prot · GS09103 · 2005-04-12 00:00:00 — Kanske är det så att sydöstra har haft det i jämförelse ganska tufft på arbetsmarknaden. Jag vet att olika aktörer de tolv kommunerna, och regionförbundet på alla sätt har försökt att få nytändning och att få saker att fungera. En av de ambitionerna har gällt infrastrukturen och tågen. Den tågtrafik det här handlar om finns inom Östersjöbanesystemet, som avser sträckorna LinköpingKalmar och LinköpingVästervik, och det finansieras av Rikstrafiken, Östgötatrafiken och . Upphandlande part är Rikstrafiken. Trafiken drevs till det kanske är på entreprenad av , då företaget gick i konkurs. Trafiken drivs tillfälligt vidare av en konkursförvaltare, och ansträngningar pågår, kanske just , för att hitta en ny entreprenör som är beredd att driva trafiken vidare. Kontakten med presumtiva entreprenörer indikerar att kostnaderna tyvärr kan bli högre än vad avtalet med innebar. Berörda parter, det vill säga Rikstrafiken, Östgötatrafiken och , har också träffats för att diskutera den uppkomna situationen. Vid överläggning klargjorde Rikstrafiken att man inte kan gå in med ytterligare medel till trafiken om så krävs eftersom man överskridit sin budget. Rikstrafiken ska enligt det avtal som gäller stå för av kostnaderna. För mig känns det oerhört viktigt att säga att det skulle vara fruktansvärt negativt om inte staten och i det här fallet Rikstrafiken tar sitt ansvar i den uppkomna situationen. Jag anser att avtal måste gälla. Det är inte rimligt att norra län ska få ta ansvaret för Rikstrafikens ansträngda budgetläge. Det här är en så viktig fråga för oss allihopa, och jag lovar statsrådet att man kan höra runtom i vårt län att man pratar väldigt mycket om de här frågorna. Det stora problemet, som jag som bara är lekman på området upplever, är att regeringen har slappat när det gäller att hålla en hög standard på järnvägssträckorna. Man har inte restaurerat och hållit det fräscht. Därför är vi nu i ett mycket akut och svårt läge där jag förutsätter att regeringen sätter till alla klutar för att vi ska lösa problemet. Det här får inte kännas som en prestigesak. Jag kan lova att det inte är det hemma i län. Alla vi förenar oss på olika sätt och vill arbeta för att få en lösning. Jag förutsätter och hoppas att talar om vad hon själv kan göra just nu för att säkerställa att vi får i gång den här infrastrukturplanen och att vi kan göra som vi har planerat. 70 (): När kommer leveranserna av de löften som regeringen har gett till län, ? När Electroluxflytten från var ett faktum sade statsministern, som svar på en fråga i denna kammare: är värt all vår solidaritet, och det ska de få. har vi haft flera interpellationsdebatter, och inte heller har vi fått några besked på det här området. Det har diskuterats utlokaliseringar. Regeringen har lagt ett långtgående förslag om utlokaliseringar till förbandsorterna men inte ett statligt jobb till län, snarare tvärtom. drivs av en konkursförvaltare och görs så kanske ytterligare någon vecka. Därefter vet vi ingenting. Det ser alltså ganska mörkt ut just . Det är bra att har kommit till järnvägen ÅtvidabergLinköping och att den har tidigarelagts. Det är bra att den planskilda korsningen i kommer till. har fått direktiv om att titta på en tidigareläggning av ÅtvidabergVästervik. Men vi vet ingenting om det . Det är i så fall det enda som har följt av nedläggning. Det är inte mycket. Jag tror att det vore bra om näringsministern ställde upp och diskuterade med länsmyndigheterna, när de nu vill det. Svaret är helt felaktigt i vissa punkter. Det är inte så att landstingen i och län är oense om att satsa på järnvägen. Sedan interpellationen skrevs har alltså gått i konkurs, , bland annat därför att staten motarbetar den järnvägstrafiken. SJ som driver järnvägen KalmarAlvestaStockholm försöker på alla sätt konkurrera ut direktförbindelser som har varit mellan , och på Stångådalsbanan och vidare till , för att ta ett exempel kopplat till Tjustbanan. Det är en av orsakerna