prot · GS09124 · 2005-05-20 00:00:00 — Resultatet av det var ganska självklart. Det var faktiskt en enorm seger för den demokratiska opposition som fanns. Det finns också positiva möjligheter i närområdet kring . Man måste fundera över olika saker, till exempel att det inte är någon självklarhet att de stormakter som finns i närheten, , och , för evigt ser det som en stor poäng att folket i förtrycks. Det kan mycket väl hända att åtminstone en eller två av dem ser det som positivt med demokratisk utveckling. Det är ingen självklarhet att , eller EU ser det som en poäng med en diktatur i . EU protesterar, precis som utrikesministern tog fram. kommer inte att ta emot representanter från Asean om blir ordförande i . Jag vet inte vad uppfattning är i detta, men jag har svårt att se att de skulle se någon större poäng med att är en diktatur. Det finns framför allt något som är väldigt positivt, nämligen det stora engagemang som finns hos parlamentariker både i små stater i närheten av men också i Europeiska unionen och i . Därför välkomnar jag alla initiativ kring detta. Men hur kan vi gå vidare? Det är precis som utrikesministern avslutade med att säga, nämligen att tyvärr har sanktionerna än så länge inte fungerat. 12 Utrikesminister (): Det är en intressant parallell gör om utvecklingen i den här delen av jämfört med . Det var ungefär som det skedde demokratiska rörelser. Vi lyckades fullfölja dem i , och vi har sett vilken fantastisk förändring det har inneburit för . Det är rätt att det var ett val 1990 i /. NLD vann stort. Men där fanns en militärjunta som inte accepterade utgången, och det fanns inte tillräcklig styrka i de demokratiska krafterna att övervinna militärjuntans övermakt. Processen avstannade, och vi sitter i den svåra situation vi gör . Men den rörelse som då också fanns i har fortsatt. Den finns där i många av . Även det regionala samarbete som utvecklas nu och fördjupas inom ramen för Aseanländerna är en kraft som har betydelse när det gäller att stödja den demokratiska utvecklingen. Det är inget tvivel om att flertalet av de länder som ingår i Asean och samarbetar också med EU har en ärlig och uttalad vilja att sträva i riktning mot att fortsätta demokratiseringsprocessen och att öka respekten för mänskliga rättigheter. Det här är en av kärnfrågorna i de möten som finns mellan EU och Aseanländerna, det vill säga hur vi gemensamt kan agera för att stödja dem. /var en fråga som vid det senaste Asemmötet upptog mycket av tiden och engagemanget. Det finns en stark gemensam vilja hos många av Asemländerna att stödja en utveckling i . Vi ska lita på och stödja kraften och viljan i samarbetet. har tagit ett initiativ i EU, nämligen att EU ska göra ett uttalande när fyller . Det ska vara ett uttalande med krav på att militärjuntan ska frige henne och att medlemmarna i NLD får verka fritt. I det uttalandet ska också EU än en gång påtala vikten av att alla politiska partier och etniska grupper inbjuds att delta i nationalkonventet och att alla fritt ska få uttrycka sina åsikter. Vi får fortsätta att på detta sätt utöva ett tryck på regimen i /så att den till slut viker sig och vi får en demokratisk utveckling. Jag tror att det finns möjligheter till det. Men det viktiga är att vi skärper vår ton, aldrig ger efter, är tydliga och dessutom ger stöd till de demokratiska krafterna. 13 (): Därför tycker jag som parlamentariker att det är naturligt att ständigt upprepa krav på att frige Aung , frige de andra politiska ledarna i NLD, att man bör sträva efter en trepartsdialog mellan NLD, militärjuntan och de etniska minoriteterna och att man bör stoppa förföljelsen av andra politiska krafter liksom den förföljelse och det undertryckande som försiggår mot de etniska minoriteterna. Jag hade förmånen att få vara representant för på IPU:s Interparliamentary Union senaste stora möte i , . Något som var positivt där var mötet med många parlamentariker från området, bland annat från och , och hur oerhört