prot · GS09115 · 2005-04-29 00:00:00 — Det är inte acceptabelt, tycker jag. Det finns naturligtvis några bra saker med konstitutionsförslaget också, såsom att de nationella parlamentens roll förtydligas och att medborgarna ges möjlighet att ta initiativ till lagstiftning. Man får en ökad offentlighetsprincip, och det ska vara öppenhet när det gäller ministerrådet. Det är ju bra, men det här är väl saker som borde vara självklara? Man kan inte behöva en hel pocketbok av få fram de förslagen tycker jag. Jag tror nog att det skulle räcka med lilla serietidning för att lösa de frågorna. För fick regeringen ta emot 120 333 namnunderskrifter med krav på en folkomröstning. Det är den näst största namninsamling som har gjorts i . Den pågår fortfarande. Och jag tycker att det är dags att regeringen och den borgerliga alliansen lyssnar på denna folkets remiss. Vi i de gröna vill ha ett annat europeiskt samarbete än dagens EU. Vi ser väldigt positivt på att EU utvidgas och blir alltmer alleuropeiskt, och vi hoppas att den processen fortsätter. I takt med att EU blir större måste också makten flyttas nedåt, närmare människorna, och decentraliseras för att vi inte ska riskera att man bygger upp en maktstruktur som är långt från de människor som berörs av besluten. Vi vill att människor ska kunna röra sig fritt, studera och arbeta på olika håll i och i världen. Nationsgränserna behöver få mindre betydelse. Dagens EU minskar visserligen gränserna mellan länderna inom unionen, men gränsen utåt blir i stället skarpare. Och det är en utveckling som vi gröna inte kan stödja. Medan unga svenska kvinnor reser till för att studera bankar andra unga kvinnor på EU:s port, kvinnor som är på flykt undan förtryck och dödshot, kanske för att de har påståtts vara otrogna efter en våldtäkt. Om de över huvud taget lyckas ta sig över EU:s murar, är risken stor att de skickas hem igen eftersom de inte anses ha asylskäl. Andra unga kvinnor och flickor luras hit av skrupelfria människosmugglare och förleds in i prostitution. Om de lyckas bli fria och söka sig till myndigheterna är det bara för att bli hemskickade igen till skam och förnedring. Vi vill ha ett där asylrätten värnas och utvecklas i stället för att raseras som . Vi vill ha färre tullmurar i och i världen. Dagens EU tar bort tullarna mellan EU-länderna men bygger högre tullmurar mot omvärlden. subventionerar man bönderna inom unionen. Det innebär att de fattiga länderna i syd inte har en chans att konkurrera, inte ens när deras produkter egentligen är billigare att producera. EU:s politik bidrar till en utarmning av företag i fattiga länder. Det är en utveckling som vi gröna inte kan acceptera. Vi vill ha en starkare miljöpolitik i och i världen. Många miljöproblem är gränsöverskridande. Det innebär att ett beslut i ett enskilt land påverkar alla andra länder. Det är orsaken till att vi i vill att vissa miljöfrågor ska hanteras med majoritetsbeslut därför att de enskilda ländernas beslut påverkar alla medborgare. I dagens EU sätts miljön alltid i andra hand, och företagens rätt att fritt sälja sina produkter kommer i första hand. Miljön är bara ett handelshinder, och det tycker vi inte är acceptabelt. Enskilda länder måste ha rätt att gå före på miljöområdet som alla länder sätter upp gemensamma minimiregler tillsammans. På så vis kan man höja grundnivån för miljöskyddet, som man inte hindrar en framsynt miljöpolitik och nationella föregångare som vill gå längre. Vi tycker att vi i själva ska kunna bestämma om vi vill stoppa torskfisket för att skydda tillväxten av torsk, om vi vill förbjuda farliga bekämpningsmedel i jordbruket eller om vi vill förbjuda vattenskotrar att köra runt på alla små svenska sjöar. Slutligen är det viktigt att man har ett europeiskt samarbete där beslutsmakten finns närmare människorna. Det finns en starkt utbredd frustration hos människor i många europeiska länder över att man inte kan påverka de politiska besluten. Inom EU , och än mer med det nya fördraget, är detta särskilt tydligt. Den politiska makten finns för långt borta. Ett framtida måste låta människornas röster höras. Det innebär att besluten måste fattas närmare dem som berörs. Det må vara effektivt, som statsministern uttrycker det, att ha en stark centralmakt, men vi menar att det i längden är till större skada än nytta. Ett första steg i att flytta makten närmare människorna borde väl vara att låta folket i framföra sin åsikt om . 