till situationen. är alltså situationen helt annorlunda. Både i län och har via sina trafikbolag sagt att de är beredda att täcka upp kostnaderna för den trafik som finns tills vidare. Man är beredd att satsa på nya fordon . kvarstår det tredje benet, nämligen staten genom Rikstrafiken. Det borde finnas möjligheter och utrymme i den vårproposition som läggs för att staten tar sitt ansvar för driften och för ny entreprenör och upphandling. Min fråga är om statsrådet är beredd att garantera statens andel, så att den här trafiken kan fortsätta att drivas och upphandling av nya tåg kan ske, när den dagen kommer. Det krävs tre parter: de två landstingen och staten. Det är staten som måste ge besked nu om var man står, om man kan och vill garantera en fortsättning. 71 (): Nya möjligheter för län och , den ort jag kommer ifrån, hänger mycket starkt samman med infrastrukturen. Det har alla utredningar visat. Vi har drabbats av många svårigheter, som några här har kommit in på. Men det har inte varit något gnäll och gny i onödan. Så upplever i alla fall jag det, och jag hoppas att statsrådet också gör det. Kommuner och regionförbund alla har på olika sätt jobbat för att komma framåt. Och nya möjligheter finns om just infrastrukturen ordnas. Det har staten ett ansvar för, som mycket riktigt pekade på. Om inte tåget ska ha gått för den kommun som jag kommer ifrån, som är en mycket speciell kommun, eller den norra länsdelen måste investeringen LinköpingÅtvidaberg få en fortsättning i sträckningen ÅtvidabergVästervik. är ju ett eget arbetsmarknadsområde, som ministern vet. Bygget får alltså inte stanna av. Det skulle vara oerhört förödande för det arbete som har lagts ned hårt arbete i vår kommun och på andra håll. Vad avser ministern att göra för att bygget inte ska få stanna upp? Vi har hört positiva signaler, och vi vill höra fler signaler här . Jag hade också tänkt komma in på den solidaritetsyttring som har följt oss ända sedan frågestunden med statsministern, via , och de andra som har besökt vårt län. Infrastrukturen hjälp oss med den, så ordnar vi det mesta andra själva. 72 (): Även jag som östgöte stöder helt att län, vår goda granne, bör ha fler statliga jobb. Stångådalsbanan berör i hög grad län men också genom att den börjar eller slutar i . Den har också kopplingar till den viktiga järnvägen mellan och , Tjustbanan. Det är bra att järnvägarna öppnas upp för konkurrens som SJ är den fortsatt dominerande aktören. Men det ska vara konkurrens på rimliga villkor och med kända och tydliga förutsättningar. Det finns ett stort regionalt engagemang för Stångådalsbanan. De två landstingen tar sitt ansvar. De har gjort det tidigare och gör det även nu i ett mycket utsatt läge. Men hur agerar staten och dess förlängda arm Rikstrafiken? Hur agerar regeringen med stödpartier? Det är faktiskt rätt rörigt med alla turer med för lite pengar, dyrare flygupphandlingar och panikstopp för driftsbidragen till bland annat Stångådalsbanan , som det har sagts. Det känns inte som något särskilt välskött fögderi, helt enkelt. insåg att det anslogs för lite pengar till Rikstrafiken och lade på i årets budget, men det gick ju inte igenom. Det är bra att regering och stödpartier nu verkar ha kommit till insikt om att tilldelningen var för liten. Jag instämmer i vad har framfört, att det erfordras klara besked från regeringen och Rikstrafiken om de fortsatta driftsbidragen till Stångådalsbanan och även det extra lilla tillskott som behövs . Stångådalsbanan är viktig för regionen. Det är viktigt att Rikstrafiken tar ett fortsatt ansvar för trafiken tillsammans med de båda landstingen. Hur ser statsrådet på Rikstrafikens plötsliga besked att bidraget långsiktigt är hotat? Jag utgår från att de nu tillskjutna pengarna till Rikstrafiken i tillräcklig grad ska kunna användas för Stångådalsbanans fortsatta drift. Jag vill också understryka vad var inne på, det som har skett med . Det var ett märkligt upphandlingsförfarande som har drabbat hårt genom dess