prot · GT095 · 2005-09-20 00:00:00 — 1 § Debatt med anledning av budgetpropositionen Finansministern överlämnade regeringens proposition 2005/06:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor, tilläggsbudget m.m. 1 Finansminister (): Herr talman, ärade ledamöter av riksdag, ärade åhörare och tittare av denna debatt om budgetpropositionen! Det finns lite olika sätt att mäta ett lands ekonomiska utveckling aktiviteten i ekonomin. Man kan titta på de stora siffrorna, på hur inflationen utvecklas, på arbetslösheten, på tillväxten. De är olika indikatorer som ekonomerna använder sig av. Själv brukar jag prata med , som driver Öbergs Färg i . Han är en bra konjunkturindikator på hur det går för eftersom Öbergs Färg saluför färg, tapeter, penslar, kakel och golv till både konsumenter och professionella målare. Därmed kan man utläsa hur den privata konsumtionen utvecklas och hur investeringarna, framför allt bostadsbyggandet, utvecklas. Och mycket riktigt, nu ökar omsättningen för Öbergs Färg. De säljer mer både till konsumenter och till de professionella målarna. Det finns många Öbergs Färg runtom i . händer något i den svenska ekonomin som är väldigt intressant. Vi har haft en starkt exportledd tillväxt som inte genererat, skapat, så många nya jobb eftersom man i industrin varit duktig på att öka produktiviteten. Man har inte behövt anställa så många utan kunnat bli mer effektiv ändå. Men ändrar ekonomins förlopp karaktär. gäller det den inhemska ekonomin, som består av tre delar investeringarna, hushållens konsumtion och den offentliga konsumtionen. Den inhemska ekonomin är per definition betydligt mer sysselsättningsintensiv än den numera ganska slimmade exportindustrin. Detta märks också på arbetsmarknaden. Tecken tyder på att det just nu sker en vändning på arbetsmarknaden. Vi kan utläsa det i form av minskade varsel. Vi kan utläsa det i form av fler lediga nya jobb som anmäls till arbetsförmedlingarna och till bemanningsföretagen. Vi kan utläsa det i form av det ökade antalet arbetade timmar i ekonomin. Den utvecklingen märks också på de offentliga finanserna. När jag senast stod i talarstolen och presenterade den ekonomiska vårpropositionen trodde regeringen att vi skulle ha ett överskott i de offentliga finanserna på . Den budget som jag lägger på bord visar att vi har ett överskott på till följd av den ökade aktiviteten i ekonomin. Detta gör att vi har möjlighet att förbättra och framför allt att ytterligare förstärka den redan starka, underliggande, positiva utvecklingen på arbetsmarknaden. Vi har också möjlighet att i olika hänseenden förbättra för utsatta grupper grupper som fått stå efter, grupper som behöver ett extra handtag i den ekonomiska vardagssituationen. Vi kan hjälpa barnfamiljerna. Vi kan hjälpa pensionärerna. Och vi kan göra det på ett ansvarsfullt sätt och bibehålla starka offentliga finanser. Den budget som ligger på bord är i ett avseende unik. Man får nämligen gå tillbaka för att finna en statsbudget som inte innehåller några nya besparingar. Vi kan med denna statsbudget sätta punkt för den ekonomiska kris som vi gick igenom och som vi långt in varit tvungna att betala priset för i form av olika typer av besparingar. Detta sammantaget gör det möjligt för oss att satsa offensivt, att satsa offensivt för att ytterligare pressa tillbaka arbetslösheten, öka rättvisan, öka tryggheten i , för nu har vi råd. Vi har råd med de många reformer som jag presenterar för riksdag. Vi har råd med riktade satsningar till det privata näringslivet, framför allt till de små företagen. Vi ger möjlighet för soloföretagarna, de som är ensamma, som inte har några anställda, att anställa en första personal genom att sänka arbetsgivaravgifterna till . Vidare ges de små företagen möjlighet att få del av de mycket stora forskningsinsatser som vi gör i genom att vi anslår ytterligare medel till . Och 2007 skattekrediterar vi de små företagen när de utnyttjar forskning i större utsträckning. Vi inrättar industriella utvecklingscentrum, efterfrågade inte minst i den för fack och arbetsgivare gemensamma BennetJohnsson-gruppens rapport om industriella utvecklingscentrum. De ska fånga upp innovationer som finns runtom i det svenska samhället. Vi reformerar de så kallade 3:12-reglerna med . Vi avsätter till strategiska utvecklingsprogram för det som är, och kommer att vara, ryggraden i svensk ekonomi, nämligen basindustrin. Stora exportintäkter genereras i basindustrin. Den ger i exportinkomster. 