prot · GT0917 · 2005-10-19 00:00:00 — 1 § Val av ledamöter i svenska delegation Företogs val av tjugo ledamöter i svenska delegation. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av ledamöter i svenska delegation. Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till ledamöter i svenska delegation för /06: () () () () () () Skånberg (kd) () () () () () () () () () () () () () 2 § Val av suppleanter i svenska delegation Företogs val av tjugo suppleanter i svenska delegation. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av suppleanter i svenska delegation. Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till suppleanter i svenska delegation för /06: () () () () () () () () () () () () () () i (m) () () () () () 3 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 4 § Anmälan om kompletteringsval till kulturutskottet Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i kulturutskottet och som suppleant i kulturutskottet. Talmannen förklarade valda till ledamot i kulturutskottet () suppleant i kulturutskottet () 5 § Meddelande om allmän debattimme Talmannen meddelade att allmän debattimme skulle äga rum kl. 9.00. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU3 (skr. 2004/05:90 och redog. 2004/05:NR1). 1 (): En del av det nordiska samarbetet handlar om . deltog jag i en konferens som hade anordnat i . Den handlade om Barents framtid. Där framkom att och satsar stort på Barents, medan engagemang kändes lite mer osäkert. Därför har jag valt att enbart ta upp den frågan i mitt inlägg. kommer i sitt inlägg att behandla de nordiska frågorna i stort. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. övertar ordförandeskapet i . Under det finska ordförandeskapet förstärker organisationen kring Barentsfrågorna markant genom att etablera ett nationellt regionalt i . har ett i , och det håller man på att bygga ut. Detta sekretariat kommer att kompletteras det är på gång redan nu med ett internationellt forskningsinstitut och ett internationellt . satsar också kraftigt på Barentsfrågorna. inrättade ett 2004 efter en utredning som tillsattes och som bland annat hade i uppdrag att lämna förslag på hur Barentsfrågorna framgent bäst kunde hanteras på såväl nationell nivå inom som på regional nivå på länsstyrelserna. Anledningen var att de tillfälliga sekretariatsfunktionerna som UD byggt upp för ordförandeskapet i skulle avvecklas efter ordförandeperiodens slut. Utredarens förslag innebar att de tjänster som fanns skulle permanentas. Dåvarande utrikesministern beslutade att inrätta ett i norr. Just nu håller man på att utvärdera arbete. Det finns en lång samarbetstradition inom . startade ett samarbete mellan de fyra länderna under temat folkets diplomati. Den kunskap och kompetens som byggts upp i norr kring dessa frågor genom organisationer, företag, universitet, kommuner, enskilda med flera måste bibehållas och utvecklas. Och Svenska spelar en stor roll i den utvecklingen. Sekretariatet ger status, resurser och stöd till den regionala nivån men får också tillbaka information, kunskap och erfarenheter av de regionala aktörerna. Det behövs både en nationell och en regional nivå för att samarbetet ska lyckas. Vissa frågor kan framgångsrikt hanteras bara på nationell nivå, till exempel visumfrågor, tullfrågor och avtal mellan stater, medan andra frågor som näringslivsfrågor hanteras bäst regionalt och lokalt. Sedan finns det frågor där man behöver samarbeta både på den nationella och den regionala nivån. Vi har till exempel bildat något som kallas för Barents väg, en internationell förening som har skapat en tvärförbindelse genom , , och . Barents väg sträcker sig från vid norska till finska och vidare till vid . kan man åka buss hela vägen mellan och , . Men för att detta skulle lyckas var man tvungen att på nationell nivå tillsammans med EU se till att tullstationen i öppnades. Det har man gjort, och det är mycket bra. Det nordiska samarbetet