prot · GS0995 · 2005-03-23 00:00:00 — Det är det som är den viktiga frågan. Det här med i kommunalskatt i är också en intressant fråga. Jag vet att det finns företrädare för ert parti som vill höja skatterna, till exempel finansministern. Men den frågan, den interna polemiken, ska ju inte vi svara på. Ni får väl göra upp om ifall kommunalskatten ska gå upp eller ned. Det tycker jag inte att vi har anledning att svara på. Jag noterar slutligen att berörde ränteläget och så vidare. Det tycker jag är väldigt bra. har jag väldigt lite tid på mig, så jag får avstå från att ta upp det. Men min huvudfråga är: Vad ska vanliga människor spara på? 120 () replik: Jag tycker ändå att jag hade en ganska bra poäng när jag sade att det också är vanliga människor som blir sjuka och arbetslösa. En väldigt stor del av den allians som ni försöker trumma in är så enig är faktiskt , och när står för den politik de gör tycker jag att man kan avkräva även en synpunkt när det gäller den delen och hur det påverkar vanliga människor. Sedan har jag försökt redogöra för de beslut som är tagna och den politik som har förts för vanliga människors möjlighet att klara ökade boendekostnader, eller i vissa fall slippa dem med hjälp av de begränsningsregler som vi har infört. Men jag tycker att det är mer än rimligt att avkräva ett svar på hur han kommer att hantera de förslag som finns för att försämra för vanliga människor. 121 () replik: Jag förstår precis. Han vill inte tala ett dyft om att det är vanliga människor som ska betala de här ökade skatterna på . Vad ska de spara på? Vi vill inte höja de här skatterna. Vi behöver över huvud taget inte bekymra oss om dem. Vi vill inte höja de här skatterna med 6 miljarder. Det är er besparing. Ni vill ha ökade utgifter med 6 miljarder, men det får väl ni fixa till. Vi ska väl inte behöva redovisa vad vi ska spara på för en skatteökning som vi inte vill ha! Någon ordning måste det vara på argumentationen från . Jag vill veta någonting annat, och det kommer jag att fortsätta att upprepa: Vad ska vanliga människor spara på? Det är ju de som ska betala de här pengarna. Slutligen: Man har inte tid med allting, fru talman, men förmögenhetsskatten kom ju upp här i en replik. Det var en sådan väldigt bra sak att man hade höjt grundavdragen. är det dock så att hushåll där det bara finns en kvarlevande, en änka eller en änkeman, har inte fått höjt grundavdrag eller höjd övre gräns. Där har det inte höjts. är min andra fråga till : Hur har rättvisan ökat när änkor och änkemän inte har fått höjt grundavdrag i förmögenhetstaxeringen? Det har däremot sambeskattade. Var har rättvisan ökat? Men det är en annan fråga. Min huvudfråga är nämligen: Vad ska vanliga människor som ska betala de här pengarna spara på? Vad ska de spara på? 122 () replik: Med en dåres envishet upprepar jag att det faktiskt är så att det är de totala inkomsterna för en familj som avgör vilken betalningsförmåga man har för att köpa mat, för att betala hyra eller om man har ett eget hus för att kunna betala räntor och liknande. Där spelar det naturligtvis in vilka ersättningar man får om man blir sjuk eller arbetslös. Man kan inte bara skaka bort det och säga att det här inte handlar om det. Det är klart att det gör det. Om vi när det gäller förmögenhetsskatten höjer gränsen för makar till 3 miljoner från tidigare 2 miljoner betyder det att var och en får 1 ½ miljon. Det anser i alla fall jag gör att man får en lösning när det gäller effekten av sambeskattningen. Det har inte gjorts någon höjning för var och en, i det läge man står ensam, men för två är det trots allt en förbättring. Jag kan inte se riktigt vad det är som är negativt med det. 123 () replik: Jag skulle vilja fråga om han delar värdegrunden att boendet är en av grundstenarna i människors tillvaro och att det inte är någon spekulationsvara. Gör du det kommer jag till nästa fråga. Det gäller beräkningsgrunden för fastighetsbeskattningen. nämnde att vi kan förvänta oss en höjning . Jag nämnde