upprörda de var och hur positiva de var till möjligheten till en förändring. Dessutom fanns representanter från den burmesiska oppositionen där. Vi genomförde en uppmärksammad presskonferens. Det väsentliga i sammanhanget är att ständigt påtala detta, att inte förtröttas i att påpeka saken. Naturligtvis gjordes en positiv sak när Aung fick . Det var också något som tydligt pekade på detta. Hur ser utrikesministern på att vi från EU:s sida skulle göra som kommer att göra, det vill säga inte ta emot representanter från Asean om Asean utser till ordförande? Det här var ett krav som hade klart stöd av parlamentariker i närområdet. De ville väldigt starkt att det skulle vara så här. Det var någonting som åtminstone för mig innebar en oerhört positiv upplevelse, att man så starkt gick ut i den här frågan och ville markera. Det ger mig åtminstone en förhoppning om att vi ska komma någonstans, att grannländerna inte bara tycker att man ska ha vad man kallar konstruktiva dialoger, vilket ofta är en täckmantel för att man inte alls tänker protestera. Som sagt: Hur ser utrikesministern på att vi från EU skulle göra likadant som i den här frågan? 14 Utrikesminister (): Det möte som det malaysiska parlamentet tog initiativ till att organisera i Burmafrågan var väldigt välkommet. Jag vet att utrikesminister bedömer att den här gruppen har spelat en mycket viktig roll när det gäller att påverka regimen i /. Ett bevis på det är att ambassadör i blev uppkallad till utrikesministeriet och där fick försvara parlamentarikers rätt att agera utifrån sin ståndpunkt. Det är klart att alla sådana här protester biter och kanske ger resultat. Frågan om hur vi ska göra i förhållande till Asean om /blir ordförande återstår att ta ställning till. Men det här är någonting som väldigt mycket oroar Aseans länder. Man inser att man har ett problem här, och man diskuterar olika möjligheter att hantera situationen. Ett alternativ är att man helt enkelt hoppar över det ordförandeskapet för att undvika problematiken. Om det blir så att blir ordförande och ingen förbättring har skett kommer vi att få ta ställning till hur vi ska agera. Och vi kommer att ta ställning. Jag vill inte säga hur. Ännu finns det möjligheter för grannländerna att påverka situationen så att vi över huvud taget slipper ta ställning till det. Men skulle situationen vara den att vi har /som ordförande måste vi ta ställning till hur vi ska agera. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2004/05:570 om situationen i 15 Utrikesminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta inom EU när det gäller bristen på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmå den eritreanska staten att frige . Situationen vad gäller mänskliga rättigheter i är fortsatt mycket allvarlig. Rapporter om inskränkningar i yttrandefrihet, religionsfrihet och på andra områden inkommer regelbundet. En stor grupp politiska ledare och oberoende journalister hålls fängslade, utan kontakt med omvärlden samt utan åtal och rättegång. Domstolsväsendet i är enligt gällande lag oberoende från statsmakten. I praktiken är det dock utsatt för påverkan från staten. Bristen på juridiskt utbildad personal och materiella resurser är stor på alla nivåer. Som påpekar är rättsväsendet i mycket svagt, vilket innebär stora problem för landets befolkning. med är den överskuggande politiska frågan för . Medan har accepterat gränskommissionens utslag har haft invändningar mot dess utslag. Jag vill här rikta en uppmaning till båda parter att se till att gränskommissionens beslut kan verkställas. Det är emellertid inte godtagbart att åberopar det svåra spänningsläget i gränskonflikten med för repressiva åtgärder mot den egna befolkningen. Regeringen för bilateralt och genom EU en kontinuerlig politisk dialog med , bland annat om respekten för de mänskliga rättigheterna i . I denna dialog framförs regeringens och EU:s gemensamma kritik mot bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna i . Det är viktigt att denna dialog nu fortsätter och leder till framsteg. Jag delar oro över situation. Regeringen arbetar aktivt på olika sätt för att nå framsteg i fall. Vi har av eritreanska myndigheter krävt att få besöka samt att han antingen ska släppas fri eller få en snar och korrekt rättegång enligt internationellt vedertagna rättsprinciper. Jag tog själv upp denna fråga med en företrädare för . ambassadör besöker och kommer då på nytt att ta upp denna fråga. Även i EU har vid upprepade tillfällen särskilt tagit upp fall, och ordförandeskapet har uppvaktat eritreanska regeringsföreträdare. Som ett svar på den negativa utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter i avbröt 2002 det långsiktiga biståndssamarbetet med . Jag har tidigare här i redogjort för våra olika ansträngningar för . Låt mig återigen betona att vi arbetar på en rad olika sätt för att nå framsteg. Det ligger dock i sakens natur att vi inte kan offentliggöra alla delar av vårt agerande. 16 (): Den här interpellationen om situationen i inlämnades på pressfrihetens dag. Det var då de här frågorna om människor som idkar journalistik i olika delar av världen var värda att uppmärksammas. Vi valde att fokusera på därför att vi har ett aktuellt exempel på en svensk-eritreansk journalist, , som såvitt det går att bedöma falskeligen är anklagad. Vi är helt övertygade om att regeringen delar vår syn på bristen på mänskliga rättigheter och bristen på rättssäkerhet. Det syns också i det svar som är avgivet. Jag välkomnar det. Jag är inte så överraskad över att vi har en samsyn i den här frågan. Det är inte en ny diskussion vi har haft den ett antal gånger. Man kan möjligen tycka att vi tjatar lite, men den här typen av frågor har också den egenskapen att om man inte ständigt återupprepar och uppmärksammar hur situationen ser ut och fortsätter att bevaka dem riskerar de förstås att falla i glömska hos den som har mycket i övrigt att stå i. Det är bra, som sagt, att vi är överens om beskrivningen. Den brist på rättssäkerhet som finns i det eritreanska samhället är helt enkelt så grundläggande att det inte går att tala om någon rättssäkerhet över huvud taget. I de specialdomstolar som finns får anklagade inte tillgång till försvarsadvokater, och man får inte kalla vittnen. Det är något helt annat än vad domstolar borde handla om. Vi tar upp ett enskilt fall, men det är ett exempel bland många på hur människor behandlas. Jag har redan nämnt att vi är överens om en del i svaret. måste jag ställa frågan om det inte finns någonting mer som utrikesministern kan berätta om som man kan göra än att föra dialogen och kritisera. Kritiken är framförd, och dialogen förs. Det ges exempel på detta i svaret. Vi välkomnar också att man har dragit in det långsiktiga biståndssamarbetet, även om det inom parentes inte är en enkel fråga. Det tycker ingen av oss. Det är inte lätt att dra in ett biståndsstöd som man vet går till människor som har allt behov av stödet. Men det kan trots allt vara ett påtryckningsmedel, och därför välkomnar vi det. Vad kan man ytterligare göra? Vi har föreslagit att inom EU försöker driva att EU:s biståndsstöd dras in. Jag vill därför fråga utrikesministern om ministern är beredd att driva den frågan, att gå ytterligare ett steg i det som vi redan har konstaterat behöver göras, indraget biståndssamarbete. Man borde också, även om det inte är utrikesministerns formella uppdrag, informera inom UD om situationen till den minister som är ansvarig för flyktingfrågor, bland annat flyktingar från . Eritreanska asylsökandes ärenden behandlas mycket summariskt. hänvisas man till att uppsöka den eritreanska ambassaden för att hämta de ID-handlingar som man förväntas ha, när vi vet att den eritreanska ambassaden bedriver underrättelseverksamhet och ansätter släktingar i hemlandet just efter sådana besök. Det är två exempel på vad man ytterligare skulle kunna göra: inom EU driva frågan om indraget biståndssamarbete och förbättra situationen för asylsökande. Jag har all respekt för att den sista frågan är svårbesvarad just för utrikesministern. 