600 000 människor arbetar i basindustrin. Vi avskaffar CO2-skatten för industrin som handlar med utsläppsrätter. Men vi har inte bara råd att satsa på den privata sektorn. Vi har också råd att höja kvaliteten i den offentliga sektorn, i kommuner och landsting. Och vi gör det där vi inser att det finns stora eftersatta behov i kommuner och landsting som vi har kostnader för många arbetslösa. Vi försöker hitta en bro mellan dessa två storheter genom att inrätta de så kallade plusjobben. 20 000 plusjobb kommer att innebära att det blir mindre stress och mer tid inte minst i äldreomsorgen och . Det ska vara avtalsenliga löner, kvalitetshöjande arbetsuppgifter, och, som sagt, mindre stress och mer tid i . Vi vet att av dem som arbetar i äldreomsorgen saknar adekvat utbildning. De behöver utbildning. tar vi in arbetslösa för att utföra de ordinarie anställdas arbetsuppgifter medan de får en utbildning. Det handlar om 10 000 nya utbildningsvikariat. Vi ger i den här budgeten klart besked om de långsiktiga ekonomiska förutsättningarna för kommunerna. Vi anslår ökade statsbidrag till kommuner och landsting med och 2008. Vi har råd att satsa på att ge de arbetslösa högskoleutbildade en förnyad chans. Vi inrättar 4 000 praktikplatser i småföretag. Vi förbereder generationsväxling i staten. Stora pensionsavgångar väntar. Det blir 1 000 nya anställningar, inte minst vid domstolar i form av tingsnotarier. Vi anställer nya kontrollanter på för att bekämpa skattefusk 400 nyanställda. Vi ska förbättra kvaliteten och kontrollen i och i a-kassan. 800 personer nyanställs. Tullen får förstärkta resurser för gränskontrollen. Det blir ytterligare 50 personer. Vi ska vårda den svenska kulturskatten. 600 arbetslösa akademiker ges tillfälle att vårda det svenska kulturarvet. Vi har också råd att ta ned ungdomsarbetslösheten nu när det går så bra för . Det blir 3 000 lärlingsplatser för arbetslösa som saknar fullständig gymnasieutbildning. Skatterabatten för att anställa ungdomar blir mer generös. Vi förstärker det statliga stödet till ungdomar som vill feriejobba. Vi har råd , när det går så bra för , att bygga ut ytterligare. Det blir 17 500 fler högskoleplatser till och med . får 1 600, 1 000, 750 och 900 platser. Vi förstärker inte bara kvantitet; vi förstärker också kvaliteten i högskolan med och ytterligare 135 miljoner 2007. Vi bygger ut den kvalificerade yrkesutbildningen med 1 000 platser och ytterligare 1 000 platser . Vi bygger ut energiforskningen. , när det går bra för , har vi råd att satsa ännu mycket mer på de långtidssjuka, på dem som är förtidspensionerade och dem som är arbetshandikappade. går sjuktalen ned och minskar kostnaderna för sjukfrånvaron. Då kan vi rikta fokus på dem som länge har stått utanför arbetsmarknaden långtidssjuka, förtidspensionerade och arbetshandikappade. Det gör vi genom att anslå 1 miljard till landstingen så att de ska ha en ekonomisk drivkraft att ytterligare förstärka sitt arbete för att få ned de höga sjuktalen. I ett eller flera län ska vi genomlysa samtliga som länge har stått utanför arbetsmarknaden och designa en speciell, individuellt designad, väg tillbaka för den långtidssjuke om han, som det heter på fikonspråk, har restarbetsförmåga. Vi ska bokstavligt och bildligt talat bygga en bro mellan till Ams och ut till den reguljära arbetsmarknaden även för dem som har varit borta länge från arbetsmarknaden. Vi höjer taket i lönebidraget till så att de som har det allra, allra svårast på arbetsmarknaden, nämligen de arbetshandikappade, får en möjlighet