ett exempel nedifrån där man från ena dagen till den andra ökade ett markvärde med 1 . minskade man antalet värdeområden i fastighetstaxeringen, gjorde dem betydligt färre. När man då har ett genomsnittligt värde för åsättande av fastighetsskatt blir genomslaget rätt så stort. Ett exempel, också det nedifrån , är ett byggföretag som bygger ett antal hus på var sin sida om värdeområdet. Vid en försäljning stiger husen på ena sidan vägen 1 miljon mer än på den andra sidan vägen, vilket naturligtvis påverkar de människor som ska bo där. Anser du att den här beräkningsgrunden är rimlig, eller vill du medverka till att det blir en förändring? Den skrivning som majoriteten har i utskottet är tämligen skral. 124 () replik: Nej, svarar jag på sista frågan. Jag kan tycka att man ibland får berättelser om värderingar av fastigheter som låter knepiga. Så långt kan jag sträcka mig. Den beskrivning som gör tycker jag tillhör den kategorin. Sedan vet jag att man från har drivit den här frågan tidigare. Jag ställde frågan i mitt anförande hur ni har lyckats få de övriga borgerliga partierna att ställa upp bakom det här. Det är ändå en lite annorlunda vinkling i synen på beskattning av fastigheter som ni för fram jämfört med de övriga. Det känns på något vis som om vi ändå skulle kunna närma oss er på ett annat sätt än vi skulle kunna närma oss de partier som vill slopa skatten helt och hållet. Jag fick en fråga om värdet av boendet och hur man betraktar den insats som görs i boendet. Där tror jag nog också att det stämmer mycket väl att de flesta köper en bostad för att bo i den och inte som en kapitalplacering. Det är säkert så. 125 () replik: Vad gäller fastighetsskatt eller inte fastighetsskatt tror jag att det finns andra skatter som är viktigare att slopa, sådana som är direkt skadliga. Förmögenhetsskatten diskuterade vi tidigare. Sedan tror jag nog att vi kommer att ha kvar fastighetsskatt, men den nuvarande formen är inte acceptabel. Den är för hög. Det vi egentligen står direkt akut inför är hur man kommer att göra värderingen i samband med fastighetstaxeringen. Den slår ju igenom i stort sett . Så egentligen, , vore det dags att slå näven i bordet och säga att nu får det lov att bli ordning. Det här är grunden som kommer att slå igenom , som sagt. 126 () replik: Tack vare den dämpningsregel som vi har infört tillsammans slår det inte igenom direkt utan är utlagt . Det är också bra att få klargjort att det finns tre borgerliga partier som tycker att fastighetsskatten ska bort och ett som inte tycker det. Det kan ju bli intressant att se framöver vilket besked man kommer att ge väljarna när det gäller den här frågan. 127 PER (): blir man väldigt besviken på enskilda riksdagsledamöter när de går upp i talarstolen och vräker ur sig saker. Jag blev naturligtvis oerhört besviken på . Han står och råljuger rakt ut i kammaren och säger att vi vill ta bort förmögenhetsskatten när det gäller lotterivinster. Så är det ju inte. Jag råder att gå på läsövning någonstans. Det vi skriver är att det har kommit upp ett rättsfall. Jag tror att det var skattemyndigheten i som bedömde att de månatliga utbetalningarna av en vinst skulle läggas ihop och så skulle man betala förmögenhetsskatt på det, trots att man inte hade tillgång till de pengarna. Det var ingen som över huvud taget hade räknat på det, framför allt inte och de som konstruerade spelet. Ingen, tror jag, kanske en och annan riksdagsledamot, hade uppfattningen att det skulle vara så. Vi hade inte det. Det intressanta i sammanhanget är att just detta nu är överklagat till kammarrätten. Innan vi visste om att det var överklagat till kammarrätten tyckte vi att det måste klarläggas. Därför ville vi att skulle uttala att de regelsystem som hela spelsystemet faktiskt är uppbyggt på skulle gälla. Men att stå här i kammaren och säga att vill ta bort all förmögenhetsskatt på lotterivinster tycker jag är lite väl dåligt och populistiskt. Jag hade faktiskt högre tankar om , dels att han kunde läsa innantill, dels att han kunde föra en hederlig politisk debatt. Tillbaka till betänkandet. är vi inne på förmögenhetsskatten. Då sägs det från sida att det faktum att vi har en förmögenhetsskatt innebär att det inte finns något riskkapital i landet. Jag råder att läsa betänkandet från P.