prot · GS09128 · 2005-05-27 00:00:00 — 1 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle debatt äga rum vid bordläggningen av proposition 2004/05:170 Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Från regeringen skulle statsrådet delta. Därefter skulle interpellationer besvaras. Arbetsplenum skulle äga rum enligt tidigare planering. Förste vice talmannen meddelade vidare att interpellationer skulle besvaras kl. 9.00. 2 § Ändringar i skogsvårdslagen m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU9 Ändringar i skogsvårdslagen m.m. (prop. 2004/05:58). 1 (): Min roll i dagens debatt är att introducera det första ärendet, och jag vänder mig då främst till er som lyssnar på debatten på åhörarläktaren eller följer den på tv. Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 9 som för det första behandlar regeringens proposition om ändringar i skogsvårdslagen. uppmärksammades problemen med så kallade exploaterande fastighetsförvärv. Skogsfastigheter förvärvas för att avverkas och säljas utan att man vidtar åtgärder för återväxten. Problemen sattes i samband med liberaliseringen av jordförvärvslagen , som öppnade för nya kategorier av fastighetsköpare med ibland otillräckliga kunskaper eller dålig förankring i skogsnäringen de som vi ibland kallar för skogsklippare. För att förhindra detta föreslår regeringen nu lagändringar både i skogsvårdslagen och i jordförvärvslagen. utskottsindelning innebär att miljö- och jordbruksutskottet behandlar ändringarna i skogsvårdslagen och bostadsutskottet i jordförvärvslagen. Den frågan kommer upp som nästa ärende på dagens agenda. Ändringarna i skogsvårdslagen har föregåtts av en utredning, och därefter har en arbetsgrupp inom arbetat vidare med förslagen. Lagrådet har också yttrat sig. Förslaget går i korthet ut på att om berörd skogsmark överlåts genom försäljning, byte eller gåva ska den som ställt säkerhet för att fullgöra återväxtåtgärder enligt skogsvårdslagen tillsammans med den nya ägaren solidariskt ansvara för kostnader som kan uppkomma enligt beslut av . Ansvaret kan upphävas om den nya ägaren ställer säkerhet för återväxtåtgärderna. Säkerheten får krävas bara i samband med avverkning om det skäligen kan befaras att skogsägaren annars inte kommer att vidta åtgärder. Avverkningar får heller inte ske förrän förvärvstillstånd har medgetts i de fall det krävs enligt jordförvärvslagen. Den som av uppsåt eller oaktsamhet ändå påbörjar en avverkning, innan beslutad säkerhet har ställts och innan avverkningen har blivit godkänd av , ska kunna dömas till ansvar. För det andra behandlar detta betänkande motioner som väckts med anledning av den storm som drabbade och som döptes till . Vi riksdagsledamöter har möjlighet enligt riksdagsordningen att motionera med anledning av händelser av större vikt. Denna storm var en katastrof för . På stormfälldes träd i södra delarna av landet som motsvarar ett helt års normala avverkning i hela landet. För det tredje har utskottet också valt att behandla motioner från allmänna motionstiden som rör olika frågor kring skogspolitiken, bland annat ett hållbart skogsbruk, forskning och utveckling och skogsvårdsorganisationen. I betänkandet finns 28 reservationer och 3 särskilda yttranden, så det finns mycket att diskutera med anledning av ändringarna i skogsvårdslagen. 2 (): Jag kommer att i den här debatten i huvudsak ägna mig åt den storm som inträffade . Betänkandet omfattar tre avsnitt, som vi har hört majoritetens företrädare berätta. Den första rör ändringar i skogsvårdslagen som ska motverka exploaterande fastighetsförvärv. Där kan man konstatera att då skogen har så långa omloppstider är det inte svårt att förstå att själva planteringen av en avverkning är olönsam, just därför att det som sagt är så otroligt långa omloppstider. Vi tycker från sida att propositionen är rimlig, om än icke revolutionerande. Jag är inte alldeles övertygad om att den kommer att ha den totala effekt som man möjligen tror, men den är