17 Utrikesminister (): säger att han och många med honom fortsätter att tjata, och det är rätt. Man måste fortsätta att tjata. Om man upplever att det finns ett land som agerar på ett oacceptabelt och grymt sätt mot sina egna medborgare och andra länders medborgare måste man naturligtvis fortsätta att hävda sin ståndpunkt och utöva påtryckningar. Det låter lite litet att säga tjata när det handlar om så pass allvarliga saker, men gärna för mig. Det är det vi måste fortsätta att göra, oförtrutet och utan att på något vis ge upp, utan verkligen tro att vårt agerande kan leda till resultat. Man ska inte undervärdera den politiska dialogen, för i den politiska dialogen ligger väldigt mycket av den dynamik som kan utnyttjas för att få en politisk utveckling till stånd. tar upp frågan om EU:s utvecklingssamarbete med . Jag vill påpeka att vi talar om ett väldigt fattigt land som dessutom har drabbats av ytterligare naturkatastrofer, torka och annat som har förvärrat den humanitära situationen. Det betyder att även det som kallas utvecklingssamarbete och bistånd från EU:s sida i realiteten handlar om ett humanitärt bistånd. Därför är det nog svårt att se att det finns så mycket där att avbryta för att utöva påtryckningar mot regimen. Det handlar om att hjälpa människor som lider nöd. För mig vore det otänkbart att straffa nödlidande människor i för att det råkar vara medborgare från ett annat land som drabbas av regimens orättfärdigheter. Jag kan dessutom inte se någon direkt koppling mellan frisläppande av , till exempel, och indraget humanitärt bistånd. Vi får fortsätta att hävda och andra fängslade personers rätt att få sin sak prövad. Vi avgör ju inte någon skuldfråga. Vi tar över huvud taget inte ställning i det. Vi kräver är att de ställs inför rätta enligt vedertagna internationella principer. har vi faktiskt det väldigt lågt ställda kravet att få besöka denna person som visserligen är eritreansk medborgare, men han är också svensk medborgare. Vi kommer att fortsätta att agera för att få regimen att hörsamma våra krav. Det finns en stor enighet inom EU om kraven, även egentligen om agerandet. Vi har inga problem när det gäller att utnyttja EU:s politiska styrka i dialogen med och utöva påtryckningar via den. När det gäller de asylsökande är det som säger inte mitt bord. Jag är inte riktigt insatt i det hela. Men det är säkerligen något som vederbörande minister bevakar noga. 18 (): Det är lite vardagligt uttryckt att säga att man ska tjata, men mitt tjat handlar inte bara om att behöver fortsätta att tjata. Vi uppmärksammar regeringen på behovet av att fortsätta att driva frågorna. Det tror jag också kan behövas. Även om jag är medveten om att det är en gemensam vilja att förändra situationen kan man ändå behöva påpekanden ibland om att fortsätta att arbeta mycket aktivt. Lite oeniga kanske vi är. Jag förringar inte alls behovet av en politisk dialog. Jag nedvärderar inte det. Jag tror att det kan vara mycket värdefullt. Vi har i annat sammanhang diskuterat frågan om att en politisk dialog bör upprätthållas också med regimer och stater som man inte har samma uppfattning som ens i grundläggande frågor om mänskliga rättigheter. Det här är en del av det som behöver fortsätta. Men någonting mer borde man kunna åstadkomma. Den argumentation som ministern nu presenterar runt varför man inte bör dra in humanitärt bistånd från EU är relativt lätt att instämma i, men jag vill ändå att ministern funderar över om det finns annat EU-bistånd som man kan överväga att dra in. För om kan dra in en del av sitt utvecklingsbistånd måste det vara möjligt att fundera över om inte också andra kan göra det. Påverkar detta situationen? Om vi inte gör någonting så påverkar vi inte situationen. Det är det enda vi kan vara säkra på. Att göra detta kan ändå vara en möjlighet att föra frågan vidare. Jag tänker, för