prot · GS09110 · 2005-04-22 00:00:00 — Skolministern svarar att han är beredd att vidta åtgärder när frågan har beretts på departementet. Jag måste som riksdagsledamot naturligtvis acceptera att man inte föreslår åtgärder på stående fot, även om jag hade hoppats att det skulle finnas utkast till vad man ska göra för att redan nu kunna vända den oroväckande tendensen. Redan detta att det finns en interpellation med de svar som skolministern nu har gett kommer att fungera som en signal till skolvärlden. Det är något positivt, och det kommer naturligtvis av de mest ambitiösa lärarna att uppfattas som en viktig signal. De mindre ambitiösa lärarna får naturligtvis vänta tills det fastställs åtgärder när frågan bereds på departementet. Jag vill tro att lärarna är snabba att ta till sig denna deklaration och den här attityden. 60 (): Grannspråksförståelsen i de nordiska länderna är viktig. Våra svenska skolungdomar behöver bli mer öppna för att tillgodogöra sig danskan och norskan. Det handlar då inte om att förstå allt, men om att känna till elementära uttryck som Vær kun rolig. Jag antar att jag inte behöver översätta. Men om jag skulle säga ruller over gaden blir det värre. Det betyder inte att hon rullar över gatan utan att hon har en mangelbutik på andra sidan gatan. Med denna lilla språklektion vill jag tacka Skånberg för att han framställde denna viktiga interpellation. Jag vill också tacka ministern för den positiva inställning som han har i dessa frågor. 61 (): Jag vill lyfta in ytterligare två perspektiv i detta. Det ena handlar om elevinflytande i kvalitetsarbetet i skolan. Det andra är EU-perspektivet. Det första hänger samman med mitt spår om att man kan stärka elevutbytet och med det stärka språkförståelsen. Jag är övertygad om att det skulle kunna vara ett utmärkt verktyg för att i ett nordiskt sammanhang kunna stärka elevinflytandet och därmed också jobba med kvalitetsfrågorna i skolan. Vi har ju redan hållit på med det . Vi har tillsammans med de övriga nordiska länderna tittat på kvalitetsfrågorna. Vi har också haft med elevrepresentanter i det arbetet. Detta skulle kunna vara något av en vitamininjektion i den här debatten i . Det skulle vara mycket bra. Det andra är ett mer långsiktigt arbete som hänger ihop med EU-perspektivet. Vi säger att de nordiska länderna måste hitta varandra för att kunna uppträda gemensamt och driva nordiska frågor i EU-sammanhang. Det skulle göra oss starkare också utifrån vårt nationella perspektiv. Då är det viktigt att vi inser att vi måste stärka inte minst ungdomssidan, så att ungdomarna blir mer delaktiga i att se det nordiska perspektivet och bli delaktiga i samhällsfrågor med ett nordiskt perspektiv. Därmed kan vi brygga över det motstånd som vi ibland kan känna i EU-sammanhang. Jag tror att dessa båda perspektiv hänger ihop med Skånbergs interpellation . 62 Statsrådet (): Vi är nog i grunden ganska överens, jag och ledamöterna, om vikten av språkutveckling och av utbyte. Jag vill ändå ta tillfället i akt att vädra en oro som jag ibland känner när vi diskuterar språk och språkförståelse. Jag var i och redovisade regeringens politik för just språkutveckling det gäller svenska språket med också möjligheten att få hjälp i kärnämnen på sitt modersmål medan man lär sig svenska. När man talar om flerspråkighet, som Skånberg gör, möter man ibland en negativ attityd som är lite svår att förstå. Man får höra frågor som: Ska man inte lära sig svenska språket, då? Jo, självfallet ska man göra det. Självfallet ska den svenska skolan göra allt för att eleverna ska kunna både behärska och utveckla sitt svenska språk. Det är avgörande det vet jag av egen erfarenhet inte bara för framgång i skolan utan också för framgång över huvud taget i vårt samhälle, för det är vårt gemensamma språk. Men människor har möjlighet att behärska fler än ett språk. Vi vet också att man tar hjälp av olika språk när man utvecklar nya språk. Det gläder mig att vi kan vara överens, men jag känner oro för det största partiet i den borgerliga alliansen, som då och då framför den här typen av åsikter. I det fall jag nämnde var det i som menade att flerspråkighet absolut inte var vad man behövde, utan man skulle satsa bara på svenska språket. Självfallet ska vi satsa på svenska språket. Det är viktigt. Men jag är övertygad om att människor har möjlighet att behärska minst två språk. Det är till gagn både för den enskilde och för vårt samhälle i stort. 