prot · GT0934 · 2005-11-21 00:00:00 — Jag tror att det finns en och annan mindre aktör som undrar: Hur länge kommer man att behöva vänta på eventuella åtgärder för att skynda på? Då skulle jag vilja höra med samhällsbyggnadsministern: det, utifrån vad jag har sagt här , möjligheter för regeringen att åtminstone se över ärendehanteringen, skynda på processen och se till att på så sätt underlätta i väntan på lagändringar? 26 Samhällsbyggnadsminister (): ställs det frågor fastän svaren redan har givits. Hur länge ska man vänta? frågar så där allmänt. vet att det inte går att svara enkelt på den frågan. Det beror på hur ärendet ser ut, om det är svårt eller enkelt, om det är stora ingrepp i befintlig miljö, om det berör strandskydd eller inte, om det handlar om infrastrukturdragningar eller inte, om det berör bullernormerna eller inte, om det handlar om kulturhistoriska värden eller inte. Det jag har sagt är också svar på den andra frågan, om det går att göra någonting . Jo, det gör det, och regeringen agerar också. Det har hänt väldigt mycket, jag upprepar det, när det gäller hanteringen av befintliga ärenden. Visst finns det ärenden som har legat, som säger, väldigt . Jag har tittat igenom den stocken och gör det regelbundet. De flesta av dessa ärenden är väldigt komplicerade; det är verkligen inga vanliga ärenden. Man ska komma ihåg att det finns sådana frågor som kräver väldigt mycket arbete och där man kan behöva förändra i ärendet under resans gång för att man ska komma fram till en byggstart. Det finns också andra exempel där det handlar om veckor, där vi inte har legat på frågan därför att det har varit enkelt, tydligt, allt underlag har funnits och förarbetet har varit bra gjort på alla nivåer. Då ligger det väl inte i någon långbänk och drar bara för att vi har annat för oss. Det handlar om att underlätta i regelverket, men också i själva processerna för hur byggnationen och planerna går till. Jag vill också uttrycka att jag tror att vi ser en förändring på många vis. Det finns ett allt större intresse och engagemang för förändringar i befintlig miljö. Jag ser i alla fall en sådan skillnad i många av ärendena. Det gäller befintlig miljö där många människor bor, där man har blivit alltmer mån om att bevara det som man kallar ett områdes karaktär och där man är orolig för grönområden. Det finns ett annat uttryck som kommer fram i många av överklagandena. Men det handlar verkligen inte om okynne utan om en lust att få vara med i samhällsplaneringen av ett område. Det är en lust och ett engagemang som alla från kommuner till byggherrar måste lära sig att ta till vara och föra en dialog om. Det är viktigt för alla oss som är intresserade av hur samhällsförändring, planering och byggande ska gå till . Det är inte bara byggare utan också många individer som har ett enormt stort både miljömässigt och kulturellt engagemang. Det finns det många exempel på som vi också ska lära oss att ta till vara. undrade var någonstans detta stod i budgetpropositionen. Jag har inte den med mig, så jag kan inte säga vilken sida det står på. Men det är ju kopplat till . I de avsnitten finns detta skrivet. Vi jobbar nu med regleringsbreven, och de är snart klara så att de blir synliga och tydliga för alla, inte bara för utan också för alla andra som har ett intresse av detta. Jag vill återigen understryka att det är ett seriöst intresse från vår sida, från sida, från alla dem som har jobbat i och från väldigt många kommuner och länsstyrelser att få tydligare och klarare spelregler, men en hög transparens. Möjligheterna till berättigade överklaganden måste finnas kvar och bli en hjälp till hur man i dialog med dem som är berörda planerar byggprojekt i fortsättningen. 