att spara ministerns, min egen och kammarens tid, inte använda min sista replik. Jag vill ändå säga att det faktum att jag har fått ett rätt så stort antal kontakter med eritreanska asylsökande och medborgare i , både i och i alltså, som har varit kritiska, från den sida som står den nuvarande regimen väldigt nära, men också väldigt välkomnande är för mig ett gott exempel på att vi kommer att behöva återkomma till den här frågan . Jag förväntar mig att regeringen inte i något avseende minskar sina insatser utan tvärtom överväger vilka ytterligare konkreta åtgärder som kan vidtas för att sätta politiskt tryck på den eritreanska regimen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2004/05:526 om näringslivsstrukturen i för friställda kvinnor 19 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för de kvinnor som berörs av omlokaliseringen av statlig verksamhet till följd av omställningen av försvaret att finna sin nya utkomst inom den privata företagsamheten i , antingen som anställda eller som nya företagare. Jag känner stor förståelse för den oro som de anställda i berörda myndigheter just nu kan känna. Jag är medveten om att en stor del av de sysselsatta inom den statliga sektorn är kvinnor och att det därför i stor utsträckning är kvinnor som berörs av omlokaliseringarna. Detta förstärks också av att ett flertal mansdominerade myndigheter redan ligger utanför , bland annat till följd av tidigare omlokaliseringar av statliga verksamheter. Det kan givetvis ändå vara problematiskt för de personer som berörs av omlokaliseringen. Regeringen har utfärdat omfattande riktlinjer för vad som ska gälla vid organisations- och strukturförändringar inom staten. vet vi inte hur många som väljer att följa med i utflyttningen. För dem som väljer att inte flytta med är målsättningen att dessa personer snabbast möjligt ska få nytt jobb. Inom staten gäller det så kallade trygghetsavtalet som omfattar arbetstagare som är eller förväntas bli uppsagda på grund av arbetsbrist. Avtalet ger möjlighet till olika former av individuellt stöd, exempelvis inskolningslön, praktik, hjälp att starta eget, kurser, kompletterande utbildning eller omskolning med mera. Den som väljer att inte flytta med vid en omlokalisering omfattas av avtalet. Jag kan dock konstatera att har en förhållandevis god situation när det gäller arbetslöshet bland kvinnor jämfört med andra län. Enligt SCB:s , arbetskraftsundersökning, ligger den öppna arbetslösheten i bland kvinnorna under genomsnittet för hela landet. När det gäller nyföretagandet i så ligger det högst av samtliga län, både som andel av befolkningen och i förhållande till befintlig företagsstock. Företagsamheten bland kvinnorna, mätt som andel företag där företagaren är en kvinna per 1 000 kvinnor i åldern var 4,1 på riksnivå för såväl 2002 som 2003. Företagsamheten 2003 för kvinnorna var, mätt med motsvarande mått, 6,6 i och översteg alltså riksnivån. gav länsarbetsnämnden i en positiv bild av arbetsmarknaden i länet . Man konstaterade att den negativa sysselsättningsutvecklingen i länet hade nått sin botten. bedöms antalet sysselsatta öka med 8 000 personer eller . Enligt länsarbetsnämndens undersökning räknar av företagen i med en ökad efterfrågan på personal . Det gäller bland annat inom uppdragsverksamhet, informations- och kommunikationsteknologi och detaljhandel, tjänstesektorer som tillsammans genererar mer än hälften av arbetstillfällena i länet. Länets näringslivsstruktur har en hög andel kunskapsintensiv uppdragsnäring samt koncentrationer av företag inom bland annat finans-, informations- och kommunikationsteknologisektorn, IKT-sektorn. När efterfrågan ökar inom dessa branscher gynnas mer än andra. Det är mycket viktigt att stärka företagandet generellt. När det gäller möjligheter att starta egna företag genomför regeringen nu steg för steg ett program för att ytterligare stärka förutsättningarna för företagande. Programmet innehåller ett åtgärdsprogram med ca 