med nordvästra och Barents är viktigt. Tack vare säkrar vi en fredlig och stabil utveckling i regionen, och vi befäster och vidareutvecklar de kulturella banden mellan folken. Vi lägger på det här sättet grunden för en bärkraftig ekonomisk och social utveckling i området. Vi medverkar också till en utveckling som tar hänsyn till urfolkens intressen, för i det här området bor det många olika minoriteter, bland annat samer, vesper och nenetser. Men vi måste också se till att näringslivet får bättre möjligheter att utvecklas och blomstra i Barents. Oljan och gasfyndigheterna gör att området har stort intresse i hela världen. Olje- och gasfyndigheterna i är tolv gånger större än de i i . På finns fler mineraler än på något annat ställe i världen. Det finns mer än 500 olika mineraler. Midnattssol, norrsken, storslagen fjällvärld, vidsträckta skogar, forsande vatten, isbelagda hav, den särpräglade samiska kulturen och ljusa ljuva somrar kombinerat med långa mörka vintrar gör att alltfler turister söker sig till Barents för äventyr, upplevelser och inte minst fiske. Det är nödvändigt att ytterligare stärka processen och befrämja en längre gående integration och ett utökat samarbete i norr. För att åstadkomma detta fordras samordning, information, nätverkssamarbete mellan myndigheter, näringsliv och universitet, en bra fysisk infrastruktur och ett bättre utnyttjande av distansöverbryggande teknik. i norr har en nyckelroll i arbetet och måste därför finnas kvar och med utökade regionala resurser. Och varför inte en emissarie för ? I detta anförande instämde () och (). 2 (): Vi har förmodligen att se fram emot en relativt lugn överläggning om det nordiska samarbetet . Vi är tacksamma för att vi får ha den här överläggningen innan en del av oss reser till för rådets årliga session. Vi kan också se fram emot en frisk debatt om det nordiska samarbetet med anledning av motioner om det nordiska samarbetet. Jag, för min del, ser fram emot det också. Det nordiska samarbetet diskuteras naturligtvis eftersom vi befinner oss i ett nytt läge när det gäller internationellt samarbete i vår del av världen, framför allt genom . Det är naturligt att det då diskuteras. Det är bra. Det är också naturligt att det nordiska samarbetets former omprövas. Det är för övrigt något som har kännetecknat det nordiska samarbetet ända sedan bildades att det har förts en ständig diskussion om hur samarbetet ska få de bästa formerna. Det är bra. Då tycker jag att den första utgångspunkten är att konstatera att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. I vårt land är det så att man, när man gör undersökningar om detta, finner att det nordiska samarbetet har en starkare förankring än det europeiska. Det är ju inte så förvånande eftersom vi har mycket gemensamt i . Jag tycker inte för min del att man ska spela ut de här samarbetena mot varandra, men gör man det får det nordiska samarbetet ett starkare stöd än det europeiska. För min del ser jag det så att det nordiska samarbetet stärker det europeiska samarbetet. Att spela ut dem mot varandra är ungefär lika motiverat, eller omotiverat, som när en del under de första diskussionerna om Europasamarbetet i sade att vi inte ska samarbeta i , vi ska samarbeta med hela världen. Man ställde det i motsats till varandra. På samma sätt tycker jag att vi ska inse att det nordiska samarbetet stärker det europeiska samarbetet. Framför allt ökar det förutsättningarna för oss i att få genomslag för våra synpunkter i det som vi har gemensamt i det europeiska samarbetet. Även för den som är väldigt entusiastisk för europeiskt samarbete, som jag är, finns det ju mycket övrigt att önska när det gäller framtid och när man ser de tecken som finns i det europeiska samarbetet. Man kan enkelt sammanfatta det så att den rena marknadsekonomiska ideologin har fått dominera alltför mycket. EU bör göras mer socialliberalt och mindre renodlat marknadsliberalt. Där kan