prot · GS09121 · 2005-05-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 9, 10 och . 2 § Meddelande om aktuell debatt Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av Moderata samlingspartiets och liberalernas riksdagsgrupper skulle en aktuell debatt om skolan anordnas . Från regeringen skulle statsrådet delta. De inkomna skrivelserna hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt har presenterat en handlingsplan för att åstadkomma en ökad måluppfyllelse i skolan (, ). I planen pekar på den alltför låga måluppfyllelsen i skolan och trenden av försämrade kunskaper, både i absoluta termer och relativt elever i jämförbara länder. föreslår att betyg ges tidigare i och vill ta bort förbudet för lärarna att ge betygsliknande omdömen. Skolan behöver ge eleverna en mer flexibel och individanpassad undervisning. Verket understryker statens ansvar för att stärka lärarprofessionen och lärarutbildningens kvalitet och för en trygg arbetsmiljö med tydliga befogenheter för lärare och rektorer. Många av förslag sammanfaller med förslag som regeringen motsätter sig och som socialdemokraterna avfärdat i . Med hänvisning till den försämring i kunskapsutvecklingen som kan konstateras inom och till handlingsplan för en ökad måluppfyllelse får jag på den moderata riksdagsgruppens vägnar begära en aktuell debatt om skolpolitiken. Till talmannen begär aktuell debatt om skolan har presenterat ett antal förslag till förändringar av den svenska skolan. Bakgrunden är att såväl internationella undersökningar som en stor nationell rapport visat att resultaten i den svenska skolan stadigt försämrats. föreslår bland annat tidigare betyg och nationella prov, möjlighet för elever att gå , förbättrad lärarutbildning, mätbara mål i lågstadiet, tydligare disciplinära befogenheter för lärare och rektorer. Vi i har tidigare i riksdagsmotioner föreslagit motsvarande förändringar som nu gör. Riksdagsmajoriteten och regeringen har dock varit avvisande. Frågan om skolans kris är av mycket stort nationellt intresse och frågan får nu extra tyngd genom förslagen från regeringens egen myndighet för skolan. begär en aktuell riksdagsdebatt om vilka åtgärder regeringen ämnar vidta med anledning av aktuella förslag och med anledning av krisen i den svenska skolan. 3 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Vice statsminister , justitieminister , jordbruksminister , försvarsminister och statsrådet . 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:575 Till Interpellation 2004/05:575 av () om nya droger i narkotikalagstiftningen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. uppdrag och rättschef 2004/05:576 Till Interpellation 2004/05:576 av () om drogklassificering av nya substanser Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 5 § Svar på interpellation 2004/05:533 om byggandet av Ostlänken 1 Statsrådet (): har frågat mig om hur jag avser att agera för att projektet snabbt ska kunna bli färdigställt och vilka konkreta besked jag kan ge om när Ostlänken kan bli färdigställd. Regeringen beslutade att fastställa den nationella banhållningsplanen för perioden 20042015. I planen ingår utbyggnaden av Ostlänken med . Den ekonomiska planeringen är alltså säkrad för att kunna genomföra en första etapp av projektet. arbetar nu med den fysiska planeringen och räknar med att är klar . Därefter ska regeringen pröva om projektet är tillåtligt i förhållande till krav. Slutligen ska också järnvägsplaner fastställas. finns alltså ingenting mera som jag eller regeringen kan göra för att påskynda färdigställandet av Ostlänken. Det arbete som pågår är viktigt för att stötta Ostlänkens betydelse och för att knyta samman med Östgötaregionen. 