prot · GT0944 · 2005-12-05 00:00:00 — är aggressiv och tycker att det är så besvärande med allianspartierna, och hon kan inte se med klarhet att vi har något alternativ. Vi har en gemensam valplattform som vi kommer att lägga fram . Vad kommer väljarna att rösta på om de röstar på något av vänsterpartierna? Är det socialdemokratisk politik som ska gälla? Är det vänsterpartistisk? Är det miljöpartistisk? Ni talar inte om någonting, utan väljarna får möjligtvis avvakta hur mycket ni orkar kohandla valnatten och så vidare innan ni kommer överens. Hux flux har vi Norrbotniabanan, som ingen väljare visste om! Hux flux har vi trängselskatter, som de i lovade att det inte skulle bli. De gjorde det över valnatten. Detta, , är politik som du kan vara säker på att du kommer att få möta i valrörelsen. Då är nog inte förtroendet för socialdemokratin så stort. 93 () replik: När jag skrev mitt anförande tänkte jag på dig, . Jag hade inte glömt betänkandet, utan det har jag noga läst. Dessutom kan du själv läsa lite noggrannare i betänkandet så kan du få ett bra grepp om vilken politik vi står bakom. Vi kommer var inte orolig att presentera ett alldeles utmärkt program som svenska folket sedan får ta ställning till, om de tycker att det är bra. Vi hoppas att de i valet kommer att rösta på Socialdemokraterna i väldigt stor utsträckning. Du är ursäktad, . Vad jag har kunnat utläsa har du aldrig någonsin varit riksdagsledamot annat än i opposition. Därför är du ursäktad. Du är inte van vid och har aldrig fått vara med om att sy ihop en politik tillsammans med andra partier i majoritetsställning. 94 () replik: Det var väl inte så förvånande att inte hade så mycket att säga om den politik som hon hade möjlighet att kommentera. Jag lyfte fram att det finns så få resurser i infrastrukturen även om det är bättre tider, som säger. Jag tycker att skulle kunna ta ett resonemang i sin andra replik, när hon här i kammaren kan stå och säga att nu har vi starka finanser. står det i betänkandet att vi inte kan klara de planer som vi har beslutat därför att ekonomin inte räcker till. Hon skulle kunna resonera utifrån vad som händer om ekonomin blir sämre och vilka konsekvenser detta får. Jag är glad att jag inte behöver sitta och tråckla, som säger, för att få ihop nattliga överläggningar och få ihop en budget. Den sykunskap som dessa partiledare på vänsterkanten har och det tråcklande som de åstadkommer betackar jag mig för. Jag tycker att den kostnad som detta innebär för svenska folket är orimlig. Det är socialdemokratins svek mot stockholmarna när det gäller trängselskatteförsöket. De går ut i valrörelsen i en fråga, och sedan blir det ett totalt annat resultat. Man vaknar och ser att man har Norrbotniabanan, som inte alls hade diskuterats. Den syjuntan överlåter jag till vänsterkartellen. 95 () replik: Vi har en hög tillväxt i det här landet. Vi har låg inflation. Vi har goda offentliga finanser. Ett bevis för detta är att vi i den budget vi nu debatterar kan satsa på att pressa tillbaka arbetslösheten. Vi erkänner att vi inte har lyckats tillräckligt bra med det, även om vi nu ser att konjunkturen har vänt och det anmäls fler lediga jobb till arbetsförmedlingarna än arbetssökande . Vi kommer nog att få ordning på det här ska du se. Det finns ingen anledning för mig att stå här och prata om vad fallet skulle vara om de ekonomiska förutsättningarna drastiskt försämrades. Jag har inte den bilden på min näthinna. Med en god ledning av detta land vill vi socialdemokrater under kommande mandatperiod bland annat öka väginvesteringarna och finansiera dem på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Det kommer vi att ha möjlighet att göra, eftersom vi nu kan lägga fram en så bra statsbudget. 