spela en roll, och den rollen kan vi spela bättre om vi har ett bra internt nordiskt samarbete. Sedan är det naturligtvis så att det fortfarande finns många interna, nordiska frågor som vi behöver samarbeta om för att skapa ett gränslöst för de människor, de flera hundra tusen människor, som antingen pendlar över gränsen regelbundet eller bor i ett nordiskt land och är medborgare i ett annat. Vi har det nordiska kultursamarbetet, som naturligtvis inte kan ersättas av ett europeiskt kultursamarbete. Vi har behovet av att bygga ut våra grannskapsförbindelser runt , där ju också det nordiska samarbetet har gått i spetsen. Jag behöver bara påminna om att var den första organisation som kom över till de baltiska staterna och medverkade i uppbyggnaden av deras parlamentariska demokrati efter deras befrielse från kommunismen. Det finns alltså mycket som talar för ett starkt nordiskt samarbete också i den här nya situationen. Jag kan ju nämna för kammarens ledamöter, inklusive talmannen, att det är många regionala samarbeten som finns i EU där de som ägnar sig åt detta samarbete är avundsjuka på oss i för vår starka tradition, vårt samarbete och inte minst det faktum att vi har byggt upp ett samarbete där vi har en väldigt intensiv dialog med regeringarna. Vid förra session, som var här i , hade vi deltagande av inte mindre än 55 nordiska ministrar som kom hit och deltog i debatter med parlamentarikerna, också från de andra nordiska länderna, och svarade på frågor och försvarade regeringarnas politik och ministerrådets politik. Det finns ingen likhet till detta i något parlamentariskt organ som jag känner till, och vi har ändå kontakter med såväl baltiska församlingen och Beneluxförsamlingen som British-Irish Interparliamentary Body. Jag är helt övertygad om att det nu också kommer att växa upp liknande organ i de östra medlemsländerna i EU. Det är något som jag som parlamentariker tycker är en väldig styrka, och det vore ju ironiskt om inte vi som parlamentariker skulle slå vakt om just en sådan samarbetsform, där vi kan föra en dialog, en öppen offentlig dialog, med våra regeringsledamöter. Sedan är det ju också så att det nordiska samarbetet, när vi har de årliga sessionerna, drar till sig ett väldigt stort intresse. Man talar om att det är ungefär tusen deltagare på en sådan session. Då kan man tycka: Oj, det var mycket. Det kostar mycket pengar. Men det kostar inte eller parlamenten mycket pengar, utan det är olika organ som ser det som motiverat att sända deltagare till session för att det är en viktig händelse i . Jag skulle vilja använda den av min talartid till att fästa uppmärksamheten på en skrift som har givits ut av , som ju som bekant leds av vår tidigare kollega , tidigare moderat riksdagsman. Det här är en skrift som heter som global vinnarregion. Det är opinionsbildare i som med hjälp av en så kallad think tank har ställt samman synpunkter på hur kan stärkas med utgångspunkt från att är en global vinnarregion när man jämför konkurrensförmåga, teknisk utveckling och kreativitet. Man pekar på grundbetingelserna för detta: vår gemensamma samhällsform, vår språkliga gemenskap och att vi har varandra som primär referensram. Man pekar vidare på de gemensamma nordiska värdena: jämlikhet, förtroende, kort distans till makten, inklusion, flexibilitet, respekt för naturen, protestantisk arbetsetik och estetik. Och så går man vidare och diskuterar: Hur ska vi kunna stärka detta? Vad ska vi önska oss av ett nordiskt ledarskap? En av de saker som dessa opinionsbildare pekar ut är just att fortsätta lära oss av varandra. Avslutningsvis, herr talman, vill jag bara nämna ett exempel på detta för att påpeka att vi inte anser att våra samhällen är perfekta även om vi ligger bra till internationellt. var jag på ett möte med Hallå , där en dansk som forskar om arbetsmarknaden talade om den danska modellen. Jag kan försäkra kammarens ärade ledamöter att vi har en hel del att lära av den danska modellen för att få en kombination av flexibilitet och rörlighet på arbetsmarknaden och ändå en stark trygghet, ett trygghetssystem. Det är det som man kallar för flexicurity i . Det är bara ett av många exempel på vad det praktiska nordiska samarbetet kan lära oss för att hjälpa oss att fortsätta vara en ledande region i världen. Liksom föregående talare yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. 