2 (): Jag har frågat statsrådet vad hon tänker göra för att Ostlänken snabbt ska kunna färdigställas och när Ostlänken enligt statsrådet borde vara färdigbyggd. Det jag har fått till svar är endast konstaterande av fakta, en beskrivning av nuläget som jag på egen hand hade kunnat läsa mig till i de handlingar som finns i ärendet. Vad jag saknar är vilja. Jag saknar engagemang från statsrådet i frågan. Det här är kanske den viktigaste infrastruktursatsningen inom järnvägen. Det är definitivt den samhällsekonomiskt mest motiverade. Ostlänken är en utvecklingskorridor som binder ihop sju kommuner, 440 000 invånare och 35 000 företag. Inom området finns flygplatser, hamnar och universitet. Ostlänken löser de kapacitetsproblem som finns på järnvägen genom och , och Ostlänken skapar betydande miljövinster. Av statsrådets slutmening i svaret framgår det att statsrådet förstår att frågan är viktig för regionförstoringen inom , och Östgötaregionen. Men Ostlänken är inte bara en regionalt viktig fråga. Den är också en del av Götalandsbanan och en del av nordiska triangeln. Statsrådet säger att det inte finns något mer som hon eller regeringen kan göra för att skynda på projektet. Det är helt fel. Det finns alla möjligheter i världen om man bara har viljan. Norrbotniabanan och Trollhättepaketet är ju två exempel som visar på att regeringen kan när den vill om den vill. Vad gäller Ostlänken har sagt att man skulle kunna ha klar . är beskedet att den ska vara klar , vilket är resultatet av att regeringen har valt att prioritera ned Ostlänken. Regeringens löfte är nu endast att en etapp av Ostlänken ska vara klar . När projektet ska stå helt klart får vi inget besked om alls. Regeringen och statsrådet borde ha uttalat att Ostlänken är nästa generations högst prioriterade infrastruktursatsning och arbeta för att Ostlänken finns med högst upp på nästa EU-lista över prioriterade infrastrukturprojekt som ska ges medfinansiering av EU-medel. Det är en avgörande strategisk prioritering . Det vore ett bra besked som statsrådet skulle kunna ge oss . Det vore också bra om statsrådet skulle kunna svara på mina frågor vad statsrådet tänker göra för att skynda på färdigställandet av Ostlänken. Säg inte att regeringen inte kan göra något för det kan den. När anser statsrådet att Ostlänken borde vara färdigbyggd? 3 (): Vi diskuterar infrastrukturfrågor med bäring på , vilket vi på länsbänken tycker är angeläget. Det är bra att infrastrukturministern kommer hit och är med i debatten. Staten har ett stort och viktigt ansvar tillsammans med regionala intressen för en väl utbyggd infrastruktur över hela landet. Det är en mycket viktig grundpelare för utveckling och tillväxt. Det vet vi alla. Det har kommit flera besked till med beslut, eller hot om beslut, att minska statens insatser för vad gäller vägar, järnvägar och flyg. Därför tyckte jag att det var intressant att följa den viktiga debatten om Ostlänken som har väckt. Utbyggnaden av i västra och den hett efterlängtade bron över i är skjuten på en oviss framtid på grund av Trollhättepaketet. Vi har en viktig järnväg mellan och , Stångådalsbanan, där Rikstrafiken har meddelat att fortsatta driftsbidrag efter 2008 är osäkra. Vi vet att statsbidraget till länsflygplatsen i likaledes är under hot om minskning. Det är inte som har kommit med beskeden, men det är myndigheter inom området. handlar det om Ostlänken. Det är en oerhört viktig järnvägsutbyggnad för och för östra . Jag tycker att det är bra att har fört upp frågan till debatt i en klar och välskriven interpellation. Jag kände en naturlig oro för förseningar med tanke på svaret. Det tar tid. Det blir förseningar. Vad gäller första steget handlar det om 2015. Det är givetvis bra att ekonomin är säkrad, men det segar på. Jag vill bara understryka frågor, dels när statsrådet bedömer att den mycket angelägna utbyggnaden kan vara klar, dels om det finns behov av att snabba på processen eller om statsrådet tycker att tidsplanen känns riktig. 