96 () replik: Allra först: I anförande fick vi en rapport från den socialdemokratiska kongressen, och den innehöll en del nyheter om ökade satsningar. Det är positivt. Sedan kom det i en replik att man under kommande mandatperiod, som jag fattade det, ska satsa mer pengar i budget. Det är ju utöver flerårsplanen och innebär inte, som med Trollhättepaketet, att man försenar andra projekt. Är det korrekt uppfattat av mig att det kommer nya anslag för investeringar i vägar, att det är utöver flerårsplanen och att man inte, som med Trollhättepaketet, ska försena andra projekt? Jag kanske kan få ett instämmande i den biten. När det gäller alliansen och våra satsningar ligger vi ganska lika i fråga om järnvägen. har samma som regeringen, och de andra partierna ligger mycket nära regeringen. Det innebär att vi inte har några stora problem där. Det som möjligen är ett problem är att och även , förstår jag tar bort Norrbotniabanan i vår budget. De anslagen vill vi satsa på områden där behovet är större och där de gör mer samhällsnytta och miljönytta. Därför har vi lyft ut Norrbotniabanan ur planen . När det gäller PPP har jag kollat protokollet från debatten , och var även då ganska positiv till PPP. Men vi vill se mer från regeringen. Fanns PPP också med på den socialdemokratiska kongressen? Vi fick ju höra om de här målsättningarna. Slutligen hörde vi en nyhet: Ny strategi för hamnar. Vi har väntat på att få veta av vilka som ska bli nationella hamnar. Det skulle komma , , och till höststart. Vi väntar fortfarande. hör jag att en ny strategi för hamnar ska tas. Får jag veta mer? 97 () replik: Den som väntar på något gott väntar aldrig för länge, . Det har citerats en del här . Det är väl fint. Du får veta mer när den transportpolitiska propositionen läggs på bord. är en positiv person. Han kan till och med tycka att jag sade något positivt och bra i mitt anförande. Det vill jag tacka alldeles särskilt för. Vi kommer att satsa mer på infrastrukturutbyggnad. Exakt hur och när dessa satsningar kan bli verklighet får framtiden utvisa. pratar jag om kommande mandatperiod utifrån den partikongress som vi socialdemokrater har haft för att vi vill forma den politik som vi ska gå till val på. Om jag får ställa en motfråga till skulle jag gärna vilja att preciserar något mer vad gäller det ökade anslag på vägsidan som beskriver i sitt särskilda yttrande. Där skriver ni att ni främst för att skapa utrymme för tjälsäkring av skogsvägar och tidigareläggning av investeringar i väginfrastrukturen föreslår 500 miljoner mer till vägarna. Då undrar jag hur många meter väg det egentligen blir kvar att bygga när man har satsat på tjälsäkring av skogsvägar. Och hur går det att täcka behov av drift och underhåll? Enligt de uträkningar som jag har haft tillgång till skulle de 500 miljonerna som ni har ökat anslaget med inte ens räcka till motorväg. Man kan inte koka soppa på en spik hur som helst. Jag skulle gärna vilja ha ett svar från på den frågan. 98 () replik: Vi har tre förstärkningar av budgeten. Återigen: För det första vill vi skjuta på Norrbotniabanan. För det andra lägger vi 500 miljoner mer än regeringen. För det tredje vill vi verkligen satsa på PPP. Det finns intresse för PPP-lösningar på många håll. Jag såg i en broschyr om E 20 att kommun går in och lånar ut 11 ½ miljoner till så att de ska kunna bygga Göteborgsrondellen . Dessutom är man beredd att satsa 265 miljoner till etappen mellan och , den mest olycksdrabbade i ned mot . Är positiv till att man försöker hjälpa till på en olycksdrabbad väg, eller inte? Återigen vill jag fråga om hamnarna. Är det en ny strategi som läggs? Det är intressant för oss i och trafikutskottet att känna till detta. Ytterligare frågar jag: Satsar Socialdemokraterna nästa mandatperiod mycket mer på infrastruktur utöver den ram som gäller till 2015 utan att det sker förseningar av andra projekt? 