prot · GS09109 · 2005-04-21 00:00:00 — Man kan undra vad det är som gör den ena katastrofen värre än den andra. Vad vi vill ha är ett klargörande. Var kan man få lägga timret? Var kan man få vattenbegjuta träden? Man måste faktiskt ha ett klargörande. Jag förstår inte varför försöker säga att det här kan bli en ny naturkatastrof. Det är ingen som vill det. 123 () replik: funktion är faktiskt att kontrollera att den verksamhet som ska utövas sker på ett sådant sätt att det inte får negativ verkan på miljön. När det gäller vattenlagring av timmer och vattenbegjutning av timmer är funktion att se till att det kan ske på ett sådant sätt att det inte skadar miljön. Jag tycker att det är ett ganska rimligt förhållningssätt. Jag är övertygad om att det finns ganska gott om platser i det här landet där vi kan lagra timmer och vattenbegjuta timmer utan att det för den sakens skull kommer att ställa till med några större problem för miljön. Det är den avvägning som görs i . Den tycker jag att man ska få lov att göra. Det är inte så att vattenlagringen är det optimala för någon av oss. Det optimala är naturligtvis att timret för det första kommer ut ur skogen och för det andra så fort som möjligt kommer till sågverk och i nästa skede till massafabriker. Det måste vara det optimala. Ju mindre vi behöver lagra och vattenbegjuta, desto bättre. Det finns alltid en viss fara med vattenbegjutning och vattenlagring, som inte är särskilt positivt. Jag är övertygad om att sätt att fungera gör att vi kommer att få en vattenlagring och en vattenbegjutning som ur miljösynpunkt är den absolut bästa. Jag är inte lika säker på att regeringen ska ägna en massa tid åt att bedöma vilka sjöar som är lämpliga och annat sådant. Jag tror faktiskt att och prövning är mycket bättre än att regeringen skulle leta upp sjöar i landet där man kan lägga timmer. Jag tror att länsstyrelserna klarar det här betydligt bättre. 124 () replik: Länsstyrelserna är så att säga regeringens förlängda arm. Regeringen har myndigheter som den tar hjälp av. Vad det handlar om nu är faktiskt inte en vanlig skogsavverkning. Här handlar det om enorma mängder träd som på något vis måste lagras, och det finns inte plats överallt. Sågverken är överlupna med jobb. handlar det här om stora ekonomiska värden för människor som äger skog och även för människor som äger skog som behöver avverkas men som inte kan avverkas nu på grund av att man inte kan lösa vissa praktiska problem. Jag tycker att det var hedersamt att representant sade att han inte kände till detta så väl. Jag skulle vilja uppmana: Läs, lär och ta del av praktiken i den här frågan! Vi måste faktiskt kunna lösa praktiska problem på ett hyfsat sätt. 125 () replik: Självklart ska det här lösas på ett hyfsat sätt. Det ska lösas på ett sätt som inte förstör miljön mer än absolut nödvändigt. Det ska lösas på ett sådant sätt att de skogsbönder som har fått sina marker förstörda ska ha en chans att behålla sina inkomster. Det ska lösas med vattenbegjutning och det ska lösas med vattenlagring. Det ska lösas med förstärkta vägar så att timmerbilarna kan åka. Det ska lösas med ekonomisk ersättning till skogsbönderna. Det ska lösas med alla de punkter som finns i vårpropositionen och som fanns både i det som hette Stormen 1 och i det som heter Stormen 2. Självklart är det på det viset. Men att nödvändigtvis måste ändras eller att regeringen ska kunna sätta sig över gör faktiskt att vi i stället riskerar att få andra, om än mer lokala, miljöförstöringar som kommer att vara katastrofer för människor. Ni skriver själva i reservationen att vattentäkter naturligtvis inte får lov att bli drabbade. Det finns andra värden som inte heller får bli drabbade. Jag tycker att det är bra att det här med vattenbegjutningen och vattenlagringen blir prövat enligt på ett sådant sätt att vi får minsta möjliga åverkan på miljön. Jag är lite förvånad över att , som brukar utge sig för att vara ett grönt parti, så fullständigt ignorerar