ett steg i rätt riktning. Dessutom tycker vi att det är klokt att man har selekterat det på så sätt att detta inte gäller alla avverkningar utan alltså avverkningar gjorda av ägare som kan tänkas inte fullfölja sin återplanteringsskyldighet. Låt mig, herr talman, gå över till stormen i . Först av allt vill jag säga att jag bor i det drabbade området och har således direkt kontakt med den verklighet som råder och rådde. Man kan jämföra stormen med stormen 1969, men stormen 1969 var inte mer än knappt hälften så omfattande när det gäller antalet omkullblåsta kubikmeter. När jag talar med gammalt folk hemma erinrar de sig att föll halva skogen ned i kring jultid. Bara för att ledamöter och åhörare ska ha förståelse för betydelsen av skogens nettoexportvärde för ska jag göra en jämförelse. Om man lägger ihop värdet av alla Volvos lastvagnar, alla Volvos personvagnar, Saabs personbilar, och hårdvarutillverkning kommer man inte upp till ens hälften av skogens nettoexportvärde. Därför är detta en oerhört viktig del för och för välstånd. Det här är en katastrof både i det långa och i det korta perspektivet. I det korta perspektivet kunde man i första hand konstatera att samhällsfunktionerna inte fungerade. Man kunde inte få hjälp via 112. Det gick inte att ringa. Om man lyckades komma fram kunde man inte få undsättning därför att vägarna var blockerade. Både den fasta och den mobila telefonin var utslagen. I det längre perspektivet kan man konstatera att det är många som har dött och fler som kommer att dö på grund av det farliga arbete som upparbetningen innebär. Skadorna är många och de är fortgående. Vi står inför en sommar som måhända kan skapa förutsättningar för en skogsbrand som kan ödelägga delar av den friska skogen. Ännu värre måhända är att vi runt hörnet kanske har ett gigantiskt insektsangrepp. Detta, mina vänner, är en katastrof som vi måste se till att hindra. De inledningsvisa effekterna var onödigt stora beroende på att staten inte har ställt tillräckliga krav på infrastrukturhållare i det här landet, och det är bara att beklaga. Man gick snabbt in med en katastrofansökan till , och det var gott och väl, men katastrofberedskapen i var inte lika utvecklad. Stora delar av de initiala röjningarna som var nödvändiga gjordes av frivilliga medborgare. Det saknades förmåga att peka med hela handen och att snabbt kunna samordna. Vi från har påpekat att denna förmåga saknades. Cabotagereglerna, alltså möjligheten för utländska åkare att köra i , var det också omfattande diskussioner om innan det kunde genomföras. Skogsmaskiner från blev stående vid gränsen för att man var tvungen att betala moms. Miljöprövningar gjordes, precis som vanligt. När man som skogsägare dessutom fick krav på sig att man skulle lämna en avverkningsanmälan om det som redan hade fallit ned, då började man förstå att krismedvetenheten i inte var tillräckligt utbyggd. När det gäller stödets utformning har vi moderater pläderat för att det skulle vara ett enda stöd. Vi har kommit fram till att per kubikmeter fast mått skulle vara en rimlig summa för uttagen skog. Ett stöd, en kontroll som skulle komma när skogen var uttagen, och det skulle utbetalas till den som står risken i slutändan, och vem är det? Jo, det är den enskilde skogsägaren som får dra hela lasset till syvende och sist. Vi hade tänkt finansiera detta med bland annat pengar från biologisk mångfald. Vad får vi i stället? Jo, vi får vänsterkartellens plottermodell som är uppdelad på en mängd stöd, exempelvis dieselskattesänkning, nedsättning av banavgifter på järnvägar, farledsavgiftsnedsättningar för fartyg, lagringsstöd, skogsbilvägsstöd, skogsmarksstöd 50-kronan som förvisso går direkt till skogsägaren, men den kom väldigt sent, jag återkommer till det och möjlighet till ett planteringsstöd. Det är totalt åtta olika stöd som vi kände till i detta läge. Var och en kan förstå att varje stöd kräver sitt eget regelverk och också sina egna kontroller som det skapar en mängd