4 Statsrådet (): var jag här i kammaren och diskuterade infrastruktursatsningar som har en koppling till . Under de som jag har svarat för infrastrukturen är det första gången som och jag möts i en interpellation om Ostlänken, men det är inte första gången jag är här och debatterar Ostlänken. Jag är medveten om den vikt Ostlänken har, och jag har i riksdag varit involverad i debatter runtomkring den. gör vi en stor infrastruktursatsning i . 381 miljarder fördelas till vägar och järnvägar. tas mycket av det utrymmet till tre stora projekt. Det är i , det är och det är . De blir naturligtvis klara, och då fasar vi också in nya projekt. Det svåra är att allt alltid ska finansieras. Jag önskar att vi skulle kunna bygga mer med start långt fram i planerna, men måste vi försöka balansera utgifterna i planerna någorlunda jämnt över åren. Då betyder det att vi har fått sprida på arbetet för . Det måste dels vara en rimlig avvägning mellan att göra järnvägsplaner och sedan färdigställa det järnvägsplanerna kommer fram till, dels en rimlig fördelning av de utgifter som ska ut med över tiden så att de är någorlunda lika . Det är också viktigt, därför att vi ska finansiera allt det som vi gör. Det betyder att de första delarna av den viktiga utbyggnad som ska till på Ostlänken börjar finansieras 2010. Där ser jag ingen anledning till oro, utan det arbete som pågår med järnvägsplaner går väldigt bra. Jag ser heller ingen anledning till oro när regeringen ska ta beslut enligt . Vi känner ganska väl till det område som man nu ska gå fram till. Det finns däremot stora och viktiga frågor som man måste komma in på. En av de frågorna handlar om sträckningen för Ostlänken, hur man ska se på roll, som är en av de flygplatser som växer och utvecklas fortast i landet. Den frågan får vi återkomma till när vi får ett nytt underlag av där de föreslår alternativa sträckor. När de resterande som krävs för att hela Ostlänken ska vara färdigbyggd kan avsättas i plan kan jag inte svara på . Vi kommer i halvtid att göra en revidering, och vi vet av erfarenhet att en del av de stora projekt som vi går fram med när det gäller järnvägsinvesteringar tar än man först kan ana. Vi har också tidigare gjort stora omprioriteringar i järnvägsplanerna. Det är möjligt att vi vid halvtidsrevisionen kan säga lite tydligare när fortsättningen på utbyggnaden av Ostlänken kan komma till stånd, men kan jag inte göra det. är inne på många viktiga frågor som naturligtvis är avgörande. Jag vill bara kort säga att regeringen ska lämna en transportpolitisk proposition till , och där tittar vi både på Ostlänkens viktiga roll och på hur länet kan länkas samman mot och mot och bilda den viktiga arbetsmarknadsregion som man behöver, inte minst mot . En viktig avvägning i den propositionen är också att titta på hur järnvägen sedan ska komplettera till exempel sjöfarten är en av våra stora hamnar i med också flyget och många andra viktiga frågor. Att infrastrukturen i är prioriterad och att vi också ser både de möjligheter och de problem som finns kommer att framgå tydligt av den transportpolitiska propositionen. 5 (): Jag tycker att det är beklagligt att statsrådet inte kan vara tydligare i ambitionen när det gäller byggandet av Ostlänken. Det går ju i andra infrastrukturprojekt att lyfta fram och prioritera. Det finns så många fördelar med Ostlänken att den borde stå högst upp på statsrådets att-göra-lista. Vi talar ändå om , och det enda vi får i löfte är att en första etapp ska slutföras inom den tidsperioden. Även om vi inte kan få ett besked om när statsrådet anser att Ostlänken ska stå färdig eller vad statsrådet kan tänkas göra för att skynda på projektet, finns det en viktig fråga som statsrådet skulle kunna svara på. Det är om statsrådet är beredd att arbeta för att Ostlänken hamnar högst upp på EU:s prioriteringslista över framtida infrastrukturinvesteringar som ska få del av EU-medel. Jag undrar om statsrådet är beredd att arbeta för det. 6 (): Det är ändå tongångar åt rätt håll vi är överens om att det här är en viktig satsning, att det gäller att få fram pengar och att vi har kommit en bit på vägen. Vi ser med intresse fram mot den transportpolitiska propositionen , bland annat för vår regions vägar, järnvägar och flygplatser. Statsrådet kopplar ihop den frågan lite med flygplatsen i , och möjligen även med andra flygplatser. Jag tror att det är viktigt för regionen att vi har bra järnvägsförbindelser uppåt, med i det här fallet, men även bra flygförbindelser. Det ena åsidosätter inte det andra. Jag tycker att det är bra att den här frågan har lyfts fram. Jag hoppas och ser fram mot fortsatta besked i de frågor som har ställt. 