de faror som finns med vattenlagring och vattenbegjutning i stället för att låta prövningen ske. Sedan utgår jag från att länsstyrelserna gör den här prövningen och gör den snabbt och att de överklaganden som eventuellt kommer i det här fallet också blir behandlade ganska fort. 126 (): Det mesta verkar uttömt på det här området, tycker jag. Jag vill kanske komma med lite klargöranden om vattenlagringen och sjölagringen. Det var ju det som och diskuterade. Jag vill till att börja med förklara att det uppenbarligen är så att fungerar. Det har gjorts en hel del bedömningar och givits en hel del tillstånd. Det har även givits avslag. Till exempel har en sjö som heter Flåren i fått nej. En annan har fått ja, och det är hemma i . Den sjön har äntligen återhämtat sig från en flerårig vattenlagring som förstörde sjön. Och det är inte bara sjön som har förstörts av långvarig lagring, utan det är också virket. Det är väldigt komplicerat med vattenlagring i sjöar. Det är inte många sjöar som är lämpliga över huvud taget. Dessutom leder det alltså till kvalitetsförsämring av virket. Det som händer med sjön är att det utsöndras en hel del ämnen; fenoler och terpener. Det sker en övergödning av sjön när barken faller ned. Det var det som hände i . Övergödning leder till syrebrist vid botten. Det är dock lite annorlunda, kanske, med den enstaka lagring som det nu är fråga om. Den ska ju vara kortsiktig på ett helt annat sätt. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att man inte är totalt emot vattenlagring heller utan att varje situation prövas för sig. Det är ju det som man kan göra hemma i miljönämnden. Det är det som också kan pröva. Jag läste i tidningen att miljönämnden i hade tillåtit Södra skogsägarna att lagra i sjön till exempel. Man bedömer från fall till fall och ser att här går det och här går det inte. Så gör man sina prövningar enligt och annat. Vårt stormpaket, som vi har skrivit om i vår partimotion, grundas på åtgärder för att få ut så mycket som möjligt ur skogarna. Det medför minskade krav på insektsbekämpning. Sedan tycker vi också att det är viktigt med stöd för lagring. Vi fick ju se i vårbudgeten att det gick att få fram de pengarna. Det medför minskat transportbehov. En sak som är väldigt viktig är också att man har en möjlighet för den lokala näringen att överleva. Det är de åtgärder som vi har tyckt behövs. har det varit lite annorlunda med försvarsutskottets behandling av sitt betänkande och sedan vårt. Vi låg långt efter för att det var lite remisser som vi behövde inhämta. Sedan har vi också ändrat lite grann i propositionen. Det som vi skrev i vårt yrkande, som skulle behandlas i bostadsutskottet, var att vi ville att regeringen skulle komma med förslag för att det fanns behov av både virkesupplag och vattenbegjutning. Det tycker vi att vi har fått tillgodosett genom propositionen. Därför, om det är någon som undrar, yrkar jag inte bifall till vår partimotion. Den lades ju fram med anledning av en händelse av större vikt och inte som en följdmotion på propositionen. Propositionen tillkom ju som en följd av att alla hade så mycket åsikter om vad som skulle göras. Jag tycker att det är väl tillgodosett. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU9 . 127 (): Det betänkande som är aktuellt för debatt är utbildningsutskottets betänkande nr 9, . Betänkandet hade kanske lika gärna kunnat ha . Det handlar nämligen om motioner från den allmänna motionstiden. Jag kan väl säga att det inte är något litet antal motioner det rör sig om. Det är sammanlagt 178 motionsyrkanden som ska behandlas. I det avseendet är kanske detta ett av de största betänkandena under detta . Genom det stora antalet motionsyrkanden behandlas också en mängd olika frågor inom grundskoleområdet. Låt mig bara nämna några. Det rör sig om sådant som skolans uppgift, rätt till kunskap i skolan, värdegrunden i skolan, principen om avgiftsfrihet, flexibel skolstart, stödundervisning, avskaffande av timplanen, modersmålsundervisning, val av skola och elevinflytande, för att bara nämna några av de sakområden som behandlas i detta betänkande. Utskottet föreslår avslag på samtliga motionsyrkanden. Många av avslagen sker med hänvisning till det förslag till ny skollag som just nu bereds i . Till betänkandet finns 86 reservationer fogade. Samtliga partier utom Socialdemokraterna finns representerade där. Med denna korta inledning och sammanfattning ber jag att debatten kan få ta sin början. 