administration som i stället hade kunnat användas för de drabbade. Varför gör man nu på detta viset? Enligt min uppfattning handlar det om en bristande insikt. Man förstår inte småföretagare och man förstår inte mekanismerna i det lilla och det småskaliga. Det mest förödande är att det framför allt saknades en ekonomisk beredskap. De pengar som vi talar om motsvarar av en månadslön på ! Det har inte staten i beredskap, utan man får återigen ägna sig åt budgettricksande och vänsterkartellens vanliga schackrande för att få ihop pengarna. Och vem är det, mina vänner, som till syvende och sist får ta smällen? Jo, det är den enskilde skogsägaren som förvisso kommer att få ett stöd, men genom ett skatteavdrag som inte kommer när man behöver det det är ju nu kostnaderna uppstår när man ska betala maskiner etcetera utan det kommer , och för många inte och kanske 2008. Det innebär alltså att den enskilde småföretagaren, i det här fallet skogsägaren, själv får stå för likviditeten. Dessvärre låser de svenska budgetreglerna alliansens möjlighet att agera. Vänsterkartellen har valt det här plottrandet, och det är naturligtvis ingen klokskap i att riva upp det, även om det är plottrigt. Inför den fortsatta hanteringen vill jag skicka med hur viktigt det är att man har en beredskap för att kunna använda till exempel kemikalier i stället för att det ska inträffa en förödande insektskatastrof. Jag säger inte att man ska använda det, men den möjligheten ska finnas. Det måste vara möjligt att skogsdika. Mycket av de skogar som har blåst ned stod på mark som normalt sett var halvt försumpad. Utan trädens uppsugningsförmåga återkommer denna försumpning. Man bör också skapa möjlighet för en viltfoderproduktion som gör att det kan bli en bättre balans på trycket på den växande skogen och de viltstammar som vi behöver. Man borde införa ett trädslagsneutralt återplanteringsstöd så att staten inte återigen ska hålla på och mickla och mackla och styra den enskilde. Man bör också tänka på att de som råkar bo grannar till ett naturreservat där marken över huvud taget inte kommer att upparbetas kan drabbas av insektsskador. Staten måste faktiskt ta sitt ansvar i de här sammanhangen. Avslutningsvis kan jag konstatera att dess bättre går upparbetningen något snabbare än vad man beräknat. Det är värdefullt för de enskilda och inte minst för nationen . Skogen är en ryggrad för det svenska folket. Allra sist vill jag yrka bifall till reservation 7, och jag står naturligtvis också bakom de övriga moderata reservationerna. 3 (): Skogen har denna vinter och vår varit mer aktuell än . Stormen har givetvis överskuggat allt annat, men också en pågående utredning har satt fokus på skogen. Innan jag går in på dessa frågor vill jag helt kort beröra ändringarna i skogsvårdslagen. säger: Äntligen! Äntligen har regeringen presenterat ett förslag som kommer att försvåra för de så kallade skogsklipparna ett bekymmer som tack och lov inte varit så omfattande, men när de har dykt upp har de väckt stor vrede och frustration. vänder sig ändå mot regeringens förslag att säkerhet bara får krävas av skogsägare om skäligen kan befara att återväxtåtgärderna annars inte blir vidtagna. Vi vänder oss mot att människor inte behandlas lika och tycker att det hade varit bättre med ett generellt krav. Vi har också i den här motionen lyft fram de internationella ansvarsfrågorna och pekat på betydelsen av generationsperspektivet. Vi har ett ansvar för kommande generationer. En storm med orkanvindar drabbade , och den fick svåra konsekvenser för hela vårt samhälle. Stormen bedömdes som en av vårt lands svåraste naturkatastrofer. För många enskilda människor kommer den framtida tideräkningen och tillvaron att handla om tiden före och efter stormen. I gårdagens satte ord på känslorna efter . Jag vill därför citera ett litet utdrag ur tidningen: När vi satt där kände jag rädsla. Man såg ingenting och förstod inte vad som hände. Jag fick inga bilder i huvudet om vad som väntade . Man hörde att det var så mycket värre än vanligt, säger som tror att hennes känslor fanns i många småländska stugor. Rädslan tog nog överhand hos många. Man förstod att något hänt, men inte att det var så stort. Av konturerna som började framträda, kunde vi snart se att det var mycket som hade förändrats . efter gryningen klev ut i trädgården i pyjamas och trätofflor. Blicken fastnade vid ladugårdstaket som såg ut som ett schackbräde och överallt låg träd likt ett enormt plockepinn. En bit bort ligger det som var nygallrad granskog. fanns det inte längre. skog fälldes eller bröts av. Elnät slogs ut, telekommunikationer bröts och till råga på allt slogs 112-numret ut. Människor isolerades och många fick till och med sätta livet till. Det civila samhället med heroiska insatser från många enskilda betydde mycket liksom ett inledningsvis snabbt agerande från statsmaktens sida. Det tycker jag är viktigt att få sagt. Det visade sig ändå att vårt samhälle var dåligt rustat för denna typ av katastrof. 730 000 elkunder blev utan ström en tillvaro som för många enskilda och företag visade sig vara i många, många veckor. 3 ledningsnät skadades, och av dem är det närmare ledningsnät som måste byggas om totalt. Landskapsbilden är i de drabbade områdena helt förändrad. har förvandlats till rotvältsskogar, livsverk har spolierats och ekonomier har raserats. Regeringen har presenterat ett stödpaket och vidtagit åtgärder för att få ut mesta möjliga virke ur skogen så snabbt som möjligt. Flera av dessa insatser har varit viktiga, men dessvärre har transporterna varit, och är, en stor flaskhals. Den akuta frågeställningen just nu handlar om att inte ta bort transport- och lastbilskapaciteten utan att regeringen nu skyndsamt tillser att dispenser för utländska åkare ges. Detta framfördes med emfas vid utskottets hearing för en månad sedan. Tiden börjar nu rinna ut, som tiden gör att temperaturen stiger med ökat behov av att få ut virket. I det solbelysta färska virket trivs nämligen insekterna. De hålls i de översta lagren. Det gäller att innan larverna kläcks få ut åtminstone de översta lagren för att transportera virket för lagring, vattenbegjuten lagring eller direkt till industri, men då krävs transporter, mina vänner. anser för övrigt att 50-kronan skulle ha utformats på ett annat sätt, som ett direktstöd. Det hade gett skogsägarna större handlingsutrymme. Det hade även minskat de räntekostnader och avverkningskostnader som man står inför. Skogsägarna behöver också få ett klart besked vad gäller planteringsstödet, som ska vara retroaktivt. Även här rinner tiden i väg. Efter en krishändelse krävs det en ordentlig genomgång i syfte att bli bättre inför kommande, liknande situationer. och ett antal andra myndigheter har fått i uppgift att lämna in sina erfarenheter efter stormen . Men det är viktigt att också andras synpunkter och erfarenheter tas till vara, inte bara ur ett myndighetsperspektiv, eftersom det är så många som har varit drabbade eller berörda på olika sätt av stormen. Här krävs det en samlad bedömning för att kunna ha en framtida beredskap. Det är problematiskt när medel för att bygga upp en beredskap det handlar både om stormen och också om tsunamikatastrofen måste användas till att finansiera själva kostnaderna för katastroferna. Här krävs det en större framförhållning och en bättre buffert från regeringens sida. Jag vill efter detta rikta blicken framåt. Skogen är, stormen till trots, vårt lands gröna guld och står för ett nettoexportvärde av hela . Den ger arbetstillfällen för 100 000 människor och inkomster för 350 000 skogsägare. har efterfrågat en utvärdering och välkomnar därför att en sådan nu är aktuell. Vi har däremot kritiserat regeringens sätt att hantera utredningsuppdraget. I ett tilläggsdirektiv har man krävt en snabb redovisning av själva skogsvårdsorganisationen. Det rimliga hade varit att först ge utredaren ett uppdrag att se hur skogsvårdspolitik har fungerat och att komma med förslag