7 Statsrådet (): En förutsättning för att vi ska kunna prioritera om i de ramar och i de beslut som regeringen en gång har tagit är att man har de underlag som man behöver ha och att de beslut som måste tas är tagna, till exempel järnvägsplaner och miljöprövningar. Vi kan aldrig prioritera om projekt som inte är färdiga att igångsättas. Det är det som är en av tankarna bakom att revidera planer både för vägsidan och för järnvägssidan . Det händer inte bara på järnvägssidan utan också på vägsidan att man till exempel kommer in i kulturminnesmärkta områden, där man måste göra mycket större utgrävningar än vad vi kunde ana när vi först gick fram med planerna. Man får då vara beredd att skjuta de pengarna till någon annan väg så att de används. Jag sade redan i mitt förra svar att jag inte utesluter att det blir sådana omprioriteringar. Men ska man flytta fram objekt måste det vara objekt där man har en järnvägsplan tagen och där miljöprövningen och alla andra beslut som måste fattas på formella grunder också är fattade. Regeringen gjorde så sent som revideringar i arbetet med vad som ska vara våra så kallade Tenstråk och den nordiska triangeln. Där tycker jag att det som lyfter fram är viktigt. De stråk vi har och som inte bara ska binda samman de nordiska länderna utan också få att hänga ihop med resten av ska vi ta ett gemensamt ansvar för att prioritera. Jag är glad över att vi då delvis får hjälp med finansieringen inom till exempel Tenstråken. Det är inte särskilt mycket pengar. När man är ute och träffar olika företrädare kan man ibland få en bild av att man får allting finansierat om en väg eller en järnväg finns i Tenstråket. Så är det ju inte. Men man får en liten del som hjälp från EU. Det är klart att vi också ska ta emot den hjälpen. 8 (): Jag tolkar statsrådets svar som att statsrådet i alla fall är beredd att arbeta för att det här kommer högt upp på listan när det gäller att ta hem medfinansieringsmedel från EU . Men då krävs det nog också att regeringen visar en klar och tydlig vilja när det gäller färdigställandet av Ostlänken. Det är väl också bra att statsrådet utlovar en halvtidsrevidering av dessa planer. kanske det kommer en del annat emellan som förhoppningsvis förbättrar förutsättningarna. Jag tänker då på nästa års val, som kanske förbättrar förutsättningarna ytterligare för att Ostlänken ska kunna färdigställas snabbare än vad som ligger i regeringens planer . Jag tackar för de svar jag trots allt har fått, även om de inte har varit så uttömmande och så positiva som jag hade hoppats på. 9 Statsrådet (): Jag tror att det ibland finns en bild av att vi inte är tillräckligt offensiva när det handlar om att ta hem medfinansiering från EU, oavsett om det gäller Tenprojekt eller om det gäller andra projekt. Den bilden är det viktigt att vi gemensamt tar kål på. Det finns nog anledning för oss att bli ännu bättre på några områden, men det borde vara självklart att vi alltid gör vårt allra bästa för att ta hem de medfinansieringspengar som finns. Ett annat ansvarsområde som jag har är regionalpolitiken och strukturfonderna. I den senaste utvärderingen som kommissionen gjorde visade det sig att var bäst på att ta hem medfinansiering från EU. Det är en viktig markering, och jag tycker att det ska vara samma sak när man utvärderar just Tennäten . Jag vill bara uppmana interpellanterna att vara med och lämna synpunkter på de förslag till dragningar som kommer att lämna över. Vad är den bästa vägen? Är det att tänka in , eller är det att tänka den rakaste vägen? Där tar jag tacksamt emot synpunkter. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2004/05:560 och 566 om långsiktig strategi för E 6 i 10 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lägga fast en långsiktig strategi för att fullfölja utbyggnaden av väg E 6 till motorvägsstandard genom hela och om jag avser att lägga förslag om ytterligare vägavgifter på i norra . har frågat mig dels vad jag ska göra för att staten inte ska lägga nya hinder och blockera lokal, regional och gränsöverskridande utveckling, dels vad jag ska göra för att uppfylla regeringens löften om att staten ska finansiera E 6, dels om jag avser att verka för bra vägar och kommunikationer som skapar ekonomiskt samspel och näringslivsutveckling över gränsen samt dels slutligen vad jag ska göra för att en liten region som norra inte ska drabbas av både broavgifter och vägavgifter när andra vägbyggen runtom i finansieras via skattemedel. Jag har valt att besvara alla frågorna i ett sammanhang. Låt mig börja med att konstatera att alla de delsträckor på som återstår att bygga ingår i den av regeringen fastställda nationella väghållningsplanen för perioden 20042015. Regeringens beslut innebar en tidigareläggning av de allra sista utbyggnadsetapperna i förhållande till förslag så att byggnadsarbeten skulle kunna komma i gång . Det förutsätter förstås att den fysiska planeringen och alla tillstånd är klara då. Jag anser därmed att den långsiktiga strategi som efterfrågar redan finns. Frågan om finansiering av E 6:ans utbyggnad har länge diskuterats, inte minst i . Resonemang har förts om möjligheten att ta ut avgifter av trafikanterna både på och andra vägar. I förslag till väghållningsplan för perioden 20042015 ingick också ett förslag om att ta avgifter på delar av i . I regeringsförklaringen framhöll statsministern att trafiksituationen i måste förbättras och att alternativa finansieringsformer ska prövas för att påskynda arbetet med den delen av vägnätet. Det är alltså inte något plötsligt infall av regeringen att nu låta utreda förutsättningarna för att införa avgifter på . Utredaren ska presentera sin redovisning av uppdraget . Min bedömning är att utredningen i sig inte kommer att fördröja det återstående av utbyggnaden. Jag tänker inte nu föregripa utredningens arbete genom att peka ut eller avfärda avgifter på vissa vägar. vill jag påminna om att den fastställda väghållningsplanen gäller. och har länge varit överens om att den nya Svinesundsförbindelsen ska avgiftsfinansieras. Den och den svenska behandlade frågan och i samband med infrastrukturpropositionen 1996/97:53. Det är mycket glädjande att den nya gränsöverskridande förbindelsen kan tas i bruk . Den kommer att underlätta kontakterna mellan och . Avslutningsvis vill jag framhålla att utbyggnaden av hela E 6 från till den svensk-norska gränsen, det vill säga totalt , är en av de viktigaste infrastruktursatsningarna i vårt land. Utbyggnaden har pågått , och merparten är nu klar. I norra återstår ett par delsträckor, men planeringen för dem är långt framskriden. Med tanke på de stora kostnaderna samt de fysiska, miljörelaterade och planeringsmässiga utmaningar som denna oerhört omfattande satsning innebär anser jag att genomförandet och resultatet är lyckat. Jag är förvissad om att satsningen kommer att fullföljas enligt de gällande planerna till gagn både för regionen och för landet. 