128 (): Vet ni vad det är? 27 906 elever. Så många elever nådde inte målen i . Det är lika många som antalet invånare i hela . Av dessa elever nådde 12 035 inte målen i matematik, svenska och/eller engelska. Tanken var att i stort sett alla elever skulle klara de grundläggande kunskapsmålen efter att ha gått i . Men så är det inte alls. I höstens olika undersökningar konstaterades att svenska elever har sämre läsförståelse och sämre läsförmåga än tidigare, och bland våra elever försämras också resultaten i matte och NO mer än bland eleverna i 16 andra länder. Skolan är även sämre på att kompensera för elevernas familjebakgrund . Men, vilket är viktigt att påpeka, skillnaderna är stora mellan kommuner och mellan olika skolor. Vad är det som gör att skillnaderna är så stora mellan skolorna? Jag blir så arg när jag hör ansvariga politiker och tjänstemän skylla det på eleverna, på deras bakgrund och hemförhållanden. Det är långt ifrån hela sanningen. Vi vet att det som bland annat gör skillnad och påverkar resultaten är välutbildade lärare, professionellt ledarskap, kontinuerliga utvärderingar, gott samarbete med hemmen, höga förväntningar på eleverna, program för mobbning och positivt arbetsklimat. Vi moderater har länge påpekat att målen i skolan är alldeles för många. Man kan inte fokusera på allting, för då tappar man det viktiga. Fokus ska vara på kunskap, och så ska det vara redan i förskoleklassen. Där ska lärarna tänka läsinlärning, tänka skrivinlärning och matteinlärning och mer än nu ta till vara små barns lust och förmåga att vilja lära. Redan i årskurs 1 kan så gott som alla lära sig läsa om bara läraren har fokus på det och inte på allt annat. kunde de flesta barnen läsa i årskurs 1. Varför skulle de då inte kunna göra det nu? Kunskap är makt, och kan man läsa har man goda förutsättningar att tillägna sig så mycken annan kunskap. Vi tilldelar skolan stora resurser, men det är för stor andel av pengarna som går till annat än undervisning. Det är som går till undervisning, och det är nästan rekord det också. Bara ett annat land i EU tar så stor del av medlen till annat än undervisning. Visserligen är vi moderater för mer pengar till skolan, men vi vill även se en omfördelning av de befintliga resurserna. Det har alltid förvånat mig att det är så viktigt hur många minuter varje elev får ha matte på schemat men att få egentligen bryr sig om hur mycket matte han eller hon lär sig. Ingen ska gå i skolan . Alla måste rätta sig efter timplaner, och alla ska börja skolan det året de fyller . Nåja, man kan få börja tidigare eller senare, men det ska vara i alla fall. Varför tror ni som styr detta land att elever i skolan lär sig saker när allting annat tar olika tid? Vem vet hur det tog för oss att lära oss läsa, cykla och åka skidor? Huvudsaken är att vi kan inte hur det tog. Vi moderater vill ha en flexibel skolstart och en pedagogisk frihet för landets alla skolor att arbeta utan en nationell timplan. Åk till och se vilka resultat kommunens skolor uppnått tack vare friheten att arbeta utan nationell timplan! Vi vill också ha betyg både tidigare och i fler steg. En god inlärningsmiljö förutsätter bättre ordning och arbetsro i skolan. För att uppnå det måste vi ge lärarna verktyg. Vi kan titta på och se hur de gör. Vikten av handlingsprogram mot mobbning kan inte nog betonas. En vanlig skoldag som blir ungefär 100 000 barn mobbade i den svenska skolan. Det får inte fortsätta! Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 2, men jag står bakom även de andra moderata reservationerna. 129 AXEL DARVIK (fp): För ett litet tag sedan var jag med en grupp från i vårt grannland . har många mål. Den borgerliga regeringen hade målet att vi skulle ha bästa skola. Sedan kom Socialdemokraterna och sade att vi skulle ha världens bästa skola. I säger de att de har ett enda mål, att alltid vara bättre än . Det lyckas de med. I den senaste , , visar det sig att är bäst i . Och de var bäst inte bara i den senaste rapporten utan även i den näst senaste . De har till och med stärkt sina positioner något, medan halkar efter i internationella undersökningar. Det var mycket intressant att studera vad det var var bättre på än vi. Jag skulle vilja säga att det handlar om just de tre områden där vi liberaler verkligen vill se förändringar: att skapa bättre arbetsro, att göra tydligare och tidigare utvärderingar och att ha en mycket hög kvalitet på undervisningen i skolan. Om jag börjar med arbetsron finns där ett tydligare rättsligt skydd för varje elev, något som jag tycker är oerhört viktigt. Man ska kunna känna sig trygg när man går till skolan. Lärarna ska få vara lärare och ledare i skolan och i klassrummet. Det innebär att de har de befogenheter som krävs för att kunna upprätthålla en god arbetsro och en bra arbetsmiljö. Det är befogenheter som under Socialdemokraternas ledning i successivt tagits bort. Jag undrar vilka signaler det sänder ut. Vi har i tidningar kunnat läsa om mycket allvarliga mobbningsfall där lärare och rektorer gjort det enda rätta, nämligen att stänga av de elever som mobbat andra så att mobboffren fått chansen att komma tillbaka till skolan. Man har genom omplacering och på annat sätt försökt hitta lösningar för dem som mobbar. Det som då hänt är att , med stöd av den politik som den socialdemokratiska regeringen beslutat om, prickat lärare och rektorer för att de stängt av mobbare. Jag undrar: Vad ger det för signaler, och vilken rättsuppfattning är det som då sprider sig? Jag talade med en kille som gick i klass 8 B på Mattlindens högstadium utanför . När vi pratade om mobbning och mobbning existerar även i nämnde han i förbifarten att mobbning automatiskt ger kvarsittning och därefter en lapp hem till föräldrarna. Kvarsittning är något som Socialdemokraterna nu vill ta bort, och lapp hem till föräldrarna har inte varit tillåtet när möjligheten till skriftlig varning togs bort. Där var det dock självklart att om man mobbade någon fanns det tydliga sanktioner från skolans sida. Jag tror att detta är viktigt eftersom rättsmedvetandet grundas . Om vi sedan går över till utvärdering är det sådana verktyg som betyg, nationella prov, skriftliga omdömen och utvecklingssamtal som vi måste använda oss av. De är viktiga verktyg, och de kompletterar varandra. Det är också viktigt att de kommer in tidigt så att eleverna får feedback från lärarna och vet var de har sina styrkor och svagheter. Kravlöshet i skolan är faktiskt detsamma som hjärtlöshet. Att tidigt ställa krav och ge alla möjligheten att nå upp till kraven är att verkligen bry sig. Det vet alla, föräldrar och andra: När man ställer krav och ger möjlighet att nå upp till kraven, då bryr man sig. Om man struntar i eleverna och låter dem släpas vidare utan att man ger dem förutsättningar att klara den fortsatta skolgången, ja, då är det verkligen hjärtlöshet. kommer vi över på kvaliteten. Det är nog där man hittar de största skillnaderna mellan och . Lärarutbildningen har fått svidande kritik. Vi i är inte särskilt förvånade över det. Vi var kritiska redan när den nya lärarutbildningen inrättades. De berättelser och utvärderingar som kommer talar sitt tydliga språk. För att kunna höja kvaliteten måste möjligheten till vidareutbildning förbättras. Karriärtjänster som ämnesansvariga och lektorer måste inrättas. Vårt mål är att var tionde lärare ska kunna ha en lektorstjänst. På det sättet kan man också höja lärarkårens status. Någon berättade för mig att finska