8 Statsminister (): Jag tycker att det var bra att ändå sade att hon är en varm anhängare av utvidgningen av EU. Den saken gick förbi. Han nämnde över huvud taget inte utvidgningen i sitt anförande. Denna fantastiska framgång, , att länder som har varit förtryckta av kommunismen sedan nu har kunnat få sin frihet, denna dröm som fortfarande närs av människor på om att få leva i demokratier, och denna strävan som finns att få samarbeta med oss andra i har blivit möjlig därför att kommunismen har fallit. Och det blev möjligt därför att EU fanns där som en vision och som en möjlighet, och vi var mer än några andra de som drev den frågan. Vi ska erinra om det eftersom det är därför som vi står här . Vi hade inte haft den här debatten om ett nytt fördrag i EU om vi inte hade fått en utvidgning. Då hade vi kunnat leva med Amsterdamfördrag och och allt vad de heter. Men ser vi att ytterligare länder, till exempel , vill ta steget. Det är för tidigt att säga när det sker och hur det sker, men drömmen finns där. Då inträffar för mig, , som socialdemokrat följande mycket viktiga frågeställning. När unionen växer, ska den då också orka ta beslut, och var ska besluten tas? Det finns nämligen en vision om en stor union som är kraftlös, en union som egentligen bara är ett frihandelsområde. Det är de brittiska konservativas vision. Det är tankeskapelser. Och där hamnar man om man säger ja till utvidgningen men nej till att ge det växande politiska förutsättningar att ta ansvar för sin tid, sin kontinent och sin glob. Det går fullständigt förbi. Sedan talar han om att vi överger alliansfriheten. Det är fel. Det är här i riksdag som sådant beslutas också . Och han talar om en lång rad andra saker som på punkt efter punkt är felaktiga. Men det viktiga och det centrala går han förbi. Låt mig bara säga till och på en gång att det blir strid om frågorna om kollektivavtalen. och sätt att se på kollektivavtal är mycket oroväckande. Det är inte mot lettiska löntagare, arbetare, som driver detta i , utan det är mot lettiska företag som inte vill skriva på kollektivavtal. Är ni i nöjda med det som kom från , där man har haft slovakiska arbetare som har haft löner på , tror jag? Det är sådant som förekommer i redan och sådant som bryter mot gällande avtal. Kollektivavtalen skyddar de sämst ställda på arbetsmarknaden. har varit anhängare när det gäller kollektivavtal. Men man tillhör nu en aggressiv höger som i händelse av ett regimskifte kommer att angripa dessa kollektivavtal. Det är alldeles uppenbart. Till vill jag säga följande. Varför stå här i talarstolen och tala om , och andra länder som förebilder, länder som inte har klarat det som vi har klarat i , att ha en hög sysselsättningsnivå? Varför stå och tala om dem när de har prövat de recept som ni vill ha för att fördärva a-kassa och sjukförsäkringssystem och för att sänka ersättningarna till en låg nivå och nå sämre resultat än vi? Där finns ingen inspiration att hämta. Det är dålig Europapolitik. Vi fortsätter att utveckla vår välfärdspolitik, och vi gör det i den trygga förvissningen att vi också kan samarbeta med andra, men de får finna sina modeller. Vi importerar ingenting till som är dåligt. 9 (): har två regeringsalternativ uppträtt i denna kammare det ena en borgerlig allians med moderater, folkpartister, kristdemokrater och centerpartister som har beskrivit sin tilltro till och det europeiska samarbetet, till att kraft kan hämtas ur detta samarbete för att skapa ett bättre liv för oss som lever på den här kontinenten. Hur det andra regeringsalternativet ser ut överlämnar jag åt betraktaren att fundera över detta efter att ha följt dagens debatt så här långt. När jag växte upp stod utvecklingen för och vägde. I det som jag föddes in i och som jag gick i skola i var det ännu inte avgjort om det var kommunismens principer eller demokrati, rättsstat och marknadsekonomi som skulle dominera i . Det stod och vägde. Det stod också och vägde här i riksdag. Några av oss sökte inspiration i demokratierna i den västliga gemenskapen. Andra reste till och läste upp hyllningstelegram och hoppades att kommunismen skulle segra. Det är kanske idé att påminna om detta ibland, om att vi lyckades fördriva kommunismen från den europeiska kontinenten så till den milda grad att mycket få nu är kvar. Men en av de få som är kvar står i denna talarstol och föreläser för oss andra om hur demokrati ska fungera. Att han bara vågar! Han måste ju hoppas att varenda historiebok i den svenska skolan