99 () replik: Självklart är jag glad över att det stråk på som togs bort ur planerna under den borgerliga regeringen 19911993 nu åter är på gång att bli av. E 20 är en av de viktigaste godstransportlederna. Glädjande nog startas, precis som säger, vägsträckningen HolmestadLundsbrunn du valde att beskriva den från andra hållet , och det blir en fyrfältsväg. Självklart är det positivt. Vad gäller PPP står jag kvar vid den ståndpunkt som jag har haft . Jag tycker inte alls att man ska utesluta alternativa finansieringsformer av vägprojekt, dock kan jag känna mig tilltalad av det som lämnade som förslag. Det tycker jag absolut att vi ska diskutera vidare. Jag vill ha en demokratisk kontroll av dessa projekt. Jag anser inte att de ska vara för många. Jag anser att de ska finnas över hela landet och inte endast i storstäderna. Men låt oss diskutera fyra fem större projekt runtom i landet, om det nu är så att vi trots den goda ekonomin, låga inflationen och goda tillväxten, inte skulle kunna finansiera alla de infrastrukturprojekt som är angelägna. Visst, låt oss diskutera PPP vidare, eller OPS som en del väljer att använda som benämning. Den del av Norrbotniabanan som finns inlagd i långtidsplanerna står jag självfallet bakom. Den har vi förhandlat oss fram till mellan de tre partier som har samarbetat under den här mandatperioden. Jag har själv fått ta del av vilken framtidstro detta ger i norra delen av där man de facto verkar överens över partigränserna om att det är ett välkommet projekt som manifesterar att hela ska leva. Det är viktigt i sammanhanget att det inte bara är persontransporter som är avsedda att gå på Norrbotniabanan utan också godset. Det är inte minst viktigt. 100 (): Jag skulle vilja ta upp en aspekt som nästan inte alls har berörts i debatten. Jordens genomsnittstemperatur har stigit med en halv grad. Mängden koldioxid i atmosfären var från början någonstans kring 270 ppm, 270 miljondelar. Den är nu uppe på 375. Man säger att det vi skulle kunna tolerera ligger någonstans under 500. Det skulle i så fall medföra, enligt IPCC, två graders temperaturhöjning på jorden med mycket stora konsekvenser. Hur ska vi då bära oss åt för att klara det här? Om vi tittar på vad det innebär för det vi pratar om , nämligen transportsektorn, är svaret att det inte går. Det pekar åt helt fel håll alltihop. Den tunga trafiken på vägarna ökar kraftigt. Biltrafiken minskar inte sina CO2-utsläpp trots tekniska förbättringar. De äts upp av trafikökning. Utsläppen ökar där också trots att flygmaskinerna och motorerna blir bättre. Sjöfarten är energieffektiv, men de kör fortfarande på väldigt mycket dåligt bränsle. Även när det gäller tågtrafiken finns en del att göra, i varje fall när det gäller den dieseldrivna trafiken som kan gå över till alternativa bränslen, förnybara bränslen. Då kommer vi till frågan: Hur ska vi få rätsida på den här utvecklingen? Det gäller att se till att den marknad som transportköparna vänder sig till har rätt prissättning på transporttjänsterna. Jag menar att en stor del av prissättningen inte är korrekt. Den måste justeras så att det blir rätt sammansättning och att man köper rätt typ av transporter. Det innebär att det finns transportslag som inte bär sina reella, riktiga, kostnader. Risken finns att man köper en för bra transport till sina varor om det är fel prissatt. Då får vi felaktiga investeringar. Vi får felaktiga transportstrukturer. Ett sätt att arbeta med detta är avgifter och skatter. Ett annat sätt framåt är handel med utsläppsrätter så vi skruvar ned utsläppen. Det sista är lagstiftning, att vi lagstiftar om emissionskrav helt enkelt. Det är en palett som måste användas på rätt sätt. När det gäller trafiken på väg behöver vi en kilometerskatt så vi får möjligheter till en vettigare prissättning. När det gäller flyget har vi fått eller kommer att få en flygskatt som jag i och för sig inte tycker är det optimala, utan vi måste gå vidare med bränsleskatt och utsläppsrättigheter så att vi skapar incitament för de aktörer som finns på marknaden. Sjöfarten måste det också åtgärder till. De betalar inte heller bränsleskatt . Det är självklart att varje trafikslag måste betala sina kostnader. När det gäller trängselskatten, som har varit uppe här förut, är det också ett marknadsorienterat sätt att prissätta en begränsad tillgång. När vi ringer betalar vi en högre taxa