27 (): I ett avseende är vi helt överens. Jag värnar medborgarnas möjligheter att låta sin uppfattning komma till uttryck och att protestera när man tycker att någonting inte är okej. Där är vi helt överens. Men jag menar att en effektiv planprocess inte ska ställas emot medborgarintresset. Det går att effektivisera. Jag ska personligen se till att ombesörja att samhällsbyggnadsministern får den artikel som hon efterlyste. En annan artikel handlar om de 13 000 bostäder som riskerar att inte bli byggda i den här regionen på grund av bland annat knepigheter i överklagandeprocessen. I den artikeln konstateras att regeringen definitivt har möjlighet att påverka bullerriktvärdena genom att fatta principiella beslut. Det är en viktig faktor att ta med. Regeringen har alltså en stor möjlighet att agera och påverka processen framöver. Återigen när det gäller budgetpropositionen omnämner regeringen den rapport som har tagit fram, men jag efterlyste vad regeringen konkret kommer att göra utifrån den rapporten. Jag hoppas på att det som samhällsbyggnadsministern säger kommer att landa i någonting i regleringsbreven. Men enligt min mening gick inte detta att utläsa ur budgetpropositionen. Vad jag vill med den här debatten är att ge de mindre byggherrarna hopp om en förändring. Jag har lyssnat på deras kritik och tycker att det är en oerhört bekymmersam utveckling att överklaganden samlas på hög. I ett annat avseende är vi också helt överens, samhällsbyggnadsministern, och det är att kommer det förslag. Om det sedan är från den sittande regeringen eller från en ny regering får vi se. 28 Samhällsbyggnadsminister (): Jag kan bara instämma i det sista. Det var ett volleyläge. Det kommer absolut spännande förslag , och hur de ser ut avgörs förstås av valet. Så det var en bra replik. Jag vill återigen betona att vi verkligen har samma intresse här. En effektiv planprocess utesluter ju inte överklagandemöjligheter absolut inte och det uppfattade jag inte heller att menar. Överklagandemöjligheterna är också ett uttryck för att alltfler medborgare känner ett stort engagemang för hur deras närområde ser ut. De får inte alltid vara med i den processen. Såväl de som planerar bostadsområden eller industriområden som de som tänker bygga i områdena och de som har att fatta beslut bör betänka om det inte finns fler vägar där man tidigt kan blanda in medborgarna och de boende i området. Där tror jag fortfarande att det finns väldigt mycket att göra liksom när det gäller hur vi förändrar själva planprocesserna. Jag vill bara kort ta upp bullerfrågan som var inne på i slutet av sitt anförande. Där kan regeringen fatta viktiga principiella beslut, och det har man redan gjort i två fall som handlade just om . Det är fler sådana principiellt viktiga beslut på väg fram. Jag vill betona att det är viktigt att beakta att buller är ett stort hälsoproblem för många . Det finns metoder för att bygga hus så tyst som det är möjligt, men det är ju inte husen som bullrar. Det finns en källa till bullret som ligger utanför huset. Det handlar om bilarna, om de har dubbdäck eller inte, hur asfaltbeläggningen ser ut. Det är snarare där som det stora utvecklingsarbetet bör sättas in. Vi ska inte hindra utvecklingen av . Den behöver växa, och det kan den göra på både ett miljömässigt och ett socialt acceptabelt sätt. Men, som sagt, det finns redan viktiga vägledande beslut där vi visar att man kan och ska bygga i innerstaden. Och det kommer flera sådana beslut. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2005/06:78 om textade tv-program för hörselskadade 29 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att hälften av svenska förstagångssända tv-program i , , textas på svenska och om jag är beredd att ytterligare höja ambitionen inför nästa tillståndsperiod. Vidare har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att påskynda utvecklingen av direkttextningen. Som påpekar är tv ett särskilt betydelsefullt medium för personer som har nedsatt hörsel eller som av andra orsaker har svårt att tillgodogöra sig det talade språket. SVT har som ett företag i allmänhetens tjänst ett mycket långtgående ansvar när det gäller att göra sitt programutbud tillgängligt för personer med funktionshinder; inte minst gäller det personer med