konkurs. Man vann upphandlingen som byggde på identisk trafik genom att Kustpilentågen ibland skulle kunna fortsätta till , som . SJ, som förlorade upphandlingen, släppte inte igenom några tåg längre. Resandeströmmen från minskade kraftigt och började i stället leta sig över eller snabbussar via till . Inte heller löften om att förbättra resenärernas överblick över resealternativ och biljettbeställningar genom Samtrafiken har genomförts utan blivit ständigt försenade. har inte hittat sina kunder. Det kan finnas andra orsaker, men det här är en tung orsak. Trots upprepade försök från har inte Rikstrafiken agerat för att lösa upp den här situationen. är vi där vi är. verkar SJ ligga bra till för att återta banan. Frågan är om privata aktörer vågar lägga anbud mot bakgrund av det inträffade och SJ:s olika starka roller. Avser infrastrukturministern att förbättra möjligheterna för en mer jämbördig konkurrens mellan olika tågoperatörer ? 73 (): Jag riskerar att gå händelserna i förväg men jag vill i kammaren uttrycka min tacksamhet för att regeringen i sin vårproposition anslår 100 miljoner till Rikstrafiken. Vad har då detta med den här interpellationen att göra? Jo, allt hänger i allra högsta grad ihop. Vi har hört många olika delar diskuteras, vilket inte är speciellt konstigt eftersom det inte räcker att man har en järnväg. Det räcker kanske inte ens att man har trafik på järnvägen, utan det är många andra beståndsdelar som också måste falla på plats för att trafiken i slutändan ska fungera. Det gäller exempelvis ett bra informationssystem så att man vet när man kan åka på den järnväg som trafikeras. Vi har fått en del positiva besked när det gäller just järnvägen mellan och . Jag förväntar mig naturligtvis att det kommer ytterligare positiva besked , när man från sida levererar sitt besked . Precis som har jag tidigare uttryck som min mening att alla parter tjänar på att man gör i ordning hela banans sträckning i dess helhet när man väl påbörjat arbetet. Ni vet själva hur mycket det kostar att bara etablera en arbetsplats. Det kommer alltså att bli en ekonomisk vinst för alla parter. När vi sedan nått dit är förutsättningen att vi har trafik. Vi känner till att ifrågasatte om de skulle genomföra sin uppgradering av järnvägen i om inte Blekingetrafiken garanterade en viss trafik på banan . Efter att ha fått det beskedet fortsatte de sitt arbete. Om vi inte har någon trafik finns alltså risken att man från sida kommer att ställa frågan: Är det någon mening med att vi ska plöja ned 250 miljoner? Med hjälp av de pengar som Rikstrafiken nu får får de också förutsättningar för att kunna ta sin del av ansvaret. Det handlar, som mycket riktigt tidigare påpekats, om ett flerpartsförhållande. Jag förutsätter att man då kommer att ta ansvaret, vilket gör det möjligt för de båda landstingen och länstrafikbolagen i de berörda länen att också ta sin del av ansvaret för att trafiken ska fortsätta, och vilket jag och alla andra är ute efter också utvecklas. Därför får det inte råda någon tveksamhet här. Man får alltså inte sväva på målet vart man är på väg och vems ansvar det är att detta ska lyckas. Det är nämligen allas ansvar. Jag förutsätter, som sagt, att Rikstrafiken med hjälp av det positiva beskedet kan agera. Men det är bråttom. Konkursförvaltaren har på sig att driva trafiken i egen regi, och det åtagandet tar slut . Som tur är får vi förslaget , och ska man kunna lösa det här problemet, tycker jag. 74 Statsrådet (): frågar vad jag nu kan göra för . Jag vill repetera det som just nu pågår, och som ni alla varit inne på. Det första är det arbete som pågår vid , där man tittar på Tjustbanan mellan och . Det andra är de förhandlingar som Rikstrafiken nu sitter i. Det tredje är de extrapengar som regeringen kommer att föreslå till Rikstrafiken i vårpropositionen. Det handlar alltså om . Självklart kommer de att underlätta Rikstrafikens arbete. Ni är säkert medvetna om att vi haft liknande interpellationer från andra regioner