet () replik: Vi har ju nu infört en lagstiftning, som trädde i kraft , som framför allt riktar sig till just barn och barnfamiljer som har varit här och som inte kan återvända. Det vi har sagt är att man ska ta väldigt stor hänsyn till barnets situation barnets hälsosituation, barnets sociala situation, hur länge barnet har varit här och hur barnets anknytning till ser ut. Det är så lagstiftningen ser ut. har tagit ett antal vägledande beslut där man sagt att det är viktigt att de här familjerna också kan bekräfta sin identitet. Även där måste man ställa kravet på barn och barnfamiljer att de medverkar till att fastställa sin identitet. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi ställer de kraven. Jag skulle egentligen vilja fråga : Vad är det vi ska göra för att förmå människor att medverka till att fastställa sin identitet? Jag tror att det är viktigt att människor kan ställa krav på svenska myndigheter. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi nu ser till att lösa dessa barns situation. Men vi måste också kunna ställa krav på människor att medverka till att fastställa sin identitet. Det tror jag är viktigt. har också i ett fall jag har bara läst det väldigt ytligt sagt att den här familjen får ett tillfälligt uppehållstillstånd tills man hjälper till att se till att vi får en fastställd identitet. 99 () replik: Just denna möjlighet att få ett tillfälligt uppehållstillstånd om man inte kan få fram sina handlingar på en gång är bra. Vi är ju väl medvetna om att många som har flytt sina länder inte hade en chans i världen att få fram handlingar som vi godtar här i . Flera har också berättat att vi ställer mycket högre krav än andra länder på att handlingar ska ha en viss utformning för att vi ska godkänna dem. Sedan kan jag inte låta bli att ta upp en fråga till. Förra gången var med i en debatt här lyfte jag upp frågan, efter att ha sett ett program i tv, om hur man behandlade en familj med ett apatiskt barn som hade skickats hem härifrån och som alltså fanns utomlands. Då sade migrationsministern att det skulle vi inte bry oss om. Hon trodde inte på det när man visade detta. har det kommit rykten om att familjer manipulerar sina barn så att de uppträder apatiskt, att detta skulle vara en påverkan av föräldrarna. På ett sådant rykte tror migrationsministern direkt. Det är märkligt, tycker jag. Många barnläkare har ju uttalat att det inte är möjligt att frammana ett apatiskt tillstånd. Och om det skulle vara möjligt att göra det, varför blir de då inte friska? När vi var nere på med utskottet träffade vi företrädare som kände till flera fall av familjer med apatiska barn som hade utvisats härifrån. De hade inte alls tillfrisknat när de kom dit ned. Om de hade varit manipulerade av föräldrarna, varför blir de då inte friska när de kommer tillbaka till sitt hemland? 100 Statsrådet () replik: Jag förstår uppriktigt sagt inte vad pratar om. Jag följer inte med all ryktesspridning på samma sätt som lär göra, men om det handlar om de anmälningar som har gjorts så har varit oroligt för ett antal barn, för att barnen far illa. Då gör man ett antal anmälningar till och till polisen. Därmed uppfyller sin anmälningsplikt. Det är så i att offentligt anställd personal har en skyldighet att göra en anmälan om man är orolig för att ett barn far illa. Det är oerhört viktigt att den anmälningsplikten också används. Man får inte se mellan fingrarna när barn far illa, oavsett om det är barn som har bott i eller om det är asylsökande barn. Asylsökande barn har samma rättsskydd som alla andra barn. Det är väldigt viktigt. 101 () replik: Jag ska inleda med att säga att jag är lite förbryllad över statsrådets sätt att lägga fram saker och ting här . Det här är ingen remissdebatt, om statsrådet trodde det, kring ett förslag från regeringen, utan det här är en debatt kring ett betänkande som socialförsäkringsutskottet har kring anslagen . Kammaren har inte någon som helst möjlighet att föra en seriös diskussion kring något av de förslag som statsrådet presenterade. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att statsrådet kommer hit och uppträder som om det vore en privat presskonferens. Vi har ingen möjlighet att diskutera det som har lagts fram. Och detta sker, som sagt, i en debatt som är tänkt att ägna sig åt någonting helt annat. Jag däremot tänker ägna mig åt anslagsbetänkandet och inte ställa frågor på det andra. I anslagsbetänkandet saknas det en väldigt väsentlig punkt vilket jag är mycket förvånad över eftersom vi har haft den uppe på tapeten ett antal gånger. Det är nämligen nämndemännens roll i de kommande migrationsdomstolarna som införs . Vi har fortfarande, trots att det har gått sedan NIPU:n lades på bord, inte sett några som helst riktade förslag från regeringens sida gentemot de personer som har att tjänstgöra som nämndemän i de kommande domstolarna. Det finns ingenting sagt om arvodesregler, det finns ingenting sagt vad gäller utbildning, det finns ingenting sagt vad gäller praxis och överförande av praxis från den nuvarande ordningen till den kommande. Det tycker jag är mycket allvarligt. Eftersom det definitivt hör hemma i ett anslagsbetänkande, då detta handlar om kostnader, vill jag veta vad statsrådet och regeringen tänker göra åt nämndemännens roll i de kommande migrationsdomstolarna. 102 Statsrådet () replik: Det här har och jag talat om . Vi har en utredning som just ser över nämndemannaorganisationen. Vi behöver bredda rekryteringen av nämndemän vad gäller ålder, etnisk bakgrund och så vidare, och det är något som man just nu håller på att se över. I den utredningen håller man också på att se över ersättningarna.