hörselnedsättning. Som själv påpekar bör enligt gällande sändningstillstånd av sändningstiden för förstagångssändningar med svenskt ursprung vara textad vid utgången av och hållas på samma nivå . Enligt vad vi har inhämtat från har bolaget nu uppnått det mål som var uppsatt för utgången av 2005. Direkttextningens kvalitet tas upp i den utredning som lämnades till regeringen (SOU 2005:1) med förslag till riktlinjer för en ny tillståndsperiod för public service-företagen. Av betänkandet framgår att SVT prövar nya tekniker för att förbättra kvaliteten på direkttextningen. Jag anser att de tre public service-bolagen även fortsättningsvis bör ha ett långtgående ansvar för att göra tv- och radioprogram tillgängliga för personer med funktionshinder. Regeringen avser att återkomma till frågan i den proposition om nya villkor för public service-bolagen som är planerad att lämnas till . 30 (): Jag vill börja med att tacka kulturministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är det faktum att ca 600 000 personer har en sådan hörselnedsättning att de behöver textade tv-program för att kunna uppfatta det som sägs. Andelen hörselskadade ökar, och inte enbart bland äldre utan det här är en övergripande problematik. kan man inte längre säga att det är en ålderskrämpa utan mer ett folkhälsoproblem. Jag kan också nämna att miljö- och jordbruksutskottet hade möjligheten till en hearing där miljömålen presenterades utifrån ett barnperspektiv. Där togs problematiken upp att hörselnedsättningar ökar i hög grad bland barn. Det är en problematik som är oerhört allvarlig. I min interpellation ställde jag tre konkreta frågor som jag var angelägen om att få belysta. Den första frågeställningen om procentsatsen fick jag svar på. Kulturministern talade nu om att man har uppnått textning. Det är ju positivt. Den senaste uppgiften för mig var då man hade kommit , så här har det skett en klar förbättring. Den andra frågan som jag lyfte fram var vilken målsättning som ministern och regeringen har för framtiden. har vi också fått reda på att en proposition är aviserad. Men är ministern ändå beredd att ge någon signal om ministerns målsättning, att man är beredd att öka? Är man i så fall beredd att öka så mycket som exempelvis i där de har textning? Jag vet också att ligger på textning. Det är en av mina frågeställningar. Min tredje konkreta fråga rör direkttextningen, tal till textning. Där sker en teknikutveckling som ministern också redogjorde för i sitt svar. Men det går väldigt trögt i . Jag jämför en del med , där man har gjort en otrolig satsning. Man jobbar aktivt med att öka graden av tal till textning. Då undrar jag lite grann om det sker en samverkan över nationsgränser, exempelvis med , så att man kan ta del av teknikutvecklingen där. 31 (): Jag är glad att har väckt den här frågan och att jag därmed får en möjlighet att gå in och leverera lite egna synpunkter, eftersom jag tillhör gruppen svenskar som har grava hörselproblem och svårt att följa med. Tack vare tekniken här kan jag följa debatterna i kammaren. Det här gäller också många som ser på tv, därför att det fungerar inte som det är tänkt, inte ens, skulle jag vilja påstå, den dolda textning som finns här. Och vi är inte få; vi är ganska många. För oss är textningen faktiskt i många fall avgörande för att kunna följa det som sägs i tv. Det finns även andra som har nytta av textning i tv, därför att andra ljud kan vara störande. Det är inte alltid så att tv:n får vara alldeles ensam, utan även den kan överröstas. stipulerar SVT:s avtal, som går ut om ett drygt år, att fler tv-program ska textas. Och det är möjligt att det är sant, som ministern sade, att man har uppnått textning. Jag är inte helt säker på detta. Även i kulturutskottet har vi tryckt på. Det är många som har påtalat att det finns brister, att det går för långsamt. Det anser man också från , en ideell organisation som noga följer den här frågan. Det är dags att höja målet. Kulturministern konstaterar här att kvaliteten