i vårt land, där man också känt oro för att Rikstrafikens underskott påverkat deras möjligheter att kunna vara en viktig aktör i den regionala trafiken. Det är alltså ingen tvekan om att det besked vi kan lämna i och med vårpropositionen välkomnas, inte bara av myndigheten själv utan även av många andra aktörer från norr till söder. får vi det underlag som nu tittar på med anledning av Tjustbanan. Jag tror att precis det som trycker på, nämligen statens roll när det gäller att koppla ihop kommuner och vidga regioner, är oerhört viktigt i fråga om just infrastrukturen. Sedan tror jag inte att det bara är infrastrukturen man vill ha hjälp med, vilket jag också tycker att de andra inläggen pekar på. Det kommer inte att räcka med insatser från statens sida kring enbart infrastrukturen, även om de är viktiga. Inte minst är de viktiga om man tittar på de olikheter som finns inom län, där har ett extra utsatt läge jämfört med en del andra kommuner. Vi är medvetna om det, och det är också en av anledningarna till de uppdrag vi gett och de tidigareläggningar vi gjort, alltså att försöka knyta mot andra län och därmed kunna vidga arbetsmarknaden. Vi har också gjort andra konkreta saker sedan nedläggningen av . Både den tidigare näringsministern, , och den nuvarande, , har fört samtal, och i många av de samtalen har även arbetsmarknadsministern varit involverad. kommer , om han inte redan gjort det, att lämna en redogörelse för sin roll som kontaktperson. I det underlag han lämnar till regeringen är infrastrukturen en viktig del. och jag har fört flera samtal om vad vi kan göra, utöver det som görs, och jag vet att han där kommer med en del konkreta förslag. Vid en av de regionala transportpolitiska konferenser som vi haft var också region med och lade fram många konkreta förslag till åtgärder där transportslagen kan komplettera varandra. Den transportpolitiska propositionen kommer vi att lämna till . Där speglar vi just behovet av att transportslagen kompletterar varandra och att vi har ett stråktänk med investeringar i både vägar och järnvägar samt självklart även i hamnar. Jag vill, trots den respekt jag har för det utsatta läget och det som säger om den svåra tid som hela regionen haft med många stora och tunga varsel , ändå säga att det också finns möjligheter och ljusglimtar. Det är ingen tvekan om att Rikstrafiken är en av alla de viktiga aktörer som, precis som sade, ska ta sitt ansvar. Och om alla kan hjälpas åt och ta sitt ansvar finns det möjligheter till en bra utveckling där infrastrukturen är den avgörande delen. kunde vi också presentera den överenskommelse vi gjort mellan tre partier kring utlokalisering av statliga verksamheter. Ni känner säkert till att jag tycker att det är en viktig signal att staten finns representerad över hela landet, och jag har även sagt att vi är medvetna om att är underrepresenterat. Jag ser därför fram emot att , , och stöder regeringen i de förslag vi nu lagt fram om omlokalisering och att vi också kan gå vidare på det spåret. 75 (): Herr talman och statsrådet! När det gäller de två olika landstingens ställningstaganden tog jag med dem hit, och de är helt överens. De skriver: Förhandlingar om köp av nya tåg har inletts, och ett förslag till köpeavtal finns framarbetat. Det finns nu inte förutsättningar att fullfölja köp av tåg, utan nya tåg måste planeras långsiktigt för perioden . De är alltså överens. De tar sitt ansvar tillsammans. Då är det Rikstrafiken som ska ta sitt ansvar. I andra stycket i svaret skriver att ska redovisa till regeringen . Då hoppade jag till. Först trodde jag att det var 2005, innebär . Det är nämligen valmånad då, och vi vet att det är till den. Det hade väl varit någorlunda rimligt om beskeden kommit , eller är det ett missförstånd av ministerns svar? tvingar regeringen både och län att leva i osäkerhet. nedläggning är faktiskt redan ett problem. Enligt var arbetslösheten i . Det har respekt med sig när det bakom varje arbetslös person ofta finns en hel familj