att få en anställning. Vi höjer taket i sjukförsäkringen så att fler omfattas av den generella försäkringen. när det går bra för har vi råd att öka rättvisan och förstärka köpkraften hos hushållen. Barnbidraget höjs med för en tvåbarnsfamilj och med för en trebarnsfamilj. Det betalas ut retroaktivt i samband med decemberutbetalningen. Bostadstillägget för pensionärer förbättras. Anhörigstödet byggs ut, och en stor del av de nya plusjobben kommer att komma de äldre till del i och med att jobben kommer att komma i äldreomsorgen och i . Löntagarna får sänkt skatt genom att de kompenseras för de höjda egenavgifterna och genom att grundavdraget justeras. Villaägare med små inkomster får begränsad fastighetsskatt. när det går bra för har vi även råd att bygga vårt samhälle ekologiskt uthålligt. Den gröna skatteväxlingen fullföljs. Vi avsätter bland annat till villaägare som behöver byta ut sina oljepannor eller direktverkande el till miljövänliga alternativ. Allt detta och mycket mer som jag av tidsmässiga skäl inte får plats med har vi råd med. Vi har råd med det både samhällsekonomiskt och statsfinansiellt och vi har framför allt råd med det i mänskligt hänseende. Alternativet till den här politiken är att människor fastnar i långtidsarbetslöshet och utanförskap och inte får en andra chans. kommer företrädare för den borgerliga oppositionen att recensera budgeten. Låt mig förekomma vad de kommer att säga. Det som företrädarna för högeralliansen kommer att säga kan kondenseras till en enda mening. De kommer att säga följande: när det går så dåligt för så måste det gå ännu sämre för dem som redan har det allra sämst de långtidsarbetslösa, de sjuka och de med små marginaler. Det är konsekvensen av den alternativa politik som jag dessvärre inte tror kommer att läggas på bord eftersom vi inte kommer att få se något samlat budgetalternativ. Men det kan kondenseras till en enda mening. De kommer alltså att säga följande: när det går så dåligt för så måste det gå ännu sämre för dem som redan har det allra sämst de långtidsarbetslösa, de sjuka och de med små marginaler. Vi socialdemokrater har en helt annan attityd och en helt annan hållning. har vi råd att satsa mer på att öka rättvisan och bygga ut tryggheten. Och har vi framför allt råd att minska skillnaderna i samhället. Låt mig avslutningsvis ta fram några bilder för att alla och envar ska förstå vad socialdemokratisk politik mer än någonting annat går ut på. Vi har alla åtminstone en gång varit på ett svenskt BB. För egen del har jag varit på BB: det kommer jag inte ihåg särskilt mycket av och för tolv respektive . Det som slog mig när man såg alla stolta föräldrar, mammor och pappor, ligga där med sina nyfödda bebisar var: Tänk så lika de är, de där små barnen! De är och drygt tunga. Okej, vissa är blonda och andra mörka, men de är ändå väldigt små, väldigt sköra och väldigt lika. Det var den första bilden. Den andra bilden är från då jag besökte min mormor på långvården i . Där tillbringade hon sina sista dagar i livet. Det som slog mig när jag gick där i korridoren var: Tänk så lika de är! Så små de är och så sköra de gamla är i livets slutskede! Tänk så lika det är vid livets början och vid livet slut. Men så slog det mig: Ska det verkligen behöva vara så olika däremellan? Visst vi är olika, men ska det behöva vara så olika? En del barn har fått åka jorden runt med sina föräldrar innan de har fyllt . Andra får på sin höjd åka till mormor och morfar därför att mamma och pappa jobbar skift. Somliga kämpar för . Somliga får stå vid masugnen i i hela sitt liv. Andra åker omkring i limousiner med tonade rutor. Att utjämna skillnader i livsvillkoren är kärnan i socialdemokratisk politik. Och det finns ingen skillnad som är större och mer förnedrande än den mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete. Den budget som ligger på bord har som övergripande syfte att pressa tillbaka arbetslösheten, öka sysselsättningen, fördjupa rättvisan och stärka tryggheten i . 