på direkttextningen ska tas upp i utredningen inför den proposition som kommer . Men såvitt jag vet undviker utredningen att över huvud taget ta ställning till om det ska finnas något mål. Jag tror att det är väldigt viktigt att det finns, för en ökning kan ju vara från textning, och sedan slår man sig till ro med det. I SOU 2005:1, som kulturministern hänvisade till, står det under kapitlet tillgänglighet: Enligt SVT skapar kravet på att av alla svenskspråkiga förstasändningar ska textas en oönskad styrning som är till nackdel för tittarna. Företaget menar att det vore bättre att texta allt som företaget bedömer lämpligt för textning och att använda text-tv på webben för kompletterande information. Ska SVT avgöra vad som är lämpligt och inte? Jag är inte riktigt säker på att jag håller med om det. Jag hoppas verkligen att den här frågan tas upp i propositionen och att man sätter kraven och förväntningarna lite högre än vad SVT själva gör. talade om som har ett hundraprocentigt mål för sina kommersiella kanaler, nota bene. Men BBC har valt att följa efter och har också textning på bästa sändningstid, det vill säga kl. 18.0022.30. I övrigt försöker man följa det här så gott man kan. Jag tror att man är uppe i . har fattat beslut om textning till . Jag tror inte att SVT egentligen kan skylla på tekniska problem för att inte ha en högre ambitionsnivå än man faktiskt verkar ha. Enligt beror det inte så mycket på tekniken utan på själva viljan. Och är frågan: Finns den? Det är ju trots allt så att om svenska folket ska vara med och finansiera public service och betala runt av redan beskattade medel, har man nog rätt att kunna följa det som sänds i utan att själva ska avgöra vad som är lämpligt att texta och inte. Jag undrar också om kulturministern är beredd att sätta målet högre i den proposition som snart kommer. 32 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är väldigt glad över att det är så bred enighet om att kraven ska sättas högt och att de som ägnar sig åt att sända svensk tv i public service, SVT, ska känna flåset i nacken av pressen både vad gäller teknikutveckling och vad gäller att använda den teknik som finns. Svenskan är ju ett ganska litet språkområde. Det är viktigt att dra lärdom av vad som sker i länder som , där man har flera att slå ut textningskostnader på men där man också har nått långt i den tekniska utvecklingen. Vi har ingen anledning att ha lägre ambitioner än att vi ska ligga i framkant av den internationella utvecklingen med de tekniker och de metoder som vi använder i . Jag är glad att vi är överens om detta, och jag tror att de hörselskadade i också är glada att vi politiker håller ihop om ambitionerna. Men det stannar ju där, för när det handlar om hur vi ska omsätta ambitionerna i handling har vi, trots vad som har framgått av den här diskussionen, ingen enighet. Jag vill ha ett starkt public service, en , som vi kan sätta press på, som vi kan stå här i kammaren och debattera och ett avtal som vi kan använda. När avtalet ska förnyas vill jag att vi har en beslutspunkt där vi kan ta ställning till hur vi ska höja ambitionerna. Men läget är att varken eller vill att vi ska ha det här. Det som gör att vi kan sätta press på är ju att den har ställningen som public service i allmänhetens tjänst och att vi i bestämmer vilka mål som ska gälla för bolaget. Om man följer förslag för hur ska avvecklas, eller förslag för hur ska avvecklas, så finns ju inget att rikta de här kraven till. Dessutom har vi ett public service-liknande företag till, nämligen . Där har vi just skärpt kraven mycket kraftigt. De har i sitt nya sändningstillstånd för sin nya avtalsperiod ett åtagande att alla icke direktsända svenska program ska textas. Det är ju för att vi har kunnat sätta press på dem för att de ska få sändningstillståndet som detta åtagande gäller. Både och är emot att vi ska ha den här relationen till som ger möjligheten att ställa det här kravet. Jag tycker att det är viktigt för hörselskadades skull