-O. Edins skattebasutredning, Våra skatter. Där framgår med all önskvärd tydlighet att förmögenhetsskatten och den eventuella kapitalflykt som sker från landet inte har någonting med riskkapital att göra. Riskkapitalet rör sig fritt över gränserna och söker sig dit där det ger högst avkastning. Det är den generella regel som gäller. Den andra diskussionen kanske vi kan ta, huruvida av de 500 miljarderna skulle komma tillbaka till landet. Det vet vi inte. I vissa länder har de gjort det, i framför allt. Där hade man en ganska kraftig bestraffning för dem som återförde pengarna. Man införde en amnesti för dem som gjorde det. I , som har gjort samma operation, kan man inte påvisa de här effekterna över huvud taget. Jag tror att man ska vara väldigt försiktig. Sedan finns det naturligtvis argument för att förändra förmögenhetsskatten. Det har jag sagt förut. Vi har arbetat för att till exempel bara halva taxeringsvärdet ska tas upp i förmögenhetsbeskattningen. Jag tror att den frågan kommer att bli ännu mer aktuell nu när taxeringsvärdena ökar, precis som frågan om beloppet i begränsningsregeln ska höjas från 3 miljoner till 4 ½5 miljoner. Det borde redan ha gjorts med tanke på att det efter det att man införde 3 miljoner har skett en 50-procentig höjning. Tycker de som vill förhandla med oss egentligen att man hade fel från början? För 3 miljoner då är ju värt 4 ½ miljoner , och är det säkert uppe i 55 ½ miljoner. När man inför den typen av begränsningsregler som är till för att gynna dem som faktiskt inte annars kan klara att bo kvar tycker jag att man på något sätt borde indexreglera beloppen i förhållande till den utveckling som sker i respektive område. Men det är väl en diskussion som vi får ta senare, och vi är öppna för att se till att de förändringar som sker med taxeringsvärdena inte ska behöva innebära att folk får lämna hus och hem. Vi hyser en viss sympati med förslag. Vi har själva lagt fram samma förslag i olika sammanhang, dock utan att få någon större respons på det, nämligen att man ska införa någon form av tak, framför allt när det gäller markvärdet. Jag tycker att är lite lågt. Men var man sätter gränsen kan diskuteras. Men huvudsaken är att det inte får orimliga konsekvenser för folk med lägre inkomster. Det finns ju även normalinkomsttagare som drabbas ganska ordentligt. De kanske påverkas på marginalen av begränsningsreglerna och får en väldigt hög kostnad för sitt boende. I grunden anser jag att fastighetsskatten som sådan är en utmärkt skatt och en skatt som vi måste ha kvar. Jag har roat mig med att gå igenom de betänkanden som finns och tittat på de borgerliga förslagen. De handlar om avdrag för konst, riskkapitalavdrag, borttagande av dubbelbeskattning, införande av väldigt generösa 3:12-regler, borttagande av förmögenhetsskatten och i princip ett borttagande av fastighetsskatten . Det handlar vidare om att periodiseringsfonderna ska göras mer generösa och att man ska ha någon form av resultatutjämningsfonder, men jag vet inte vad det innebär. Man vill införa avdrag för hushållsnära tjänster, och man vill införa någon form av förvärvsavdrag så att man sänker skatterna där. Och sedan går ut och säger att det nu gäller att inte sänka skatterna så mycket längre. Och säger att det är skattestopp som man vill ha och att man inte längre vill sänka några skatter. Och sedan ser man detta batteri med skattesänkningar för minst 50 miljarder. Det är fullkomligt osannolikt. Är det det som ni går ut och säger till folk som gäller, eller är det era reservationer och det som ni står och bubblar om här i som gäller? Någonstans måste politiken gå ihop. Är det bara retorik när ni går ut och säger att ni nu ska värna den svenska ekonomin och