är så nedklottrad att ingen kan läsa om vad som har varit. Ditt parti har konsekvent varit emot utbredningen av demokrati, hur den än har sett ut. Stå inte och föreläs för oss andra om hur demokrati ska byggas, för oss som försöker att få detta att fungera tillsammans med andra! Beskedet är också typiskt för . Om man ställer en fråga får man reda på att det inte ingår i samarbetet. Låt mig bara göra klart en sak: Det är som har gjort till statsminister, och det är parti som tolererar utrikespolitik och agerande i Europeiska unionen. Om ni vill se en annan tingens ordning redogör då för det här i kammare, för annars är det så att ni indirekt stöder den regeringspolitik som bedrivs. Det duger inte att när det passar berätta att vi egentligen inte är med. Det är ni som har gjort det hela möjligt. Till vill jag säga att jag inte fick något svar när det gällde militariseringen av Europeiska unionen. I ert material inför Europaparlamentsvalet säger ni nej till en militarisering av EU. ska begära formellt undantag från det militära samarbetet, och EU ska inte bedriva en egen utrikes- och säkerhetspolitik. Detta är tydligt. Men vad är det för politik ni har drivit här i riksdag? I morse läste jag i tidningen att representant i Försvarsberedningen nu är så omfamnad av sitt samarbete med socialdemokratin att hon till och med ska börja jobba på Försvarsdepartementet för att tillsammans med Socialdemokraterna utforma politiken som för in i det europeiska samarbetets militära del. Vad är det som gäller, ? Är det partiprogram eller det som ni har fattat beslut om i riksdag? Ge besked till era väljare här ! 10 (): Två gånger har svenska folket folkomröstat om EU-frågor. Det är inte trovärdigt att vi på ja-sidan inte skulle våga ta den debatten det är klart att vi gör det. Å andra sidan kan vi inte hamna i en situation där varje EU-förändring ska göras till föremål för folkomröstning bara därför att några på nej-sidan vill sätta så mycket käppar i hjulet som möjligt. Vi tar debatten. Än så länge tycker jag inte att den svenska debatt som förts har varit särskilt övertygande när det gäller att den här konstitutionen skulle utgöra så stora problem som det påstås. Den är ett viktigt instrument för att fortsätta unionens utveckling, även om den inte innebär några dramatiska förändringar gentemot det som har växt fram. Då måste man ställa frågan: Hur kommer det sig att vi inte har en bättre EU-debatt i ? Så långt har ju många på ja-sidan och de på nej-sidan rätt i att vi inte har en tillräckligt bra Europadebatt. Jag menar att lösningen ligger i den splittring som talade om och som finns inte bara inom det regerande blocket utan också inom socialdemokratin. Det faktum att denna fråga går så djupt rakt igenom regeringspartiet gör att regeringspartiet på alla sätt flyr den här debatten. Om man tänker efter lite grann och funderar över vad som hänt i får man det här nästan övertydligt illustrerat. , som inte ens vill lyssna på mig, utser till chef för sin partiorganisation hon som är en av de mest profilerade EU-motståndarna i hans parti. Med den främsta svensken i det europeiska samarbetet, vår kommissionär , har tydligen en djup personkonflikt. Och han utser , som sitter med här och som säkert har en del kvaliteter men som definitivt inte är någon entusiastisk folktalare, till huvudansvarig för att förankra regeringens Europapolitik hos det svenska folket. För att inte också nämna utrikesministern, som sitter med här och som säger att det var bra att oppositionen vann när man röstade om övergångsregler. Också det är en illustration av den djupa splittringen i regeringspartiet och av att inte, menar jag, har levt upp till sitt ansvar att på ett entusiastiskt och kraftfullt sätt förankra sin eventuella Europavision i sitt parti och hos det svenska folket detta därför att han har prioriterat att hålla samman sitt parti, och då har Europafrågorna fått offras på partienighetens altare. Därför är vi, menar jag, i den situation som vi är i. Detta är beklagligt. Men vi andra får väl göra vad vi kan för att kompensera det. Det är viktigt att vi förändrar situationen att opinionsmätningar visar att svenska folket är det mest EU-negativa folket i hela unionen. Så ska vi inte ha det. Det hjälper inte, , om vi förbjuder torskfiske, för andra kommer att fiska i och på andra håll. Ska vi nå fram med miljöpolitiken och naturskyddet måste vi göra det tillsammans. Det är därför som EU-tanken behöver förankras mycket bättre hos det svenska folket. 