63 SKÅNBERG (kd): Jag vill tacka både skolminister och mina meddebattörer och för den här interpellationsdebatten och understryka den höga uppskattning av språkfärdigheter som har uttalats. Vi vill ju inte att människor ska vara halvspråkiga och kunna ett eller två språk halvdant. Vi vill att de ska vara tvåspråkiga och helst flerspråkiga. Ska vårt lilla språkområde kunna hävda sig ute i världen behöver vi flera språk. Då gäller det att vi inte går över ån efter vatten utan börjar med de nordiska språken och redan tidigt får en färdighet genom skolresor till , eller och på det sättet blir bekanta med de nordiska länderna. Sedan vidgas våra kontakter ut över världen, till andra språkgrupper och kulturer. De nordiska språken är en värdefull tillgång, men det hindrar naturligtvis inte att andra språk och språkfamiljer i världen är oerhört värdefulla för oss att kunna. Det råder ingen konkurrens här: Språken konkurrerar inte utan berikar varandra. Jag vill gärna skriva under skolminister helt riktiga iakttagelser att även de som är födda i ett annat land och har med sig ett annat modersmål har med sig en stor rikedom av det personligen och tillför den svenska kulturen en rikedom genom att vi kan många olika språk. Det innebär också att möjligheterna att knyta kontakter ökar, både affärskontakter och kontakter genom studier och forskning men också personliga kontakter över världen. Det är vad vi vill. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2004/05:504 om möjligheter till rättsprocess för mobbade 64 Statsrådet (): har frågat vilka åtgärder justitieministern avser att vidta för att underlätta för dem som mobbats i skolan att driva sin sak inför domstol, särskilt med avseende på de ekonomiska riskerna vid nederlag i målet. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ansvarig skolminister som besvarar frågan. Regeringen ser mycket allvarligt på förekomsten av diskriminering och andra former av kränkande behandling i skolan. Inga barn, ungdomar eller vuxna ska behöva utsättas för någon form av trakasserier eller andra former av kränkningar. Skolan ska genomsyras av en demokratisk grundsyn om alla människors lika värde och vara en trygg och säker arbetsplats för elever och personal. Alltför många flickor och pojkar utsätts för kränkningar som mobbning och sexuella trakasserier i verksamheten. Detta kan självfallet aldrig accepteras. Att skapa en likvärdig skola för alla där elevernas rättigheter respekteras fullt ut prioriteras högt av regeringen. Det är således mycket viktigt att den elev som blivit mobbad eller kränkt på annat sätt i skolan och som får sin sak prövad inför domstol inte ska behöva riskera sin och familjens ekonomi. Det behövs åtgärder som stärker elevernas rättsliga position gentemot huvudmännen. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en lagstiftning som dels främjar lika rättigheter, dels förbjuder diskriminering och annan kränkande behandling på skolområdet. Utredningen (U 2003:10), som tog namnet , överlämnade sitt förslag till lagstiftning i betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever (2004:50). Utredningens förslag omfattar både bestämmelser om aktivt målinriktat arbete och regler för att motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder samt annan kränkande behandling såsom mobbning. Vidare föreslår utredningen att om skolan diskriminerar, inte förebygger, förhindrar eller utreder kränkning, kan huvudmannen för verksamheten bli skadeståndsskyldig gentemot den drabbade eleven. Ansvarig blir då huvudmannen för verksamheten kommunen, staten, eller enskild. Ansvaret omfattar, enligt utredningens lagförslag, överträdelser som begås av lärare och andra anställda. Dessutom föreslår utredningen att delad bevisbörda bör gälla. Detta innebär att det blir huvudmannen för verksamheten som måste bevisa att man vidtagit alla rimliga åtgärder för att förhindra fortsatta trakasserier och annan kränkande behandling. Lagförslaget innehåller vidare en möjlighet för en elev att inte behöva betala motpartens rättegångskostnader. Lagförslaget remitterades den 23 juni11 . pågår nu arbetet, utifrån utredningens förslag och remissinstansernas synpunkter, med ett lagförslag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling på skolområdet. Den lagstiftning som regeringen avser att föreslå i vår ingår i regeringens strävan att förebygga och komma till rätta med diskriminering och annan kränkande behandling inom utbildningsområdet. Förslaget är ett led i genomförandet av tre EG-direktiv direktivet 2000/43/EG om etnisk diskriminering, arbetslivsdirektivet 2000/78/EG samt direktivet 2002/73/EG om likabehandling av kvinnor och män. Lagen avses kunna träda i kraft . Regeringens utgångspunkt för en lagstiftning som förbjuder kränkningar i skolan är elevernas behov av skydd mot sådana handlingar på grund av deras utsatthet. Elever är starkt beroende av vuxensamhällets handlingar, skydd och kompetens för sitt välbefinnande och sin trygghet. En diskrimineringslag på skolområdet med delad bevisbörda bör göra skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling för eleverna mer effektivt. Jag menar att syftet med en ny lag mot diskriminering och annan kränkande behandling måste vara att minimera antalet trakasseri- och mobbningsfall och på så sätt undvika kostsamma och uppslitande rättsprocesser. 