att tänka på att det inte räcker att bara kräva att regeringen ska lägga fram en proposition. Vi vet redan nu att och tänker rösta emot propositionen, även om propositionen inte kommer att föreligga förrän , därför att man inte tycker att vi ska ha det här systemet över huvud taget. Dessutom gäller ju att jag vill att det ska finnas det som vi kallar must carry, att och sändningar ska nå ut till alla i och att de som har privata kabelnät ska åläggas att distribuera de här kanalerna så att också hörselskadade i hyreshus till exempel vet att de kan få dem. Även där är både och emot. Det tycker jag att det är viktigt att de hörselskadade i känner till. 33 (): Även om en proposition är på gång tror jag att den här debatten har varit väldigt viktig. Det är så pass många människor, 600 000 personer som jag nämnde, som efterfrågar vad som kommer att komma. Vi har slagits för, och kommer att fortsätta slåss för, att förbättra de handikappades situation. Det kommer vi att göra på olika sätt och i olika former. Jag tolkade ministerns inlägg som väldigt positivt vad gäller att se till att nu kommer att vara i framkanten för att få en hög täckning av textning och att ha en hög ambition. Både och jag har nämnt ett antal länder som har gått före. Det tycker jag är oerhört positivt, och det är sådant som vi också nu får titta på, vad som kommer fram i propositionen, och ta ställning till. I min interpellation nämnde jag också det faktum att det finns en grupp människor till som är mycket beroende av textning från svenska till svenska. Det är den stora gruppen invandrare. Där ges det en god möjlighet att förkovra sig, att lära sig svenska, att följa med i den svenska debatten och att komma in i vårt samhälle. Det har också stor betydelse för deras del att så många program som möjligt textas. Jag vill också ytterligare nämna det jag tog upp i mitt första anförande, om . Där har man nu aviserat mer medel för just den här teknikutvecklingen. Jag tror att man har lagt till 4 miljoner extra i sin budget, där man har preciserat teknikutveckling för det här med tal till text. Där har kulturministern föreslagit att finansieringen ska delas mellan de norska tv-bolagen och den . Är det något som ministern är beredd att titta på framför allt att man tar del av andras utveckling så att man kan dra nytta av den och samverka? Jag nöjer mig med det så . 34 (): Där kom det där angreppet som jag någonstans väntade på, som alltid när kulturministern kliver upp i talarstolen. är det faktiskt inte så att jag talar bara för här vill lägga ned public service. Det är inte så. Däremot vill vi avskaffa avgiften, det är riktigt. Vi tycker att det ska gå på statsbudgeten. Skaka inte på huvudet, det är faktiskt så! Om kulturministern gör sig besväret att läsa den senaste kulturmotionen kommer han att finna att det faktiskt inte står att vi ska lägga ned public service utan att vi värnar om public service. Det är också till exempel intressant att se att Kanal , denna förhatliga kommersiella kanal, åtminstone i kulturministerns ögon, är ledande och till och med får beröm av . Jag tyckte ändå inte egentligen att jag fick ut kulturministern på banan här. Det var bra att vi var överens om att det är viktigt att värna de funktionshindrades möjligheter. Men det räcker liksom inte. Vi måste sätta en lite högre nivå. Varför kan vi inte nå det som ändå är slutmålet för de funktionshindrade, att ha tillgänglighet i ? Jag kan lova att i så fall kommer att gå med på det också. Sedan kan jag säga något om digital-tv, som vi inte varit inne på . Det finns ett ytterligare problem i detta, skulle jag vilja säga. citerar jag återigen ur Hörselskadades Riksförbunds årsredovisning, eller årsbok, . Där står det så här: Övergången till digital-tv kan öppna nya möjligheter när det gäller textning. En fördel är att det blir tekniskt möjligt att programmera digitalboxar så att det automatiskt visas text även om tittaren växlar mellan kanalerna. Så fungerar BBC:s digital-tv . Men de boxar som säljs på den svenska marknaden klarar inte det. Tills vidare kommer digital-tv därför att fungera precis som analog tv när det gäller textning. Jag gick in på det debatten bara för att testa, eftersom jag ofta använder mig av den dolda texten. Där stod det: Vi beklagar att den dolda texten inte fungerar. 