ta detta på allvar? Och så ser vi dessa vansinnesreservationer i tre betänkanden. Och har vi ändå inte kommit in på de betänkanden som vi ska behandla efter detta. Där hittar vi säkert förslag om skattesänkningar på 1015 miljarder till. Det ska bli väldigt intressant att se vad ni kommer med nästa gång. säger att vi uppmanar folk att slösa på energi och undrar om det är det som vi ska göra. Men vi har väl inte precis anklagats för att uppmana folk att slösa på energin. Jag tror att den största kritiken har väl gällt att vi har höjt skatten på villaolja, att vi har höjt elskatterna och att vi verkligen har stramat in där och fått folk att satsa på till exempel bergvärme. Att investera i bergvärme kostar . Men om sex har den investeringen betalat sig. Och den medför mer i skatt . Vi tog itu med denna fråga på allvar när det gäller fastighetsskatten och energibesparande åtgärder och undersökte hur mycket just dessa åtgärder påverkar. påverkar de inte alls. Men jag tror att det för normalinkomsttagare handlar om maximalt . För dem som har lägre taxeringsvärden handlar det om . Ett administrativt system för att ändra på detta och ta bort vissa typer av investeringar kostar betydligt mer än detta. Och samtliga utredningar tycker att man i stället för att gå den vägen ska satsa på bidrag eller någon form av avdrag i samband med investeringarna. Det är precis det som vi har gjort. Men att gå båda vägarna, att både ge bidrag och någon form av avdrag vid investeringarna, och sedan dessutom inte ta hänsyn till det i taxeringsvärdet stämmer inte. Då blir det dubbla subventioner på något sätt. Vi i är övertygade om att riktade bidrag till investeringar, för att de verkligen ska göras, är betydligt bättre än att gå via fastighetsskatten. Det är väldigt intressant att höra när Per talar om fastighetsskatten och den icke-monetära avkastningen och att det blir någon form av schablonskatt. Men jag har inte hört , och inte något annat borgerligt parti heller för den delen, över huvud taget yttra sig om en annan schablonbeskattning som vi har och som innebär att man betalar skatt trots att värdet minskar. Jag tänker på pensionsförsäkringar i pensionssystemet. Där har vi en 15-procentig schablonskatt. Även om värdet går på dessa pensionsförsäkringar minskar så betalar man skatt. Men var finns reservationerna, och var finns de konsekventa och välformulerade avståndstagandena från denna typ av beskattning? De finns inte därför att det är ganska bra att beskatta dem på det sättet. Men ponera att dessa pensionsförsäkringar fortsätter att rasa i värde och att man ändå ska betala skatt på dem. är det den inbetalda skatten som utgör den stora minskningen av dem. Ändå är det fler och fler länder som inför denna typ av schablonskatt därför att den är enkel. Det som man diskuterar ute i börjar även diskuteras i . med P.-O. förde detta resonemang, nämligen att man skulle ha en löpande kapitalbeskattning på allt, alltså inte bara när det realiseras. Man ska betala en reavinstskatt på den nivå som aktierna ligger. Då blir det lite grann . Det blir ett administrativt väldigt krångligt system. Alternativet är att ha en form av schablonskatt även på aktier och annat. Jag tror att vi kommer att hamna i en sådan situation för att man ska kunna genomföra de förenklingar som man kanske behöver. Och vi skulle ha sluppit väldigt många av problemen i samband med byten av aktier, utköp och återköp och allt vad det heter. Då skulle vi kunna komma till rätta med en del av dessa problem. Jag tror att vi hamnar där. Jag tror att det var som var inne på att det är svårt att se vad de borgerliga partierna egentligen vill göra med fastighetsskatten. Någon vill göra den och gynna de kommuner som har väldigt många och dyra fastigheter och så vidare. De andra vill göra någonting annat. Och några vill ta bort den helt. har partibeslut på att den ska tas bort helt. Det kanske gäller även . Hur man ska lösa detta i slutändan har jag, som sagt, väldigt svårt att se. Jag tror att det vore bra om vi kunde enas om det som i stort sett alla länder i anser, nämligen att fastighetsskatten är bra. Och den ekonomiska samarbetsorganisationen anser och upprepar att bör höja fastighetsskatten, trots att vi försöker förklara att det nog inte är så särskilt aktuellt att höja den särskilt mycket, och kanske inte alls. tycker inte vi det. Jag yrkar bifall till förslaget i det föreliggande betänkandet. 