2 (): Låt mig börja med att hälsa finansministern särskilt välkommen hit. Vi var några stycken här som lite till mans var oroliga för att inte skulle hinna slita sig från budgetförhandlingarna. Men jag har förstått att de blev klara nu på småtimmarna. Och det var verkligen ! Först skulle det ju bli en budgetuppgörelse till den där partiledardebatten i tv i början av månaden. Jag noterade att finansutskottets ordförande sade: Det tror jag det är väl förberett! Även var optimistisk. Det går bra, sade han. Han fortsatte: Vi betar av det ena frågekomplexet efter det andra. Jag gör bedömningen att det kommer att ta ungefär , sade finansministern. Det budas och pratas fram och tillbaka, sade en ledamot av förhandlingsgrupp . Sedan backade finansministern från regeringens krav på att omförhandla volymen i den gröna skatteväxling som slår så hårt mot företag och enskilda i många delar av vårt land. Då såg det bra ut, sade språkrör . Fast egentligen, herr talman, såg det inte så bra ut. I själva verket fick finansministern ställa in sin resa till i och fick hoppa in i förhandlingarna. Men förutsatte i alla fall att man skulle kunna komma överens. Det har varit väldigt konstruktiva samtal, sade till TT. Fast det tyckte inte de andra. Nej, lät förstå att otroliga scener utspelat sig och att uppträtt koleriskt och inte klarat sitt uppdrag. bekräftade en mycket infekterad stämning inom vänsterkartellen. sedan ansåg att och hade gått bakom ryggen på dem. Men sade att man var överens om huvuddragen i budgeten, medan hävdade att det tyvärr inte var småsaker. Så kom då vänsterkartellens budgetuppgörelse . TT-telegrammet gick ut . Men är det ju så, som i alla dokusåpor, att det aldrig tar slut. meddelade att man träffat en överenskommelse om amnesti för alla barnfamiljer som flytt till . Så dröjde det tills TT-telegrammet utfärdade en dementi från migrationsministern. I alla sådana här dokusåpor är upplägget sådant att man tvingas att samarbeta om vissa uppdrag. Men det som också brukar vara gemensamt är att knivarna gärna sticks i ryggen på kompanjonerna när tillfälle ges. I de kommentarer som man kan läsa i kvällspressen verkar det som om de inte tycker om varandra. Ni verkar inte heller tycka om varandra. Ni verkar inte riktigt vilja samarbeta även om ni måste. , Baren, Farmen och Idol har fått sällskap av Kartellen. (Applåder) Herr talman! Den budget som finansministern har presenterat är, och det framgick också av finansministerns inledning, en mycket tydlig valbudget. Jag har haft farhågor för att kombinationen av låga opinionssiffror för Socialdemokraterna, samarbete med och , ett stundande val och ett därmed hotat maktinnehav för socialdemokratin är en ekvation som kan bli mycket dyrbar för skattebetalarna. Prislappen, i form av nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser, uppgår nu till i storleksordningen och till . Vi når inte mer än halvvägs till mål om ett överskott på i de samlade offentliga finanserna över en konjunkturcykel. Statens utgiftstak, den andra grundbulten i regeringens budgetpolitik, kringgås, som vanligt frestas jag tillägga, genom att betydande utgifter, i storleksordningen 18 ½ miljard förvandlas till inkomstminskningar. Senast var det Valutafonden som kritiserade att den finansiella disciplinen, budgetdisciplinen, fortsätter att erodera. För oss i oppositionen återstår det förstås en hel del analysarbete att göra i anslutning till årets budgetproposition, men redan nu vill jag säga att jag tycker mig se ett antal tecken på att man i denna valbudget använder tillfälliga intäktsförstärkningar för att finansiera varaktiga utgifter och inkomstminskningar. Vi ser indragna anslagsbehållningar. Vi ser kraftigt ökade moms- och punktskatteintäkter till följd av de höga oljepriserna, någonting som vi alla hoppas inte ska förbli varaktigt. Upplösta periodiseringsfonder ger en kraftig ökning av skatteintäkterna. Vi ser förskjutna transfereringar till kommunsektorn. Men detta är tillfälliga förbättringar, och tillfälliga förbättringar, herr