11 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Tyvärr tycker jag inte att svaret är helt klargörande utifrån mina frågeställningar vad gäller långsiktig strategi och vägavgifter. Man kan fråga sig varför frågan om strategi och utbyggnad av i norra kommer upp igen. Det känns som om vi har diskuterat det . Det har naturligtvis en historisk förklaring. Verkligheten är den att vi länge trodde att vi levde med en långsiktig strategi när förre näringsministern vid åtskilliga tillfällen lade fast 2007 som ett närmast magiskt årtal i sammanhanget. Även dagens ansvariga statsråd har ju i ett tidigt skede uttalat sig i den riktningen. känns det nästan som att lång finns kvar men att sikten har försvunnit på något vis. Det här bidrog till stor del till den framtidstro som skapades i . Det är naturligtvis inte den enda faktorn det finns mycket annat som skapar framtidstro men det var i alla fall en basal sak som man såg kunde vara en lösning på problemen. har väl så tydliga utfästelser eller om vi nu kallar det löften gjorts om en vägutbyggnad där man har angett årtal och där det har varit så otvetydigt vad man menar. är läget det att vi kan lämna 2007 därhän. Det är inte vare sig tekniskt eller teoretiskt möjligt att göra en utbyggnad av till 2007. Så den diskussion blir ju nu relativt ointressant. ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet angående om man kunde se att E 6 skulle kunna vara utbyggd till 2009. Det var för att kunna skaffa ett nytt årtal som var rimligt i sammanhanget. Det svar jag fick då var att de delsträckor som återstår att bygga är viktiga för både inhemska och internationella transporter i den så kallade nordiska triangeln. Eftersom triangeln är ett prioriterat projekt i EU:s transeuropeiska transportnät har ett ansvar gentemot övriga EU att färdigställa E 6 till 2010. upplever jag att statsrådet svävar lite grann kring det årtalet också. Jag skulle gärna vilja ha ett besked. Gäller fortfarande och att har ett ansvar mot ? Jag skulle också gärna vilja att statsrådet utvecklar mer konkret hur statsrådet ser på strategin både vad gäller finansieringen och regeringens roll i tillståndsgivningen. Det viktigaste är till syvende och sist när utbyggnaden sker i levande livet. Det är det människor ser fram emot. Att vi planerar och diskuterar frågan ger egentligen inte så mycket. Om det är som statsrådet skriver jag har väl ingen anledning att betvivla det och tro att det är ett plötsligt infall angående utredningen om vägavgifter kan man fråga sig varför regeringen dröjt till nu att utreda frågan. Funderingarna kring vägavgifter måste ändå ha varit aktuella . Till det kan man ställa följdfrågan om statsrådet anser att det är realistiskt att belägga E 6 i norra med ytterligare en vägavgift med tanke på att förbindelsen över Svinesundsbroarna kommer att betalas av bilisterna. Det rör sig om 1,3 miljarder, tror jag, som ska betalas . Det blir i så fall samma bilister som ska betala en annan sträcka. I och med att norra är så integrerat åt båda hållen, både över och söderut, drabbar denna vägavgift samma personer. Jag skulle gärna vilja att statsrådet gav närmare besked kring de frågeställningarna. 12 (): Tack infrastrukturminister för svaret! Jag ska börja med att positivt lyfta fram det som ministern avslutar sitt svar med, att utbyggnaden av från till svensk-norska gränsen och kanske egentligen ändå längre upp till är en av de viktigaste satsningarna i vårt land. Det var intressant att se den tydliga markeringen. Det är stora ord, och det kräver lite grann upp till bevis. Där kanske jag inte blir lika positiv. Jag tycker inte att ministern träder upp till bevis i de frågor som jag har ställt. Jag kanske till och med kan skönja en viss trötthet i svaret. Då vill jag bara säga att det inte är något emot vad jag är. Jag är otroligt trött på att ställa de här frågorna och egentligen trött på att ständigt lyssna på ett antal löften som berör och bristen på planering, utveckling och genomförande. Jag följde 2002 regeringens dåvarande infrastrukturminister i valrörelsen med alla klippband och spadtag och detta löfte om en utbyggnad till 2007. Då sades absolut ingenting om finansiering exklusivt för norra , att vissa delsträckningar skulle avgiftsbeläggas med en bompeng. Det fanns inga sådana diskussioner. Det fanns inga sådana signaler.