65 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ställde interpellationen till justitieministern eftersom det kanske mer handlade om rättsprocessen än om mobbning som sådan. Icke desto mindre är detta en otroligt viktig fråga. Jag kan konstatera att elever kränks och utsätts för våld i allt högre grad. I senaste undersökning uppger var fjärde elev att han eller hon har blivit kränkt vid upprepade tillfällen. Enligt har antalet elever som drabbas av mobbning ökat från 100 000 till 130 000. Särskilt utsatta är flickor. Det är inte bara så att det är enskilda flickor som drabbas av sexuella trakasserier. Flickor drabbas också kollektivt av grovt våld och förnedrande språkbruk. Sådant ska naturligtvis inte accepteras. Därför är det med glädje jag kan läsa i statsrådets svar att man tar allvarligt på dessa frågor. Utifrån det har man givit en utredning direktiv. Jag förmodar att man har fått svar på hur man ska komma till rätta med problemen. Det gäller problemen med att skapa handlingsplaner så att detta förhindras. Det är självklart det viktigaste av allt. Men det gäller också det som statsrådet skriver i svaret. Man ska inte behöva riskerar sin och sin familjs ekonomi. Det är själva kärnfrågan som jag ställde. Det krävs att man erkänner att det behövs någon form åtgärder för att komma till rätta med det. Man ska som elev och familj kunna få sin sak prövad inför domstol. Men man ska inte behöva riskera att ekonomin havererar i det fall man skulle vara tvungen att betala någon form av rättegångskostnad för detta. Det är angeläget att man när man tittar på detta konstaterar på vilket sätt saken kan på ett rimligt sätt dras inför domstol. Man måste kanske också någonstans definiera vilka kraven är och var ribban ligger för vad som ska kunna användas i rätten och hur man ska kunna döma i rättsinstansen. Det står i svaret att delad bevisbörda bör gälla. Det är självklart angeläget att skolan ska ha möjlighet att visa att man har vidtagit alla möjliga åtgärder. Det är mycket bra. Vi ska dock konstatera att det är ett ojämnt förhållande. Det är lite grann mot . Skolan har mycket resurser och här lättare att kunna föra sin talan i en domstol än vad en familj har. Det är viktigt att man här inte får för mycket godtycke utan tydliga regler för hur det ska bedömas. Jag vill fråga hur statsrådet avser att agera för att se till att just den här delen med kostnadsansvaret inryms, får en framträdande roll och tydliggörs i det nya lagförslaget. 66 Statsrådet (): Det är väldigt viktigt med beskrivning av verkligheten. Det kan vi nog vara överens om. När nu redogör för statistik över antalet elever som känner sig mobbade eller kränkta är det viktigt att framhålla att vi har en positiv utveckling på området. De tre stora internationella rapporter som kom två internationella och en nationell utvärdering från hade både negativa och positiva inslag när det gäller utvecklingen i skolan. Ett av de positiva inslagen var att andelen elever som känner sig kränkta eller mobbade har minskat. Vi har en god utveckling på det området. Ett annat positivt inslag var att både lärare och elever trivs allt bättre i den svenska skolan. Det är en god grund när det gäller också kunskapsinhämtningen. Dock är det naturligtvis inte acceptabelt för regeringen så länge vi över huvud taget har elever som känner sig kränkta eller mår illa den svenska skolan. Det är ett väldigt viktigt område. Elevernas trygghet och studiero är en grundförutsättning för lärandet i skolan. Det är också därför regeringen har detta som en av sina mest prioriterade frågor inom skolområdet. Vi tycks vara helt överens om nödvändigheten av en lagstiftning på området. Det gäller också förtydligande av de ekonomiska riskerna. Detta kommer också att få sin lösning i den nya lagstiftningen. Det som jag dock oroar mig för är vad som händer . Vi vet vad den nuvarande riksdagsmajoritet med s, v och mp vill föra för politik på området. Men det är betydligt mer oklart vad en borgerlig allians skulle kunna tänka sig att föra för resonemang i de här frågorna. Även om jag och här kan vara överens är det ett faktum att det största partiet i den borgerliga maktalliansen, , via sin skolpolitiska talesman i har motionerat mot en särlagstiftning på området. Därför är det väldigt intressant att inte bara veta vad tycker i den här frågan. Det handlar också om vad en eventuell borgerlig regering skulle föra för politik på området. Kan eleverna i känna sig trygga med en sådan konstellation när det största partiet motionerar mot en sådan lagstiftning, ? 