mödrar och fäder drömmer om att deras barn en gång ska växa upp och bli antingen läkare eller lärare. Och läkaryrket har inte sämre status i än i . Detta säger något om vilken status läraryrket har fått där. Man har uppnått det genom att ha en mycket hög kvalitet på lärarutbildningen. Sammanfattningsvis vill jag säga att liberal skolpolitik står för trygghet och kvalitet. Det är en annan trygghet än vad socialdemokrater ibland säger sig stå för. Det är en trygghet som handlar om att våga ställa krav i stället för att genom missriktad snällhet strunta i målen. Det handlar om lärare som har befogenheter att hantera oron i klassrummet inte om en skola som saknar möjligheter att flytta mobbare. Det handlar också om trygghet, om att utbildningen håller hög kvalitet och om att man klarar att gå vidare och inte raserar karriärmöjligheter för lärare i sin iver att göra alla i skolan lika. Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 4. Jag står givetvis också bakom andra reservationer. 130 (): lägger i bästa fall grunden till och skapar lust till ett lärande som sedan pågår resten av livet. Men den kan också leda till ständiga misslyckanden eller brist på utmaningar, som i stället leder till precis det motsatta. Därför är det viktigt att alla, från föräldrar, lärare och skolledare till politiker på alla nivåer, inser hur avgörande satsningar just på är. Tyvärr har det varit dåligt med den insikten hos ansvariga politiker. Egentligen är det inte så svårt som det kan verka. Det börjar redan vid skolstarten. Om den anpassas till den enskilda elevens mognadsgrad och intresse är möjligheten till en bra start självklart betydligt större än om alla ska börja vid en bestämd tid och en viss ålder. Flexibel skolstart är därför ett viktigt krav från . Nästa steg är att man gör regelbundna avstämningar för varje elev. Får hon tillräckligt med stimulans? Är det något moment som hon inte har förstått eller klarat av? Utifrån den informationen ska nödvändiga åtgärder sättas in. Men lärare kan behöva stöd i den bedömningen. Därför behövs det fler och tidigare nationella prov , för jämförelsens skull. Detta är något som fortfarande motsätter sig. De åtgärder som behövs ska diskuteras tillsammans med eleven, föräldrarna och läraren. De ska tillsammans utforma det som vi kristdemokrater kallar ett ansvarskontrakt, som preciserar vilka insatser som krävs av eleven, av föräldern och av läraren . Kontraktet ska följas upp och förnyas . Med ett sådant system tror jag att man skulle kunna komma till rätta med det som har börjat kallas papperiseringen av skolan, det vill säga alla de formulär som ska fyllas i och som upptar mer och mer tid för lärarna. Ett tydligt ansvarskontrakt kompletterat med betyg från årskurs 6 skulle ge den information som behövs om hur eleven klarar de uppställda målen så att individuella åtgärder kan sättas in . Det skulle därför kunna ersätta flera av de planer och åtgärdsprogram som finns . Ansvarskontraktet ska självfallet handla om inte bara elevens kunskapsutveckling utan också den sociala utvecklingen, för de hör ihop. Eleverna måste få arbetsro och känna sig trygga i skolan, annars lär de sig helt enkelt ingenting. Det ställer krav på var och en att följa vissa överenskomna regler, så att alla i skolan tar hänsyn till och visar respekt för varandra. Det är klart att vi inte kan fortsätta att acceptera att ligger sist i internationella undersökningar när det gäller arbetsro i skolan. Lärare, elever och föräldrar har ett gemensamt ansvar för att vända den negativa trenden, men de måste också få stöd från politiker. Språkbruk där man tilltalar varandra med hora och diverse könsord eller andra nedsättande ord får aldrig accepteras. Ord och handling följs åt. Verbal mobbning följs av fysisk. Det brukar vara regel. Därför är nolltolerans mot alla former av kränkning det enda som kan accepteras. Om vi kommer till rätta med det hårda klimat som råder i alltför många skolor kommer också kunskaperna