med barn som går i skola och med osäkerhet. Det känns som att upprustningen av Tjustbanan är en förutsättning för att det ska vara meningsfullt att införskaffa nya tåg. Ska vi använda skattebetalarnas pengar optimalt måste A komma före B. Jag är ingen kommunikationsexpert på något sätt, men det förstår jag. När vi talar om att det är akuta problem är de så akuta att det är långt till . Jag tror också att man är tvungen att ta till lite bilder för att man ska förstå. Jag vet att är en både duktig och sympatisk person. Jag har fullt förtroende för att vill något. Men om jag som sjuksköterska kommer in på en vårdsal och det ligger någon som har svåra smärtor räcker det inte att jag säger: Jag förstår det. Vad vederbörande vill är att jag ska ha någon medicin att ge så att smärtorna blir mindre, eller ännu hellre en behandling så att hon eller han blir bra. kan det vara skönt när någon säger: Jag förstår att det är jobbigt. Men vi väntar, väntar och väntar allihop på handling. Vi vill se bevis på att vi i län inte är bortglömda. Jag tänker på infrastrukturen. Vi tar oss till i mycket snabbare än vad vi tar oss till vår egen huvudstad. När det gäller statliga jobb är det konstigt att län aldrig passar riktigt bra för nya myndigheter. Vi trodde att vi skulle få Östersjöcentrumet, och det fick . Jag njuter självklart med dem. Men vi tycker också att vi var lämpade för det. är det faktiskt hög tid. Jag vet inte hur jag ska säga det. Jag kan inte bli arg på . Det går ju inte. Men det måste komma ett löfte med handling. Annars fortsätter vi att interpellera. 76 (): Vad kan regeringen och göra för län just nu? För det första se till att inte staten motarbetar län som bland annat SJ nu har gjort. För det andra skulle jag vilja föreslå att det är nu verkligen är dags att lägga fram ett paket för att ersätta de 1 5002 000 förlorade jobben som länet har råkat ut för. Det har bland annat skett genom företagsflytt på grund av att staten har fått sälja Jas till . Utlokalisera 2 500 jobb ! ligger län ännu längre i botten efter den senaste utlokaliseringsvågen. Jag kan försäkra att jag ska stödja det. Rikta åtgärder nu mot de 8 000 småföretag vi har i så att de kan anställa en person mer! Då har vi minskat vår arbetslöshet väldigt mycket. Satsa på infrastrukturen! Lägg tillbaka de av nybyggnadsanslaget som och regeringen drog tillbaka . Lägg tillbaka nybyggnadspengarna som togs från E 22 för att satsa i ! Ge län sin rättmätiga del av kommunikationsanslagen! 600 miljoner är inte alls vår rättmätiga del. Garantera slutligen att staten nu tar sin del av ansvaret för kommunikationerna genom Rikstrafiken! Se till att en upprustning av sträckan ÅtvidabergVästervik blir genomförd. Är inte detta rimliga krav, ? Är hon beredd att driva det i regeringen? Jag försäkrar att hon borde få stort stöd för det. Vi har minst två statsråd från länet i regeringen. har i trafikutskottet också deklarerat att han är beredd att ställa sig bakom detta. 77 (): Jag fokuserar på den del som rör Tjustbanan, eftersom den för vår del är så oerhört viktig. Man kan bara jämföra med hur det går att satsa snabbt på , som vi gjorde . Östersjöbanesystemet är väl känt av och regeringen. Det visar på samhällsekonomiska effekter som är positiva och att den utvecklingstakt som vi har och som vi vill få utlopp för är helt rätt. Jag hade kanske inte trott att ministern exakt skulle säga: Bygget ska aldrig stanna, som jag sade här tidigare. Men jag hoppas att i sitt nästa inlägg kommer något närmare den formuleringen. Det är vad norra län väntar på. 78 (): Det är bra med konkurrens på järnvägsområdet. Det är en stor process när vi öppnat för det. Stångådalsbanans akuta bekymmer beror på konkurs. är alla överens om att det behövs mer pengar till trafiken på banan än vad som funnits . Min första fråga är: Avser statsrådet att förbättra möjligheterna för en mer jämbördig konkurrens mellan olika tågoperatörer så att även de mindre, nya aktörerna får en rejäl chans? Regeringen med stödpartier avsätter mycket pengar på järnvägar men anstränger sig för lite för att verkligen säkra att det blir bra trafik på de järnvägar man rustar. Min andra fråga är: Tänker regeringen rätta till den obalansen i sin politik? De nya 100 miljonerna är förhoppningsvis ett steg i den riktningen. 