11 (): Jag tror att den diskussion som vi just nu lyssnar på väldigt mycket visar hur en folkomröstningsdiskussion i vårt land skulle fortgå. Man har lämnat den sakliga grunden kring det fördrag som då skulle diskuteras, eller borde diskuteras, för att i stället lyssna på beskrivningar av någonting som inte är sant och ett försvar av de texter som man enat sig om efter kompromissamtal. har en lång lista här över det elände som skulle följa i vårt land om det här fördraget blev verklighet. Han har fel på punkt efter punkt, till exempel när det gäller att detta skulle tvinga in i den gemensamma valutan. Detta vet naturligtvis . Men han är inte intresserad av sanningen i den här frågan, utan han är intresserad av någonting helt annat. Han vill ju att ska lämna unionen. Det är det som diskussionen kommer att handla om. målas här upp som ett lysande undantag i det demokratiska mörkret i . Men sanningen är att kommer att folkomrösta, åtminstone om kampanjen fortsätter som den har varit, om framtid. kommer att folkomrösta om hör hemma i unionen. En sådan kampanj vill inte jag ha. Jag vill ha en diskussion om vilka spelregler som ska gälla för det europeiska samarbetet för att vi på bästa möjliga sätt ska kunna ta oss an de utmaningar som vi har att hantera. Vad ni vill är att ska lämna den här unionen och gå ut till ingenting. Där finns inga svar. Isolering är inte vägen till ett bättre . Isolering är inte vägen till framgång. Vi måste samarbeta med andra. Vi är beroende av andra. Tror man inte det då finns egentligen ingen grund för samtal om de här frågorna. EU ska vara en värdegemenskap. Därför är det som händer i oerhört positivt, där land efter land vill ansluta sig och delta. I strävan efter medlemskap sker förbättringar för de sämst ställda. Dödsstraff avskaffas, de mänskliga rättigheterna förstärks och minoriteter ges skydd i ländernas lagstiftningar. Vi har sett det i land efter land. Vi ser det nu i , även om där mycket återstår att göra, inte minst när det gäller minoriteternas rättigheter. Därför tycker jag att det är farligt att resonera om när EU är färdigbyggt. är utvidgningen klar, säger en del. Men varför ska vi sätta sådana gränser? För min del är anslutningen till EU:s värdegrund det som i första hand är styrande för potentiella medlemmar, inte geografin. Jag vill att EU ska vara en moralisk ledfyr, sade jag tidigare, i världen. Men det kräver en respekt, en återuppväckt respekt, för principer som inte kan slängas över bord i den stund som egenintresset knackar på dörren eller gör sig gällande. Jag tycker att det finns starka skäl att rikta kritik mot den när man har vikit ned sig när det till exempel gäller Kubafrågan och export av vapen till . När det gäller Kubafrågan skrev förre president så här: Jag har svårt att tänka mig ett bättre sätt för EU att vanhedra de nobla idealen frihet, jämlikhet och mänskliga rättigheter som unionen omfattar när man i EU beslutade sig för att sluta bjuda in förtryckta demokratirörelse till ambassaderna. Det var svagt av att inte stå upp för den rörelsen. Jag är beklämd över position när det gäller vapenexporten till . 12 (): kritik av var förödande. Här diskuteras annat än sakfrågan. Men jag håller med, för stod plötsligt naken trots sin vackra kostym. Han kunde inte diskutera sakfrågan. Han kunde inte diskutera konstitutionen. Han kunde inte diskutera folkomröstningen. Men jag tar när som helst en diskussion och en debatt med dig, , var som helst om demokrati. Inga problem för mig. Den svenska högern har konsekvent motsatt sig alla demokratiska utvidgningar från rösträtten och framåt. Ni har stött övergrepp internationellt. Ni har stött brott mot internationell lag och folkrätt. Ni har stött brott mot demokratin, både internationellt och här i . Ni är motståndare till fackliga rättigheter och mänskliga rättigheter i demokratisk form. Jag tar gärna den debatten med dig. Men du hade inte ett argument om konstitutionen, inte ett argument om EU:s framtid, inte ett argument om folkomröstningen. sade: Hur kan ni vara emot? Här finns ju ökad öppenhet och utträdesparagraf, och de nationella parlamenten får en tydligare roll. gav svaret alldeles . Hon vill inte att kollektivavtal ska gälla. Antagligen tycker hon som att svenska byggnadsarbetare har för bra betalt, och det gäller väl övriga yrkesgrupper också, som ska utsättas för ohelig konkurrens från de företag som vägrar respektera kollektivavtal. vill