3 (): har diskuterat nya samarbetsformer i och i . har också behandlat frågor om nordiskt patentinstitut, om människohandel över gränserna och om undanröjande av gränshinder mellan de nordiska länderna. Alkoholpolitiken i har diskuterats. Samarbetet om miljö och det arktiska samarbetet är några andra frågor som har stått på agendan. En rad rekommendationer har blivit resultatet, och ännu fler har diskuterats med de nordiska regeringarna för att förbättra och förenkla för medborgarna i . Det har gällt bland annat Telemedicin mellan de nordiska länderna, samordning av hälsovårdssystemen i , frågor om vårdgaranti och ett samnordiskt specialsjukvårdscentrum, beskattning av pensioner och rätt till förtidspensionering inom , GMO inom jordbruket, biologisk mångfald, miljövänlig produktion och konsumtion av energi och miljösäkerhet vid fartygstransporter på och samarbete med ursprungsbefolkningen i , för att ta några exempel. Det här framgår bland annat av den redogörelse och skrivelse som vi nu behandlar. har sin årliga session i på . Där ska diskuteras och beslutas huruvida en nordisk fredspolitisk enhet ska formuleras och byggas upp. En komparativ studie av de nordiska lärarutbildningarna ska också diskuteras och även frågan om en nordisk satsning på klimat- och miljöförändringarna i , förändringarnas konsekvenser för befolkningarna i området, jämställdhetsprogram i och en handlingsplan för nordiskt energisamarbete, återigen för att ta några exempel om framtiden i sammanhang som rör . Det mesta av det som jag här har nämnt är frågor som inte stannar vid nationsgränsen eller löses ensamma inom ett enskilt land. Det är frågor som har ett mervärde om de kan lösas i samarbete med andra. Det naturliga är att då först diskutera att lösa de frågor som man har gemensamt med de närmaste grannarna. På samma sätt diskuteras nu närmare samarbete mellan grannarna, bland annat med de nya EU-medlemsstaterna , , och . De ser att det finns ett mervärde att samarbeta eftersom de ser att det finns ett mervärde också inom EU att samarbeta med sina närmaste grannländer. Det är möjligt att de har sett och lärt av det nordiska samarbetet. Samarbete har ett värde i sig. Det ger förståelse för varandras problem och förtjänster. Det för länder och folk närmare varandra. Nordiskt samarbete är väl prövat och en tradition som man också kan föra vidare i en värld som behöver mer av samarbete mellan länder och inte mindre samarbete för att förstå varandra och lösa konflikter och föra demokratin vidare. Det finns ett klart nordiskt mervärde i att knyta de baltiska länderna till vårt samarbete i för att bli starkare i EU. Vi har ett klart intresse av att de går norr ut med sitt samarbete och inte söderut. Försitter vi den samarbetschansen har vi försvagat vår position i . Ju större EU blir, desto viktigare blir det nordiska samarbetet. Vi har mycket gemensamt i . och de vatten som omger oss är väl det tydligaste exemplet på det. Där finns gigantiska miljöproblem att lösa. Det kan inte göras av varje enskilt land för sig. Miljöproblemen gör inte halt vid nationsgränsen, vilket jag har sagt tidigare. Det finns klara nordiska mervärden i en bärkraftig utveckling på sektorsområden som energi, jordbruk, skogsbruk och fiske med som närområde. Vi har ett klart motiv för att inom knyta ett nära samarbete med nya grannar. Det är vårt ansvar. Det händer mycket österut i , , och . Mycket av det som händer pekar tyvärr åt fel håll. Risken är att de sluter sig inåt. Vi måste