35 Utbildnings- och kulturminister (): Det var sött att höra måna om digital-tv. Jag vill bara påminna åhörarna om att är emot den övergång till digital-tv som vi nu håller på med. Jag har aldrig hört kräva att vi ska ha statlig reglering av hur digitalboxarna ska vara beskaffade. Det som pågår nu är ju att marknaden själv har bestämt hur digitalboxarna ska vara. Vi kanske skulle ta en diskussion om huruvida som ett land ska stifta lagar om att de ska vara utrustade på ett sätt som stöder de hörselskadades behov. Jag är beredd att resonera om det. Men då måste vi först vara eniga om att övergången till digital-tv är meningsfull och viktig för . Den moderata attityden är ju att jaga mig land och rike runt i lokaltidning efter lokaltidning med detta besked till tittarna: Med moderat politik slipper vi gå över till digital-tv och kan fortsätta med den analoga tv:n för evig tid. Det hade varit klädsamt om med en liten bisats hade berört detta i sitt brandtal för digital-tv:ns möjligheter, som naturligtvis också jag ser och hoppas att man kan växa in i så snart det går. Jag vill också säga till att visst är det så att faktiskt vill behålla något som de kallar för . Men det ska vara så avklätt, så smalt, så udda att det inte kommer att ha någon betydelse på den svenska tv-marknaden. Det är de privata, kommersiella alternativen som ska bära hela tv-utbudet, allt det tv-utbud som har någon betydelse. En liten, smal, udda nischkanal som knappast betyder någonting det är vad önskar sig ska vara kvar. är däremot rakare. De vill lägga om det helt och hållet så att som vi nu känner det helt enkelt kommer att upplösas och spridas ut på de privata kanaler som finns såvitt jag kan förstås utan möjligheter att ställa några krav alls. Frågan om hur vi ska gå vidare och höja kraven är nu föremål för en utredning där de partier som deltar i samarbetet kring public service, och det är alla partier utom era två partier, diskuterar alla olika aspekter av detta. Jag tycker att det är hövligt av mig att vänta med att binda upp mig tills de har gjort klart sitt arbete. Varför ska regeringen tillsätta utredningar om man inte är beredd att vänta på deras omdömen? Men att vi ska sluta kräva fortsatta ambitionshöjningar när ambitionen har höjts gradvis fram tills nu kan jag inte se. Det är den vägen vi går framåt, och jag kan mycket väl tänka mig att de nya tekniska möjligheter som vi ser framför oss är en sak som vi ska prioritera. säger att man kan lita på att kommer att slåss för de handikappade. Jag tvivlar inte på det. Problemet är att ni inte har någonstans att slåss om det inte finns något kvar och om ni inte vill ha något avtalsförhållande med . Då kan ni ju stå här och slåss och slåss. Men de instrument som ni behöver för att nå resultat vill ni ju avskaffa. Det vore det bra om med ett enda litet argument kunde bemöta detta i nästa anförande. I det första anförandet valde ju att inte ta upp det som var huvudpoängen i mitt anförande. Till slut: Internationellt samarbete med till exempel tycker jag är jättebra. Men råkar det ju vara så att det är som vi har lagt kraven på. riksdag har bestämt att jag inte får lägga mig i vad håller på med. Om jag står här och beordrar att göra ditt och datt när det gäller hur de ska åstadkomma det ena eller det andra gör jag mig skyldig till övertramp av de regler som ni här i har bestämt ska gälla för mig. I så fall måste vi ta bort det här från , lägga det på en oberoende statlig myndighet och beordra denna att göra saker och ting. Det är möjligt att vi ska diskutera det, men som läget är nu kan jag inte fingra på genomförandet av tekniska lösningar för att genomföra de krav vi har ställt på dem. 36 ():