under vissa tider när det är hög belastning i telefonsystemet. På samma sätt borde vi göra i biltrafiken, och jag hoppas vi kommer att göra det efter här i . Detta är egentligen en satsning både på bättre miljö, bättre framkomlighet, bättre säkerhet och ett bättre utnyttjande av en dyrbar infrastruktur som vi har byggt en gång. Det går inte att lösa det här problemet genom att bygga motorvägar och biltrafikleder. Det var någon som lärde mig en gång att när det gäller transportkapacitet i en storstad motsvarar ett tunnelbanespår 18 bilfiler. Tänk er själva hur det skulle se ut i om vi löste hela problemet med att bygga ut motorvägarna. Det skulle bli motorvägar över hela staden. Kollektivtrafiken är oerhört viktig och en förutsättning för att det här ska fungera. Det behövs stora investeringar, både i och och flera andra städer. I skulle Västlänken kunna betalas med trängselavgifter. Det vore en alldeles utmärkt lösning. Norrbotniabanan mellan och är faktiskt samhällsekonomiskt lönsam om man beaktar den godstrafikpotential som kommer att trafikera den järnvägen. Därmed vill jag yrka bifall till betänkandetexten. 101 () replik: Det är en lång debatt och det är förståeligt att inte alla hinner lyssna på allt som sägs. Jag vill ändå erinra om vad jag lyfte fram i mitt inledningsanförande, nämligen att vi på Morgonekot hörde talas om hur glaciärerna smälter i och att transportsektorn står för av de svenska koldioxidutsläppen och att två tredjedelar kommer från vägtrafiken. Vi är nog flera ledamöter i utskottet som är uppmärksamma på detta. Det har berörts i debatten. har suttit med i nära samarbete med regeringen och varit överens om de budgetförslag som lagts fram. Ändå lyckas på något sätt förpassa sig i oppositionsposition när han går upp i talarstolen och säger att nu måste vi göra något. Det ska vara rätt prissättning och varje trafikslag måste bära sina egna kostnader. Jag kan instämma i det mesta som sade från talarstolen. Ni har ju suttit med. Varför har ni inte gjort mer? Varför har ni inte lagt fram de skarpa förslagen? Något av det mest påtagliga som har kommit fram är ju trängselskatten. Den kom in under valnatten. Socialdemokraterna motsatte sig den väldigt kraftfullt under hela valrörelsen. Under valnatten kastade man om och gick med på detta. Jag tycker att det är sorgligt. I har vi en väldigt öppen attityd till trängselskatter. Vi vill utnyttja marknadsmekanismerna, men vi vill göra det i en öppen dialog med väljarna och tala om vad vi står för och inte kasta in det som jästen efter degen när valnatten är inne och man måste försöka forma en majoritet. Det är ett bedrägligt sätt som dessvärre kanske kan innebära att det här sättet att utnyttja marknadsmekanismerna faller. Jag hoppas att det inte gör det. Jag tror att det är nödvändigt att arbeta också med det här instrumentet. Men det är väldigt illa att det kom in på det sätt som skedde. 102 () replik: Det är väl samma process som vi kommer att se om det skulle bli en borgerlig regering. Det skulle bli samma typ av förhandlingar. För oss har det inte varit någon hemlighet. Vi har stått för trängselavgifter och trängselprissättning . Det har vi haft på vår agenda. I den här typen av förhandlingar partierna emellan när man ska bilda underlag för en regering blir det eftergifter åt både det ena och det andra hållet. Vi har inte fått igenom precis vad vi har velat. Vi tyckte att man kunde gå längre. Socialdemokraterna har också fått göra eftergifter. Jag föreställer mig att alliansen också får göra eftergifter fram och tillbaka mellan partierna för att skapa majoritet. Det fick ni göra 1991, så det är väl inte okänt. Jag vill ge en erkänsla till . Både du och i övrigt tar klimatfrågan på allvar. Det tycker jag är viktigt att påpeka. Det nämndes ju också tidigare i debatten. För oss finns det flera förslag som vi tycker är nödvändiga att genomföra men som vi inte har fått gehör för. lyfte jag fram ett antal som jag tyckte var väldigt viktiga. Ett antal har vi fått