vara med och öppna upp. Vi måste göra de ansträngningarna än tydligare i ett läge där EU än så länge står mycket passivt i dessa frågor. Med kontakter, utbildning, information och samarbete kan vi hjälpa till att öppna upp för demokratin. Att aktivera ett samarbete i den nordliga dimensionen är viktigare än isolering för dessa länder, men inte minst för oss och även för våra grannländer. är en naturlig brobyggare till nordvästra och östra . Utmaningar finns alltså. De är många och spännande. Det nordiska samarbetet har traditioner som kommer väl till pass för att möta de nya utmaningarna vi står inför framöver. På samma sätt som tiden förändras och omvärlden förändras måste också samarbetet i förändras och anpassas till nya tiders krav. Det är ett arbete som diskuteras och ett förändringsarbete som redan pågår. Det är naturligt och nyttigt och en sak att vara öppen inför. På det sättet kan vi stärka samarbetet och göra det bättre. Det är min förhoppning att så ska ske. Jag yrkar bifall till förslaget i det eniga betänkandet från utrikesutskottet. 4 (): Jag kan i stort instämma med de tre föregående talarna. Det är det som är så fantastiskt med samarbete. Sedan järnridåns fall har de nordiska staterna i samverkan kunnat bidra till att helt nya förutsättningar har skapats i . Tack vare denna nordiska samverkan kan de nordiska staterna med fog hävda att de har spelat en större roll än andra när det gäller att ge stöd till , och krav på respekt för sin självständighet och till att dessa tre grannländer numera har säte och stämma i Europeiska unionen, precis som var inne på. Att är främsta tillväxtregion är inte enbart det nordiska samarbetets förtjänst. Men det nordiska samarbetet har en väsentlig del i detta. Det organiserade nordiska samarbetet har därtill avgjort haft den största betydelsen för viktiga miljöinvesteringar, främst kanske genom , Nordiska miljö- och finansiseringsbolaget, och inte minst den nordiska investeringsbanken, i . Detta spelar en viktig roll för att åstadkomma en varaktigt hållbar utveckling i och dess närområden. Få torde ifrågasätta att samarbetet och rörligheten i har mycket stor betydelse för den ekonomiska utvecklingsnivån i länderna och att den också har mycket stor betydelse för hundratusentals människors livschanser här i . Det finns emellertid ingen djupgående utredning av hur stort bidrag rörligheten i ger till välfärdsutvecklingen och vad det är som möjliggör den stora rörligheten i , och detta borde kanske undersökas. De nordiska regeringarna kan genom bidra till att förblir ett centralt forum för att skapa en politik som leder till att som region förblir i världsklass som välfärdsregion. Den gemensamma servicetjänsten Hallå har bidragit inte bara till att vikten av att undanröja gränshinder uppmärksammas utan också till att det inom ministerrådet tagits initiativ som inneburit att många av gränshindren undanröjts eller mildrats. Ett exempel på detta är den förenklade ordningen för mantalsskrivning för nordbor som det träffades en överenskommelse 2004. Den enda egentliga insatsen för att främja rörligheten i inom ramen för ett organiserat nordiskt samarbete är Nordjobb. Inom ramen för detta projekt har start drygt 15 000 ungdomar getts chansen att i form av sommarjobb pröva ett arbete i ett annat nordiskt land än det egna. har 230 ungdomar från andra nordiska länder i genomsnitt sommarjobbat i det är inte oväsentligt och fler än 240 svenska ungdomar har genom Nordjobb erbjudits sommarjobb, bostad och fritidsverksamhet i ett annat nordiskt land. Det är viktigt att ger Nordjobb, som har som huvudman, tillräckliga ekonomiska resurser även kommande år. Det är också viktigt att undersöka förutsättningarna för att ge nordjobbarna villkor vid beskattning när de sommarjobbar i ett nordiskt grannland som är likartade med vad de skulle ha haft om de sommarjobbade i det egna landet. Detta är en god sak att jobba för. bör verka för att