79 (): Jag vill tacka ministern för svaret i det förra inlägget, som gäller dagens interpellation som handlar om nya tåg. Det blir lite vidlyftigt här. Jag var inte medveten om att jag hade lovat att jag skulle jobba för 2 500 statliga jobb . Men jag har naturligtvis ingenting emot det. Kan jag på något sätt medverka till att det blir verklighet ställer jag . Så till dagens fråga om tågen. Det har påpekats vid ett antal tillfällen att de är en nödvändighet för framtidens trafik. Jag uppfattar ministerns svar på det sättet att Rikstrafiken nu får en möjlighet att agera. Såsom jag ser det kan det ta sin roll. När det tar sin roll kan vi tillsammans se till att man från de olika länstrafikbolagen och de olika landstingen gör den beställning som är nödvändig. Det tar att tillverka tågen. När vi har beställt tågen kan verkställa sin redan beslutade upprustning till . Jag ser framför mig att man levererar ett positivt svar som gör det möjligt att i ett enda skeende bygga hela järnvägen från till . Då faller de olika stenarna på plats. Jag har så stor tilltro till ministern att jag är övertygad om att kommer att hjälpa oss i de delarna. Vi kommer att få en bra järnväg. Jag gissar , 2010. Där någonstans bör det kunna vara möjligt att det är färdigbyggt, när all planering och all byggnation är klar. 80 Statsrådet (): Jag vill börja med att avslutningsvis säga någonting kort om just omlokalisering eller utlokalisering av statlig verksamhet. Senast som flera av oss möttes i en interpellationsdebatt om fanns det en oro för det förslag som hade lagt fram och de konsekvenser som myndigheter drog av förslaget. Myndigheternas förslag till regeringen utgick ifrån att man skulle ta väldigt många jobb från inte minst . Den presentation som vi gjorde, och den överenskommelse mellan regeringen, och som ligger för den, följer inte myndigheternas förslag. Den oro som man i med rätta kände utifrån de första rapporterna har dämpats avsevärt. Vi kommer inte att genomföra omlokaliseringen på ett sådant sätt att det kommer att innebära att många jobb från andra hårt utsatta regioner flyttas. Det följer vi nu gemensamt. Därför blir det också förändringar i de omlokaliseringar som från början föreslog. Sedan är det väldigt bra om är överens om vad man vill göra och hur man vill göra det, därför att det underlättar om alla ska vara med och ta sin del av ansvaret och driva frågorna framåt. frågar också varför förstudie kommer så sent. Tyvärr tar det ofta tid när vi går fram med ny infrastruktur, både vägsträckor och järnvägssträckor. Jag har inget behov av att dra ut i onödan, utan är det så att har möjligheter att leverera sitt underlag och sin förstudie till oss tidigare blir jag bara glad. Vi har en ständig dialog med myndigheterna om just de uppdrag som ligger ute hos dem och där man kommer med förslag till regeringen om möjliga sträckor och uppskattade kostnader. Erfarenheten säger att det tyvärr tar mellan ett och ett halvt och att gå fram med stora sträckor. Men går det fortare så välkomnar jag det. Ett av skälen till att vi inte har kunnat pressa fram förstudien mer än vi ändå har gjort är naturligtvis att vi bygger väldigt många järnvägssträckor runtom i landet , och därför pågår det förstudier på en rad olika områden. Det gör att jobbar för högtryck med de här frågorna. Men vi ska göra vad vi kan för att se till att de kommer fram fortare. Syftet med det uppdrag som jag har gett till efter varsel är självklart det som är inne på. Jag ser framför mig att vi har en bättre järnvägssträckning och att vi också har ett bättre flöde i trafiken där. Det måste vara målet. Jag ser ingen annan utväg än att öppna arbetsmarknaden för och koppla ihop den upp mot .