igenom. Något som återstår och som jag tycker är väldigt viktigt är kilometerskatten. Flygskatten har vi börjat på ihop med flera andra länder som också har det. 103 () replik: medgav ju själv att han inte var säker på att flygskatten som den nu är utformad är alldeles optimal. Där delar jag hans uppfattning. Vi kan ju konstatera att de länder som har prövat, både och , har gått ifrån det eftersom det inte fungerar särskilt bra. Jag tror mer på handeln med utsläppsrätter som var inne på. Det tror jag är ett effektivt sätt att använda marknadskrafterna för att få rätt prissättning. Det är som kommittén Komkom med många ledamöter från trafikutskottet penetrerade hur vi skulle få rätt prissättning på olika transportslag och att varje trafikslag måste bära sina externa kostnader, det heter internalisering med ett fint ord. har suttit med och haft möjlighet att marknadsföra det och få gehör för det. Varför händer det inte något radikalt på det här området, annat än möjligen en felformulerad flygskatt? Trängselskatten har vi berört. Ni har ändå haft möjlighet att ta vara på de förslag som kom fram i Komkom och föra in dem i regeringspolitiken. 104 () replik: Svaret är enkelt. Det finns ett massivt motstånd mot den här typen av avgifter. Så enkelt är det. När det gäller flygskatten vill jag påpeka att har, har, kommer att ta bort, planerar införande för ekonomiklass och för businessklass planerar, planerar att återinföra, och har flygbränsleskatt, planerar att införa. Det finns en väldigt stor rörelse inom EU att gå den här vägen. Jag förväntar mig att EU-länderna gör något tillsammans. Här kommer vi att få någonting. Det vi ser nu är en varierad palett över att majoriteten av EU-länderna har eller planerar att införa någon form av sådant system. Jag ser framför mig att vi får ett EU-system där vi har både flygbränsle- och någon form av flygbeskattning så att flyget får betala sin del av kakan. 105 () replik: kommenterade mitt inlägg om Norrbotniabanan. Jag vill fråga : Vad är det för fel med tanken att mäta största samhällsnytta och största miljönytta när man prioriterar var det är viktigast att bygga ut järnväg? Vad är det för fel med tanken största samhällsnytta och största miljönytta? Det har präglat sätt. Vi ser andra områden i som är mer tätbefolkade där vi skulle kunna göra det möjligt för tillväxten att bli ännu bättre. vet ju att det inte kom till via prognoser och förslag utan det var i en regeringsförhandling som det här kravet accepterades av Socialdemokraterna. Men återigen: Vad är det för fel på tanken, när vi prioriterar projekt, att vi har principen att stor samhällsnytta och miljönytta är viktigt när staten satsar så stora pengar? 106 () replik: Man ska för det första inte ha någon övertro på den typen av kalkyler. Trots det är bandelen från till samhällsekonomiskt lönsam. Det som förvirrar diskussionen är den norra delen av , norr om . Den är inte samhällsekonomiskt lönsam. För bandelen UmeåLuleå finns däremot samhällsekonomiska förutsättningar. Det är den som ligger i planen. måste vi bestämma vad vi vill med . Ska det bara vara en avfolkningsregion eller ska vi göra något positivt? Jag tycker att det är mycket bättre att satsa på vettiga infrastrukturinvesteringar än företagsstöd och sådant. Skapa en långsiktigt hållbar infrastruktur så att den regionen har möjlighet att utvecklas och så att det blir ett spännande företagsklimat där företag kan utvecklas och arbetstillfällen skapas i stället för att syssla med andra stödformer. Det tycker jag ger betydligt bättre förutsättningar för framtiden. 107 () replik: Det innebär att projekt som järnvägstunneln i , Västlänken i med avsikten att bygga bort flaskhalsen samt järnvägen GöteborgBorås inte är lika viktiga. Denna region skulle så väl behöva en arbetsmarknad som bättre hänger ihop med kommunikationerna. Som Roxbergh också vet är mycket tätbefolkad och har stora problem. Men jag förstår att det är viktigare att , och vidare, satsa på något annat projekt. säger klart och tydligt att vi lyfter ur Norrbotniabanan i den nuvarande planen . Vi satsar på andra projekt, och jag har nämnt några. 