åtgärder för förbättrad ömsesidig språkförståelse i blir ett mera prioriterat område inom . I jobbar vi stenhårt med det. Detta är ett gott exempel på ett område där det endast genom en organiserad nordisk samverkan, så som vi har inom och , kan nås verkningsfulla resultat. Många ledamöter av denna riksdag och även talmannen har deltagit i markeringen av unionsupplösningen mellan och . Unionsupplösningen 1905 förtjänar uppmärksamhet av flera skäl, tycker jag. Den bidrog till att påskynda demokratins genombrott i och är ett exempel på en unionsupplösning utan blodspillan. Den fredliga upplösningen lade en grund för det goda samarbete som växt fram i . Få länder, om ens några, kan peka på så goda relationer som dem mellan och . Jag hade glädjen att tillsammans med tusentals andra lyssna på de svenska och norska statsministrarna i . De bekräftade den nära samhörigheten mellan och och markerade det fortsatta gränsnära samarbetet. Det nordiska samarbetet kan givetvis utvecklas och förstärkas. Jag ser detta som en gemensam nordisk uppgift som också gagnar våra grannar utanför den nordiska kretsen. Jag vill även betona vikten av att de nationella parlamenten och deras fackutskott är informerade om och delaktiga i arbete. är en viktig mötesplats för nordiska parlamentariker och ger en bred kunskap om våra nordiska grannars politik och samhällsförhållanden. Jag beklagar att de många nordiska motioner som väcktes under den allmänna motionstiden inte har kunnat behandlas i detta betänkande. Det beror väl på att det är tidigare än vanligt. Men vi lär, som var inne på, återkomma till detta . Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Naturligtvis kan jag också instämma i det har sagt om . 5 (): Med förra årets Nordendebatt i klart minne kunde jag inte låta bli att anteckna mig på talarlistan för årets Nordendebatt inte för egen del och för att upprepa vad jag tidigare i debatten lyft fram utan mer för att ha möjlighet att vara en del av debatten när de som inte uppskattar det nordiska samarbetet tar till orda. Tyvärr kan jag , herr talman, konstatera att de som framför kritik inte är närvarande i kammaren. Förhoppningsvis dyker de upp under debattens gång. Även har vi under den allmänna motionstiden fått ta del av några motioner där det nordiska samarbetet angrips. Som vanligt är det moderata och folkpartistiska ledamöter som står för detta angrepp. var det bara några enstaka ledamöter från de här partierna som ifrågasatte det nordiska samarbetet, men är det fler. Om jag räknat rätt är det 22 moderater och åtta folkpartister som står bakom kravet på en nedläggning av , alltså inte en reformering eller en förändring av strukturen som man tidigare argumenterat för utan helt enkelt en nedläggning av det parlamentariska samarbetet ett samarbete som de nordiska medborgarna skattar väldigt högt, ja, långt högre än det parlamentariska samarbetet på europeisk nivå. Varför lyfter jag nu fram denna fråga? Ja, det är kanske en fråga som främst ska debatteras mellan å ena sidan , och andra moderater och folkpartister, som ser värdet i det nordiska samarbetet, och å andra sidan de kritiska rösterna inom de båda partierna. Så är det säkert. Nordisterna inom och har en grannlaga uppgift när det gäller att föra denna debatt internt, inte minst nu när antalet kritiska röster inom respektive parti växer. När en sjättedel av folkpartisterna i och snart hälften av är beredda att skriva under dessa motioner har naturligtvis nordisterna inom och ett problem. Men egentligen är det i ett större perspektiv som jag vill lyfta fram frågan. Alla i denna kammare vet att borgerligheten önskar framstå som enig, att högeralliansen försöker framstå som ett enigt alternativ i svensk politik. Min fråga är därför naturlig i ett läge där och tillsammans troligen står för av rösterna i detta samarbete: Kommer högeralliansen då att driva frågan om att lägga ned det nordiska parlamentariska samarbetet?