128 (): Det är i viss mån lite otacksamt att gå upp i talarstolen efter att Per har hållit sitt mycket intensiva inlägg. Men jag ska med viss ödmjukhet försöka framföra en del ytterligare synpunkter på frågan om fastighetsskatt. Fastighetsskatten är en del i boendebeskattningen, som vi har diskuterat i många andra sammanhang och som vi kanske inte ska ta upp här. Men den är ändå viktig i sammanhanget att boendet är en rättighet för alla. Någonstans ska man ju bo. Det handlar också om möjligheten att äga sitt boende. Jag tycker att mycket av diskussionen har handlat om att målet har fått helga medlen. Det är klart att även om man gör bra saker med de intäkter som staten har kan det naturligtvis inte vara så att man får tar in dessa medel på ett otillbörligt sätt. Jag tycker att regeringen nu faktiskt måste ta sitt ansvar för att få till stånd en omedelbar förändring av dagens fastighetsskattesystem. talar vi om detta på ganska kort sikt. Och jag tyckte att ställde en mycket berättigad fråga om vad folk ska spara in på. är det för en ny fastighetstaxering. Jag kan relatera från min valkrets hemma i . Det förs redan en orolig diskussion om var det ska sluta. Det har här talats om värdeökningar på i genomsnitt i . Men om man ser till kommuner i för handlar det om , för om och för om blir en ganska ointressant siffra för just de människorna. Precis som sagts här är det naturligtvis positivt i sig att fastigheterna går upp i värde. Det finns ju saker som är bra med det. Man kan belåna fastigheterna på ett annat sätt och så vidare. Problemet är att den nya fastighetsskatten kommer att bygga på de här siffrorna. De som vill bo kvar får betala för att andra har sålt och fått bra betalt. I längden blir det här naturligtvis helt orimligt. Det finns begränsningsregler. Men allvarligast blir om permanentboende måste flytta från hus och hem och lämna orten om det är fråga om de attraktiva orterna. Jag tycker att man ska titta även på detta med fritidshus och delårsboende. Det är inte så ovanligt att människor i generationer har byggt upp ett fritidshusägande som kanske övergått i deltidsboende sedan man pensionerat sig eller så. Ska inte vanliga pensionärer ha rätt att ha kvar sitt hus då? Det finns alltså problem också kring detta. Sedan finns det ett annat problem. Bland befolkningen i sådana här attraktiva kustområden är detta en ständigt pågående diskussion. Det kan inte vara rimligt att ha ett skattesystem som är sådant att människor ständigt ska gå och oroa sig för att man kanske inte kan bo kvar. För att möta de här orimligheterna har en och annan undantagsregel jag tänker då på dämpnings- och begränsningsregler införts. Men det tycker jag bara är ett bevis på att regelsystemet inte fungerar. Under de sekunder som återstår av min talartid skulle jag även vilja nämna några ord om detta med miljöinvesteringar som vi tidigare här har varit inne på. I en interpellationsdebatt i går angående energieffektiviseringar gav samhällsbyggnadsminister faktiskt klart uttryck för att systemet, som hon tyckte, sänder dubbla signaler, vilket inte är bra. Jag vill påstå att det här systemet har överlevt sig självt. Vi kan inte ha skatter som upplevs som orimliga och orättfärdiga. Ytterst handlar det om människors respekt för skattesystemet i stort. har lagt fram förslag om hur man kan göra för att på kort sikt bryta trenden. Vi måste bryta utvecklingen det är min uppmaning. Det går inte att fortsätta med ett system som inte fungerar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 12 § Allmänna motioner om mervärdesskatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU22 Allmänna motioner om mervärdesskatt. 