till förändringar. Det är ju först i samband med det som man väver in organisationen. Vi vill lyfta fram skogens framtida ökande potential inom förädlingsindustrin och inom energi och peka på att skogen är en viktig råvarukälla men också en viktig hälsokälla. I arbetet med att få ned den fossila koldioxidförbrukningen kommer bioenergin att bli mycket betydelsefull. Jag vill därför, herr talman, avslutningsvis upprepa det som ständigt framför i sina skogsmotioner: Det krävs satsning på utbildning och forskning inom det skogliga området för att vi i vårt land ska ha en beredskap att möta framtiden, en framtid där skogens enorma resurser kommer att betyda än mer och där vi på bästa möjliga sätt ska förmå att ta vara på dem. Jag står givetvis bakom samtliga folkpartiyrkanden, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 20. 4 ESCH (kd): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 7. En aspekt i skogsvårdslagen som aktualiserats gäller möjligheten att köpa och avverka skog innan man har erhållit förvärvstillstånd. Detta förhållande har fått oavsedda och negativa konsekvenser på sina håll, och det hoppas vi nu till största delen ska vara avvärjt. Statliga åtgärder med anledning av orkanen ser vi som nödvändiga i det uppkomna läget, och vi ansluter oss till det som har sagts. Därutöver har vi föreslagit införandet av vad vi kallar för en katastrofparagraf i skogsvårdslagen. Det är just med tanke på att sådana här händelser naturligtvis också kan inträffa . Hur betydelsefulla dessa frågor än kan synas för stunden framstår de som marginella i ett större EU-perspektiv. Skogsvårdslagen sträcker sig inte över bara mandatperioder utan över generationer. Det tar för en julgran och för en timmertall att bli vuxna. Det ger lite perspektivet när det gäller skogsnäringen. Regeringen konstaterade att bör arbeta för en fortsatt nationell bestämmanderätt när det gäller skogspolitik och utnyttja möjligheter till samarbete med EU. Det lät ju väldigt betryggande tills man upptäckte en mening om att om skulle bli ensamt om att hävda att vi ska vara herrar i vårt hus, att vi ska ha nationell bestämmanderätt över våra skogstillgångar, måste vi i så fall acceptera en gemensam EU-skogspolitik. Det är en undfallenhet som känns igen. Vad är det som blir bättre om tyskar och fransmän får femton gånger mer att säga till om vad gäller våra naturtillgångar i och hur de ska förvaltas? Det är här problemet ligger för ett land som , ett geografiskt stort land men befolkningsmässigt mycket litet i EU-sammanhang. är vi där. I förrgår kom en rapport från EU. Den heter Rapporten om genomförandet av . Enligt förslaget i den ska det nu utarbetas en gemensam handlingsplan för hållbart skogsbruk i EU. Vårt inflytande på besluten i den planen blir om konstitutionen går igenom. Övriga har vi lämnat ifrån oss till de andra medlemsländerna i EU. Betänk då att är EU:s största skogsnation. Men det hjälper inte. I EU:s skogspolitik är det folkmängden och inte arealen som räknas. När nämner vi detta då vi diskuterar vår framtida skogsvårdslag? I förbigående har skogsnäringens organisationer tvärtom låtit förstå att de ser med gillande på att svensk skogspolitik, liksom jordbrukspolitiken, beslutas i . Motiveringen från deras sida har varit att miljöfrågorna redan beslutas nere i . Då vore det väl praktiskt om vi också flyttade ned resten dit. Har man fått ett finger tar man hela handen. När dessa ödesfrågor förs på tal avfärdas de kategoriskt som hjärnspöken. Vi i miljö- och jordbruksutskottet besökte som gick . Där fick vi en otvetydig demonstration av vilket oerhört värde naturtillgångarna har för och välstånd. Det var gruvprospektering, som ger oanade möjligheter för framtiden. Det var vatten, vattenkraft, som utgör grunden för vår energiförsörjning. Det var skogen och skogsbruket, som är anpassat till industrins och miljöns krav på uthållighet och så vidare. Det här är ingenting nytt. Det grundas på generationers erfarenhet av denna