talman, ska inte användas till finansiering av varaktiga utgifter och inkomstminskningar. Det är inte en ansvarsfull ekonomisk politik. I finansplanen skriver regeringen i inledningen att när förutsättningarna förändras ska den svenska välfärdsmodellen utvecklas, inte avvecklas. Jag skulle vilja säga att det är just en finansiell kris för den offentligt finansierade välfärden och en successiv avveckling av den servicenivå som vi har vant oss vid att ta för given som väntar långsiktigt om politiken inte läggs om. Vi kan inte möta de kommande decenniernas demografiska utmaningar, det förhållandet att vi blir färre som ska försörja alltfler äldre, och vi kan inte långsiktigt försörja mer än en miljon vuxna människor med olika bidrag och sociala ersättningar. Det går inte i längden, och därför måste politiken läggas om och därför måste vi återupprätta en arbetslinje i svensk politik. Det måste löna sig bättre att arbeta. Därför återkommer vi moderater, herr talman, , i likhet med de andra allianspartierna, med förslag till kraftigt sänkta inkomstskatter för alla men särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Vi återkommer med förslag om stramare bidrag och med åtgärder för att förbättra företagsklimatet så att vi kan få fler anställda i nya och växande företag. Av detta finns ingenting i årets budget. I stället ser vi en massiv satsning på ganska traditionell Amspolitik, det som kallade konstgjorda jobb. Jag tänker inte döma ut hela regeringens jobbpaket , herr talman. Vi ska naturligtvis gå igenom förslagen och pröva dem i konstruktiv anda. Men jag kan redan nu säga att jag har väldigt svårt att se att åtgärderna på allvar gör att arbetsutbudet ökar, att produktiviteten accelererar eller att den svenska ekonomins produktionsförmåga långsiktigt påverkas mer än högst marginellt. Med de undanträngningseffekter som vi kan förvänta av de här förslagen befarar jag att vi snarare talar om 15 000 jobb än om 55 000 tillfälliga jobb. Regeringens misslyckande när det gäller jobben kommer också till uttryck i finansplanens siffror. Summan av den öppna arbetslösheten och arbetsmarknadspolitiska åtgärder är . Det är till och med så att regeringen räknar med en tiondels procentenhet fler i öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska åtgärder jämfört med hur situationen var . Den reguljära sysselsättningen är i stort sett oförändrad. Jag räknar också, herr talman, med en viss ljusning på arbetsmarknaden . Men verkligheten 2006 kommer ändå i huvudsak att vara densamma som den var 2004 och som den är . Den verkligheten, herr talman, är att det är nära 1,5 miljoner vuxna människor som inte går till jobbet. För det bär , regeringen och socialdemokratin det yttersta ansvaret regeringsinnehav. Budgetpropositionen inrymmer också betydande oklarheter. nämnde förslagen om en reformerad företagsbeskattning i sin inledning. De konkreta förslagen till en reformering av 3:12-reglerna lyser fortfarande med sin frånvaro. De sänkta löneskatter för soloföretag som anställer som aviseras ska tydligen bara gälla över valet, och sedan står det i en fotnot att ikraftträdandet är osäkert. Skatte- och förmånsfusket ska bekämpas enligt finansplanen. Men det är idel åtgärder av typen tillkallat en särskilt utredare, ser över reglerna, inrättas en särskild delegation, i uppdrag att utvärdera, tillkallat en utredare, regeringen avser, initierat en översyn och skärpta krav på kommittéer. Vi kan fortsätta läsa på s. 43 och 44 i finansplanen. Avslutningsvis finns det också en förkärlek i budgetpropositionen för olika typer av nationella handlingsplaner och utvecklingsplaner. Det finns en nationell utvecklingsplan för äldreomsorgen, en nationell uppföljning av kvaliteten i skolan, en nationell handlingsplan mot sexhandel, en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande lönesättning och en nationell strategi för integrationspolitiken. Vi ska till och med få en ny myndighet med ett särskilt uppdrag kopplat till en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Det enda som saknas är en nationell handlingsplan för avveckling av det socialdemokratiska regeringsinnehavet. (Applåder) Jag kan trösta kammaren med att den håller på att upprättas av , liberalerna, och . 