300 förbättringar för att förenkla företagens service och administration, en nationell satsning för att öka ungdomars intresse för entreprenörskap och ett program för att underlätta kommande generationsskiften i företag sedan arvs- och gåvoskatten avskaffats. En särskild satsning sker också för att stimulera de små och medelstora företagen att utnyttja sin exportpotential, och satsas för att säkerställa tillgången på kapital för de företag som befinner sig i skärningspunkten mellan idé och färdig produkt. För att skapa bättre förutsättningar särskilt för kvinnor och invandrare samt för kooperativt företagande har regeringen bland annat avsatt 54 miljoner som ett särskilt stöd. Dessutom får ungefär 8 000 personer stöd till start av näringsverksamhet, starta-eget-bidrag. Sammantaget ser jag alltså goda möjligheter för de kvinnor som berörs att få nya jobb inom privat eller offentlig sektor eller som egenföretagare. 20 (): Jag ber att få tacka näringsministern för svaret på en onekligen ganska svår fråga, för arbetsmarknadspolitik och näringspolitik är svårt men viktigt. Inledningsvis noterar jag att Feministiskt initiativs företrädare som vanligt när vi diskuterar verkliga kvinnofrågor inte är närvarande i kammaren. Det är alltid på det viset att de när det gäller kvinnors specifika situation håller sig borta. Det intressantaste i svaret tycker jag ändå, om allt annat skalas bort, är erkännandet av att försvarsnedläggningen, som av olika skäl var nödvändig det bestrider jag inte har betytt att en mängd manliga militärer blivit friställda på olika områden runtom i landet. Det får i huvudsak betalas av friställda kvinnor i . Det är tyvärr priset. har över huvud taget inte tagit ställning till om detta var avsikten. brukade säga: Det finns ingenting så användbart som en god teori. Statsrådet , som är väl bevandrad i den marxistiska litteraturen, har säkert läst . Han ställde den mycket centrala frågan: Har vi råd att arbeta? Lite längre framåt i tiden har vi , och så vidare. De har ett bra svar, nämligen att penningekonomin är en sak. Men vi får aldrig göra så att det inte blir lönsamt att arbeta. Konklusionen är att det alltid ska vara lönsamt att arbeta, och det är vad också Wigforss säger. Sedan har man olika tekniska lösningar på detta. Det problem som vi får i detta lilla län, som ändå består av nästan 1,9 miljoner människor, är att det blir en ökad arbetslöshet. Det är inte oppositionen orsaken till, utan det är regeringen som medvetet har sett till att ytterligare ungefär 2 000 eller 3 000 personer på kvinnosidan friställs det exakta antalet kan diskuteras. Naturligtvis kan många olika åtgärder vidtas. Jag återkommer gärna till detta, för jag väntar mig att frågan om vad vill kommer. Med tanke på den idélöshet som präglar regeringen i den här frågan förstår jag att man måste söka stöd någon annanstans. Men tycker jag att man ändå måste säga att regeringen faktiskt har gjort någonting här, nämligen införandet av trängselskatt. Det leder, fru talman, till 200400 nya informationsjobb, men inte i det här länet utan det blir någon annanstans. såg jag att kronofogdemyndigheten utlyste 25 nya tjänster. Det är klart att det också är en form av sysselsättning, men det är ju inte det som behövs. Vad som behövs är i stället ett stimulerande av arbetsutbudet och av företagandet. De åtgärder som regeringen vidtar är så enormt inriktade på att hålla nere den statistiska arbetslösheten. Men att däremot se till något så fundamentalt som att vi inte får stopplagar utan att vi får startlagar så att det därmed blir möjligheter för många nya kvinnor kvinnor som kommer från den offentliga sektorn där i stort sett hälften av dem som jobbar är kvinnor att starta företag är exempel på åtgärder som totalt lyser med sin frånvaro. 21 (): Jag ska inte utnyttja min talartid fullt ut men vill säga följande. I svaret säger näringsministern att det är mycket viktigt att stärka företagandet generellt. Det instämmer jag givetvis i.