67 (): Jag tackar statsrådet för det svaret. börjar det hetta till i talarstolen. Det kan vara intressant att diskutera hur den borgerliga alliansens skolpolitik kommer att se ut, men det var inte riktigt det som var avsikten med min fråga. Jag är fortfarande kvar vid detta med de ekonomiska delarna för den familj som har ett barn som på olika sätt känner sig kränkt i skolan och behöver upprättelse. Då kan domstolsförhandling vara ett sätt att få upprättelse. Statsrådet hänvisar till statistik. är statistik svårt. Också jag har framför mig statistik som Brå givit ut. Den visar att exempelvis vad gäller flickor har andelen mobbade ökat från till . Jag kan inte svara på hur den statistiken står sig mot den som statsrådet refererade till. Det viktiga är att konstatera att vi på olika sätt måste hjälpas åt för att förhindra mobbning när det förekommer. Om det här lagförslaget hjälper till att skapa tydlighet i skolorna, så att det fungerar, är vi alla glada och nöjda. Det handlar om tydlighet. Det handlar också om att ge lärarna ökad kunskap och kompetens inom området så att de lär sig upptäcka och känna igen signaler. Det är också angeläget; det hoppas jag att statsrådet håller med om. Trots det röstade statsrådets kolleger, s-ledamöter, emot ett sådant förslag för ungefär en månad sedan. Men tack vare att vi fick konstellationen över blockgränsen lyckades vi få in att lärarutbildningen ska sträva efter att ge en sådan inriktning, det vill säga att man lär sig känna igen signaler på mobbning och får kunskap och kompetens om detta. Jag känner att jag kanske inte riktigt har fått svar från statsrådet om möjligheten att tydliggöra hur vi ska undvika att en havererad rättsprocess kommer att kosta en massa pengar och om att tydliggöra att de familjer som har barn som mobbas, och som behöver driva sin sak i domstol, på ett rimligt sätt kan göra det utan att behöva förlora i princip allt de äger och har. 68 Statsrådet (): Hederlighet och ärlighet är viktigt för ett politiskt parti, och då är det också viktigt att vi är ärliga mot varandra när vi pratar om vad vi röstar för och emot i kammare. Det är riktigt att vi socialdemokrater ville invänta den stora utvärdering som gjorde av den svenska lärarutbildningen. är den gjord. Det kommer att vidtas åtgärder för att genom lärarutbildningen stärka också det här området. Dock fick jag inte svar på min fråga. Jag tror att det är viktigt för väljarna att veta vilka de olika politiska alternativen är. Det är helt riktigt som säger att det inte finns någon samlad borgerlig skolpolitik. Varje parti kör sin egen sakpolitik, och det är väl bra. Det är viktigt att man redogör för sina åsikter. Men det är också viktigt att redogöra för vad som är den samlade borgerliga skolpolitiken. säger nu att det är viktigt med lagstiftning på det här området. Jag håller helt och hållet med. Det är viktigt att vi får fram en sådan lagstiftning, en lagstiftning som naturligtvis också ska ta hänsyn till de ekonomiska förutsättningar som olika familjer har så att det inte blir det som avgör om man kan driva sin sak eller ej. Det kan vi vara överens om. Men likväl frågar jag mig: Vad är den borgerliga maktalliansens alternativ? Det största partiet i den alliansen har i denna kammare motionerat mot en sådan lagstiftning. Då är min fråga återigen: Vad är den samlade borgerliga skolpolitiken? Det gäller även i fråga om kränkning. Vi är helt överens om att trygghet och studiero är oerhört viktigt i skolan. Vi kan nog också vara överens om att en lag i sig inte kommer att lösa alla problem. Det handlar naturligtvis även om det förebyggande arbetet, det värdegrundsarbete som pågår i vår skola. Vi hänvisar till olika undersökningar. Det är möjligt att undersökningar visar olika saker. Jag kan dock konstatera att det för regeringen inte är acceptabelt att ett enda barn i vår skola känner sig kränkt, och därför är detta en av våra mest prioriterade frågor. Barnens, elevernas, trygghet i skolan är oerhört viktig. Vi ska kontinuerligt jobba med det. Vi har det förebyggande arbetet, men vi måste också förtydliga skolans ansvar för barnens trygghet. Det är viktigt inte minst i där varken familjen eller barnen har något alternativ. Vi har ju skolplikt i landet, och om föräldrarna lämnar ifrån sig sina barn till skolan ska de naturligtvis kunna känna att barnen är trygga, att de kan ta till sig undervisningen och att det sker i en miljö som präglas av studiero. Detta kan vi vara överens om. Men återigen: Vad är den borgliga alliansens gemensamma politik på det här området? Det tycker jag att väljarna förtjänar att få veta före valet. 