3 (): är ett litet land, men ett bra land. Vi är knappt nio miljoner invånare. av jordens befolkning är inte svenskar. behöver världen, faktiskt mer än vad världen behöver . Det kan vara bra att komma ihåg som denna när man får höra hur oerhört förträffligt allting är i . I själva verket fick man väl nästan intrycket av att det är helt onödigt att lägga någon budgetproposition över huvud taget, när det nu går så oerhört bra för . Icke desto mindre gjorde det likafullt. Det var väldigt många sidor, men kanske inte så där våldsamt mycket nya förslag, och framför allt inte så våldsamt många förslag som adresserar de stora utmaningar vi står inför de stora utmaningar som faktiskt befinner sig mitt uppe i. Därför, herr talman, behöver en ny regering. Det är inte bara en miljon av medborgare som inte går till jobbet det är också ett drygt tjugotal till som visserligen går dit men som trots det har slutat jobba och därför kan få ett och annat friår. behöver en ny regering. På kort sikt, herr talman, behöver vi få tillbaka hundratusentals människor till arbetsmarknaden, och vi måste vända utvecklingen för företagandet. Vi har färre företagare än vad vi hade på botten av lågkonjunkturen . Båda de här sakerna är nödvändiga för att kunna möta de mera långsiktiga och riktigt stora utmaningarna varav en är den demografiska utvecklingen, som innebär att det om sådär kommer att finnas två personer för varje pensionär. finns det tre. Men då gäller det att komma ihåg att är det en av de där tre personerna som inte jobbar. Skulle den utvecklingen få fortsätta om och hans kamrater fick fortsätta att ha makten i det här landet så skulle vi alltså vara i den situationen att för varje pensionär finns det två personer varav en jobbar och en inte gör det. Det säger sig självt att den ekvationen inte går ihop. Man behöver vara varken nationalekonom eller föreståndare i en måleributik för att inse att den kalkylen inte håller. En annan riktigt stor utmaning, som inte heller över huvud taget omnämns här, är turboglobaliseringen. är ett bra land. är ett litet land. av jordens befolkning är inte svenskar. Men de som lyssnade noggrant på vad sade här nu och de som likt oss har haft förmånen att bläddra lite i budgetpropositionen får intrycket att är en isolerad ö. är sig självt nog. är i själva verket hela jorden. Så är det ju inte. Och den verkligt stora utmaningen, växthuseffekten, går ganska spårlöst förbi. Man tar lite med ena handen och ger lite med den andra. Man lägger ned väl fungerande kärnkraftverk och höjer skatten på den kvarvarande kärnkraften så att vi i stället ska få mer utsläpp av växthusgaser. I själva verket är det ju så att vi inte riktigt vet vilken ställning det dokument har som den här så kallade remissdebatten handlar om. Vi debatterar ju den här propositionen som remitteras ut till . Men riktigt vad i den som är regeringens förslag och vilka andra förslag som man har kommit överens om vet vi inte ens , som påpekade här. Men jag får hålla mig till det som står skrivet i propositionen, i den mån jag har hunnit ta del av det. Och det är faktiskt så att oavsett vilka förslag det är som gäller så är det här ett oerhört tydligt bevis på svagheten hos den här minoritetsregeringen. Det har skickats ett och annat förhandlingsbud. I det förhandlingsbud som regeringen skickade lyfte man fram ett antal frågor, och två av dem som man då sade var väldigt viktiga var för det första att man inte skulle ha så stor så kallad grön skatteväxling som man tidigare hade kommit överens om och för det andra att man ville sänka alkoholskatten för att få bukt med det inflöde av mycket billig sprit som kommer in över våra gränser. De här två punkterna två av ungefär fem har man inte kunnat få igenom, åtminstone inte såvitt vi kan förstå.