landsändas speciella villkor vad gäller klimat, miljö, bebyggelse, avstånd och motsvarande. beslutar vi som nation självständigt över hur våra naturtillgångar ska förvaltas. kanske vårt inflytande har minskat till ynka . Då kanske det är vi som bestämmer hur vår skogsvårdslag ska se ut. Många ser med fasa på hur EU:s gemensamma skogsbrukspolitik har blivit en kvarnsten för bönder och en besvikelse för konsumenterna. Ändå berörs vi ytterst lite jämfört med vad en gemensam skogspolitik skulle betyda för ett skogsland som . Vårt tigande i frågan och vår förhoppning om att den inte ska aktualiseras är ett svek mot kommande generationer. Frågan om EU:s gemensamma skogspolitik hade aktualiserats om hade fått som de hade velat. Frågan kommer tillbaka som ett brev på posten. Därför måste vi våga säga, oavsett parti, vad vi egentligen vill med vår skogspolitik. Och det måste vi göra . 5 (): Detta betänkande, som heter Ändringar i skogsvårdslagen m.m., hanterar inte bara ändringen i skogsvårdslagen utan även den förödande stormen i . Jag vill börja med att framhålla att anser att den föreslagna ändringen i skogsvårdslagen, som ska motverka exploaterande fastighetsförvärv, är positiv och efterlängtad. Vi anser att det är att vi nu tar upp problematiken med så kallade klippare. Även om det inte är en utbredd klipperiverksamhet totalt sett har det tyvärr förekommit alltför ofta lokalt och regionalt. Smitandet från återväxtåtgärder är förödande för hela samhället. Förslaget att ställa säkerhet vid ändrade ägarförhållanden för fastigheten, och därmed det solidariska ansvaret för återbeskognings- eller återväxtåtgärder, är positivt. Det är en åtgärd som egentligen inte skulle behövas om ägarna tog sitt ansvar fullt ut, vilket de flesta gör. De som inte skött sig i denna fråga riskerar dock att inverka på den allmänna moralen inom skogsbruket. Eftersom dessa omoraliska förfaranden inte hör ihop med ett ansvarsfullt skogsbruk i linje med den politik som vi för för skogsproduktionen är det viktigt att detta stävjas. Att det solidariska ansvaret ligger kvar tills återbeskogningen har gjorts eller återväxtåtgärderna vidtagits, eller tills upphäver det, ser vi som en garanti för återväxtåtgärder. Säkerheten får bara krävas i samband med avverkning om det finns skäl att misstänka att ägaren annars inte kommer att genomföra återväxtåtgärderna. En stor del av betänkandet handlar om . Då menar jag inte den som kanske en del av er tänker på när ni ser mig utan den förödande stormen i . av volymen och av arealen i vindfälldes. Detta innebär att skog fördelade på 180 000 objekt tippade som i ett plockepinnspel så att återväxtskyldighet har uppstått. Stormen fick förödande konsekvenser för många enskilda skogsägare på det ekonomiska planet men också på det känslomässiga och psykologiska planet. Socialdemokraterna, lade fram ett ekonomiskt stödpaket i vårpropositionen, och det har faktiskt välkomnats av skogsägarna. Det är viktigt att det stormfällda virke som ska tas ut kommer ut ur skogen både av biologiska och ekonomiska skäl. Därför hoppas jag att man verkligen använder de resurser som finns tillgängliga. Det har nämligen kommit signaler om att maskiner börjar stå stilla och att vissa skogsägare får vänta av någon anledning. I detta betänkande har vi även en del med om övriga skogsfrågor. Där behandlas bland annat två yrkanden från en v-motion om statlig skogspolitik och naturvård. Det har funnits, och det finns, akuta problem med fortsatta statliga avverkningar av utpekade skyddsvärda skogar. Bland annat har inte precis varit något gott föredöme i denna del. Jag tänker då på det som hände i området Mattaureälven-Båldakatj. Trots att skogen hade stora naturvärden, och att både och i avrådde från avverkning, avverkades skogen. Vi anser att inga avverkningar ska tillåtas i områden som av har bedömts ha stora naturskyddsvärden. Inventeringen av landets skyddsvärda skogar ska vara avslutad så att vi vet vad som är det mest skyddsvärda.