129 (): En debatt under rubriken motioner om mervärdesskatt är kanske inte så publikdragande. Det är kanske inte en kioskvältare om jag får uttrycka mig så. Men byter jag ut ordet mervärdesskatt mot den mera vardagliga benämningen moms tror jag att lusten att lyssna ökar, åtminstone lite grand. Moms är nämligen en indirekt skatt som märks direkt nästan varje gång vi öppnar börsen för att betala för en vara eller en tjänst. Att momsfrågorna engagerar kan avläsas inte minst i den flod av motioner i ämnet som strömmar in på skatteutskottets bord. Nästan alla dessa förslagsställare yrkar på sänkt skattesats för det ena eller det andra allt från byggmoms till moms på komplementär- och alternativmediciner och mycket mer. Momsen är en viktig inkomstkälla för finansieringen av våra gemensamma utgifter. Därutöver spelar momsintäkterna en stor roll också för EU-ländernas gemensamma ekonomiska åtaganden. På grund av detta finns det, på gott och ont, ett regelverk som vi som nation måste följa. I dagens betänkande behandlas nästan 60 olika motioner, alla med ett eller flera yrkanden om förändringar. Vilka av alla dessa de olika partierna i debatten väljer att fokusera på får vi snart veta. 130 (): Vi moderater står givetvis bakom alla våra reservationer i betänkandet, men jag nöjer mig med att här yrka bifall till reservation 1. Vid voteringen kommer jag här att begära rösträkning. Det höga skattetrycket i slår hårt mot alla inkomsttagare men känns givetvis hårdast för dem som har låga inkomster. Många låginkomsttagare i betalar av sina inkomster i skatt. Förutom inkomstskatt tillkommer fastighetsskatt, energiskatter, miljöskatter, punktskatter med mera. Till allt detta kommer sedan mervärdesskatten, momsen, som förväntas inbringa . Den skatten får alla vara med och betala, oavsett vilken inkomst man har. Självklart är det många som reagerar på att moms läggs även på punktskatter. Skatt läggs på skatt. Frågan är om det är rimligt. Utomlands är det vanligt att familjer har råd att ta med barnen för att gå ut och äta på restaurang. I har familjer oftast inte råd eftersom restaurangmomsen är . Är det rimligt att mat som inhandlas i butik även färdiglagad mat beskattas , medan mat som förtärs på restaurang belastas med mer än det dubbla? Detta ställer till allvarliga konkurrensproblem för svenska företag, inte minst inom turistnäringen. Hur klarar vi konkurrensen med andra länder när , jämte , har den högsta mervärdesskatten i ? Vi moderater förutsätter att regeringen omprövar sitt ställningstagande och ställer sig bakom Europeiska kommissionens förslag om att lågmomsen ska utvidgas till att gälla bland annat restaurangtjänster. Tyvärr har den motsatt sig denna förändring. Vidare anser vi att skattesatsen för transport i skidlift ska sänkas till samma nivå som den för övrig idrottsverksamhet. Det skattebortfall som teoretiskt uppstår kommer med all sannolikhet att uppvägas av att antalet fjällturister ökar eller av att fler i familjen har möjlighet att åka i stället för kanske enbart . Det är också hög tid att få enhetlig moms inom kulturområdet. Staten ska inte genom beskattningen styra människors val av kultur. De orimliga gränsdragningarna inom detta område, till exempel högre moms på entréavgift till sällskapsdans än på tillträde till konserter, är minst sagt egendomliga. I reservation 4 tar vi moderater upp att fristående skolor måste få förutsättningar som är likvärdiga dem för kommunala skolor vad gäller skatter. Som det är missgynnas de fristående skolorna i förhållande till de kommunala skolorna när det gäller momsen. Kommunerna bör därför bli skyldiga att till en fristående skola utge ersättning som fullt ut kompenserar för sådan ingående moms som skolan saknar avdragsrätt för. I reservation 5 för vi fram att mervärdesskattelagens bestämmelser om avdragsrätt för förvärv av fordon är svårförståeliga och ger upphov till onödigt krångel för berörda företagare.