att öka. Men för att det ska lyckas behöver värdegrundsarbetet utvecklas och förstärkas ännu mer, och en kompetensutveckling av lärarna på det här området vore en bra början. Men lärare och skolledare behöver också ett tydligt mandat när det gäller att tillrättavisa elever som kränker eller våldför sig på sina kamrater, stör undervisningen, kommer för sent ofta eller skolkar, något som tyvärr är svåra problem i många skolor . De saknar, märkligt nog, mandat för detta. arbetar därför för att förtydliga skollagen på det området. Även om skolan lyckas motivera de allra flesta eleverna kommer det alltid att finnas de som av olika orsaker inte trivs med skolan eller sig själva. Om de får möjlighet till ett studieuppehåll kan det leda till ny motivation. anser därför att det ska finnas möjlighet att göra ett studieuppehåll under en termin eller max före årskurs 9. Det förutsätter förstås att skolan till exempel ordnar en praoplats, så att eleven får en vettig sysselsättning . Studieuppehållet ska också kunna varvas med en eller ett par dagars studier i skolan. Invandrarelevernas speciella situation är det också viktigt att vi tar särskild hänsyn till. Modersmålsundervisningen är avgörande för alla andra ämnen för dessa elever. Trots detta är den i många kommuner satt på undantag. Det är bara hälften av de elever som är berättigade till det som får modersmålsundervisning . Den ses ofta som stödundervisning, men det är helt fel. Den måste integreras med övrig skolverksamhet. Att få undervisning på sitt modersmål i andra ämnen är också ett sätt för barn som kommit till lite högre upp i åldrarna att snabbare komma in i den svenska skolan och få sin självtillit stärkt. Det arbetssättet anser behöver utvecklas mer. Det handlar både om att lära sig sitt modersmål och om att få undervisning på sitt modersmål. Jag ska avsluta med några ord om läromedlens betydelse. Att man har tillgång till uppdaterade och hela och rena böcker är en viktig förutsättning för att skolarbetet ska fungera på ett bra sätt. En elev som får en trasig och nedkluddad bok känner knappast lust att ta del av innehållet, medan en ny bok, med hårda pärmar som luktar gott, i sig själv kan ge lust både att läsa och lära. vill att eleverna ska få behålla minst en bok per årskurs och att läromedelsinventering ska vara en viktig punkt vid den statliga kvalitetsgranskningen av skolorna och vid den kommunala uppföljningen och utvärderingen av skolorna. En del av det jag har tagit upp kräver ekonomiska resurser. Statliga bidrag till kommunerna är ett sätt att åtgärda det. Därför kräver år mer pengar till kommunerna än vad regeringspartierna kräver. Men allt handlar inte om pengar. Attityder och värderingar behöver bearbetas, och ett gemensamt förhållningssätt behöver skapas mellan alla vuxna i skolan och mellan hem och skola. Då måste kommunala skolor, precis som de fristående, få stor självständighet att utforma ett eget arbetssätt. Det tror jag är bästa sättet att nå framgång för att utveckla den svenska skolan. Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 60. 131 (): Som alla säkert vet, och som också framgår tydligt i inledningen av betänkandetexten, pågår just nu mellan , och arbetet med förslag till ny skollag. I viss mån blir dagens debatt lite speciell mot bakgrund av detta. Den borgerliga alliansen försöker på alla sätt framstå som enad. Det är fullt naturligt med tanke på ambitionen att ta över regeringsmakten efter valet . Jag har försökt titta på betänkandet för att konstatera: Vad är de fyra borgerliga partierna ense om? Av 86 reservationer är det sex som är gemensamma för den borgerliga alliansen. Vad är man egentligen överens om? Är det de så kallade stora dragen? Är det fråga om att man uppvisar grundläggande ideologisk tydlighet? Nej, skulle jag vilja säga, och jag borde egentligen fortsätta med: tyvärr. Jag ska se på några av reservationerna och ta några exempel på hur jag ser på den borgerliga alliansens enighet i frågor om .