69 (): Jag kan lugna statsrådet med att både statsrådet och väljarna kommer att få veta den borgerliga alliansens gemensamma syn på skolpolitik och även på annan typ av politik. Som statsrådet känner till arbetar vi i olika arbetsgrupper för att hitta de gemensamma delarna i vår politik. Det är inte så att vi kommer överens om alla detaljer, och ska heller inte vara så. Om det blir så har vi ingen anledning att vara flera partier. För del håller vi helt med om att all slags kränkning i skolan, och även på arbetsplatser för vuxna och andra, är oacceptabelt. Jag är glad över att statsrådet med tydlighet markerar att det inte får förekomma i skolan och att handlingsplan och annat som kanske följer av lagförslaget kommer att minska antalet kränkta och mobbade i skolan. Det är jag jätteglad för, och jag hoppas att så verkligen blir fallet. Jag är också glad över att statsrådet nu tydliggjorde de ekonomiska villkoren i samband med domstolsprövning och hoppas att även det ska återfinnas i lagförslaget och sedan bli verklighet. I övrigt talade statsrådet om hederlighet och ärlighet i talarstolen. Jag hoppas att vi alla för en både hederlig och ärlig diskussion kring dessa frågor. Utifrån våra olika bakgrunder kan vi sedan ha lite olika tolkningar av hur saker sker. Statistik finns det mycket att säga om; det vet vi. Jag hoppas verkligen att all statistik kommer att visa att mobbningen och kränkningarna minskar. Och framför allt ska vi återkomma med fler gemensamma synpunkter på hur vi ser på detta med mobbning och kränkning. Jag tackar statsrådet för en bra diskussion så här långt och för de svar jag fått. 70 Statsrådet (): Även jag vill tacka för en god diskussion och också för initiativet att väcka frågan om tryggheten och studieron i skolan. Den är viktig, inte minst för att vi haft ett antal mycket uppmärksammade fall där barn, både tjejer och killar, blivit kränkta i skolan. Därför är det oerhört viktigt både för mig och för regeringen i dess helhet att arbeta vidare. Vi har vidtagit ett flertal åtgärder, och kommer att vidta ännu fler, för att se till att tryggheten garanteras i skolan och studieron säkerställs i klassrummet. Det är en grundförutsättning också för lärandet. Särskilt gäller det för de elever som har det tuffast, som kanske inte kan få hjälp hemma, som kanske har föräldrar som gärna vill men inte har förmågan att hjälpa till med läxor och annat. Därför är det oerhört viktigt att vi har en skola som präglas av trygghet, studiero och lärande. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Skrivelse 2004/05:104 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 20002004 betänkande 2004/05:NU12 betänkanden /05:SoU13 Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet 2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik betänkande 2004/05:KU25 Kommittéberättelse 2005 betänkande 2004/05:UU8 Verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna /04 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU13 Husdjursgenetiska resurser betänkanden /05:SkU26 Överenskommelse mellan de nordiska länderna om folkbokföring 2004/05:SkU27 Överlåtelse av näringsbetingade andelar till underpris 2004/05:SkU29 Skatteavtal mellan och 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1477 av ()till finansminister i /05:1478 av ()till justitieminister av lagen om ekonomiska föreningar 2004/05:1479 av ()till statsrådet och arbetslivet 2004/05:1480 av ()till utbildnings- och kulturminister för tidigare Mariestadsjobb på 2004/05:1481 av ()till utbildnings- och kulturminister tv 2004/05:1482 av ()till statsrådet för utländska långtradare 2004/05:1483 av ()till statsrådet villkor för /05:1484 av ()till statsrådet av plutonium /05:1485 av ()till statsrådet i skog 2004/05:1486 av ()till samhällsbyggnadsminister för bygg- och bostadsforskning Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2004/05:1421 av i (m)till utrikesminister vapenembargo mot 2004/05:1422 av i (m)till utrikesminister Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 41 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.