108 () replik: När det gäller här i är ju den på gång. Det finns anvisade medel. Den verkar i och för sig bli lite dyrare än vad man hade planerat från början, men jag räknar med att den är i hamn, att den kommer att byggas ut och att det kommer att fungera. När det gäller Västlänken i , som inte är finansierad, tycker jag mycket väl att man skulle kunna använda sig av trängselavgifter för att finansiera den. Då skapar man också de möjligheter som Västlänken kommer att ge, och som du så bra beskrev, att minska störningarna och avlasta trafiken in till stan. 109 (-): Man kan välja olika perspektiv i den här debatten. Jag har tidigare använt miljöperspektivet som utgångspunkt för att diskutera trafikutskottets betänkande. har jag använt trafiksäkerhetsperspektivet och jämställdhetsperspektivet. Men det jag tänkte pröva är att försöka läsa vårt betänkande och se på vår politik från barnens perspektiv. Jag tänkte utgå från det som står i om att barn har rätt till en säker och stimulerande miljö. Idén till detta fick jag när jag tittade på redovisning av hur det går med de 15 olika miljökvalitetsmål vi har. De har lagt upp detta utifrån barns perspektiv. Det har en stark beröring till trafik, och det är därför jag har valt detta. Jag tänkte ta upp fem olika områden ur barns perspektiv. Det första handlar om frisk luft. Barn andas mer än vuxna i förhållande till sin vikt och är ofta mer aktiva utomhus. Enligt barnens miljöhälsoenkät färdas av barnen mer än fem kilometer för att komma till och från förskola eller skola och andra aktiviteter. Det innebär att de exponeras för trafikmiljöer med höga föroreningshalter. Luftföroreningarna påverkar barnens luftvägar och hämmar lungornas utveckling. Den som vuxit upp i ett förorenat område löper ökad risk för sämre lungfunktion som vuxen. Enligt studier från andra länder, om de överförs till svenska förhållanden, skulle svenska innerstadsbarn kunna löpa en fördubblad risk att få sänkt lungfunktion, och detta är en sänkt funktion som består resten av livet. Detta tycker jag är väldigt allvarligt, och som folkvald känner jag att jag måste göra någonting för att förhindra att barn blir utsatta för det här. Detta har också en väldigt tydlig social prägel. Det handlar framför allt om barn i hyreshus där människor inte har möjlighet att köpa sig en bättre miljö genom att flytta bort från de trafikerade lederna. Luftföroreningar kan även ge olika symtom i luftvägarna hos barn, troligtvis i kombination med infektioner. Antalet lunginflammationer bland barn har ökat kraftigt , och det tror man hänger ihop med det här. Barn som har astma, vilka är fler , är extra känsliga för effekter på luftvägarna som kommer från trafiken. De delmål man har för kvävedioxid och marknära ozon klarar man dåligt av att uppfylla, och det har en väldigt tydlig koppling till trafiken. Där har den tidigare förbättringen stannat av. När det gäller partiklar är barn mer exponerade för dem . Här är trafiken en väldigt viktig källa. Alldeles fick vi ta del av en forskarrapport som visar att man har underskattat hälsoeffekten av ultrafina partiklar, alltså väldigt små partiklar. För svenska förhållanden räknar man med att de orsakar 1 800 förtida dödsfall, det vill säga så många som antalet omkomna i trafiken. Detta handlade alltså om frisk luft. Här talar slutsatsen för att man måste satsa på ett långsiktigt hållbart transportsystem där ekologi och hälsa står i förgrunden. Detta anser jag att vi inom den rödgröna majoriteten har stakat ut framtiden för, både med infrastrukturplaner och med de beslut vi tagit . De kanske inte riktigt är så långtgående som de hade blivit om vi i hade formulerat detta själva, men det vi har gjort då vi haft möjlighet att skriva budgetar och propositioner ihop är att hitta det som är praktiskt möjligt och en handlingskraft. Vi har också tillmätt detta en ganska stor betydelse.