ha avregleringar, privatiseringar, utförsäljningar, konkurrensutsättningar. står naturligtvis bakom de skrivningar i konstitutionen som leder till att sysselsättning, välfärd och miljö alltid ska komma i andra hand. tycker antagligen att folkhälsa, fackliga rättigheter och miljöhänsyn ska underordnas den heliga fria rörligheten. Den militära alliansfriheten ska omöjliggöras, och den militära kapaciteten ska öka. Det står så i fördraget, det är inga hjärnspöken, , det är bara att läsa innantill. Konstitutionen respekterar inte vårt nej till EMU. Det är svaret på varför och de borgerliga står bakom. Det är svårare att förstå varför socialdemokratin står bakom en grundlag som skriver in en nyliberal ekonomisk politik och som är överställd såväl svensk lag som svensk grundlag. slår sig för bröstet och säger: Vi drev mer än några andra kravet på utvidgningen av EU. Vi är naturligtvis glada att människor får möjlighet att i folkomröstningar bestämma även när det gäller medlemskap i den europeiska unionen. Vi respekterar självklart den majoritet som beslutar att man vill välja den vägen, precis som vi respekterar den majoritet i som 1994 röstade ja. Men när det gäller övergångsregler som skulle förhindra människor att faktiskt kunna vara delaktiga i den kanske enda riktigt progressiva delen av EU-samarbetet, nämligen den fria rörligheten för människor, stod på en annan sida. Då skulle det försvåras, då skulle människor förhindras att utnyttja den fria rörligheten. Flera säger, till exempel och , att har fel på punkt efter punkt. Det är inte så underligt att ni tycker det. I politiska debatter tycker man sällan att motståndarna har rätt. Jag tycker att ni har fel på punkt efter punkt. Det som skiljer oss är att jag litar på mina argument och är beredd att stå inför svenska folket, debattera och diskutera och låta dem avgöra vem som har rätt och vem som har fel. Ni vågar inte, för ni litar inte på era argument. Om säger nej, vad kommer ni att göra då? Då har fördraget fallit. Konstitutionen finns inte som förslag. Enligt alla de regler som är konstitutionellt fastlagda finns inte grundlagsförslaget kvar. Vad kommer ni då att göra? Kommer ni ändå att gå fram med förslaget i riksdag? Ska vi fatta beslut om någonting som inte längre gäller? Eller ska ni då äntligen inse att om vi ska göra om så måste vi göra det med demokratisk förankring och folkligt stöd? Det måste dessutom göras så att folket får chansen att avgöra. Låt folket bestämma! 13 (): ska vi inte blanda bort korten, statsministern. Talet om social turism handlade om att människor från de nya medlemsländerna skulle komma hit och leva på våra välfärdssystem. Det var det det handlade om. Det var därför vi behövde övergångsregler enligt statsministern. har utrikesministern tillsammans med många andra faktiskt upptäckt att det inte kom några sociala turister, men statsministern fortsätter att prata om dessa övergångsregler. Det är ovärdigt. Den andra delen handlar om konkurrens, om den öppna marknaden, om de nya medlemsländernas möjlighet att bygga upp sina ekonomier och delta med samma regelverk som vi som redan har varit med ett tag. Det handlar om tjänstedirektivet. Det är den diskussionen vi för i för att kunna underlätta också rörelse av tjänster över gränser. Jag undrar vad det är för tanke som ni har bakom den här diskussionen. Ni skrämmer med att de lettiska arbetarna ska komma hit och ta våra jobb. Vad är det för underliggande värdering i denna skrämselpropaganda? Låt oss öppna oss, låt oss se att dessa länder har samma rätt till ekonomisk utveckling som , , och en gång hade, och ni kommer att se att om kommer den ekonomiska utvecklingen att ha betytt mycket för dessa länder. Det andra som jag gärna vill ta upp handlar om miljöpolitiken. står här och säger att man ska säga nej till fördraget, för det ger inte möjligheter att arbeta med miljöfrågor. Hur ska vi kunna komma framåt på miljöområdet om vi inte samarbetar, om vi inte diskuterar möjligheten att få majoritetsbeslut, om vi inte diskuterar möjligheten att aktivera EU i just miljöfrågorna? I portalparagrafen artikel 13 står det, svart på vitt: Unionen ska verka för hållbar utveckling med högt miljöskydd och en bättre miljö. Där har unionen tagit på sig det uppdraget. Men jag menar att unionen måste bli ännu starkare. Jag är beredd att gå ännu längre. Men vad och vill är att stå kvar på ruta 1 där man inte ger några möjligheter för EU att agera. Är det bättre för miljön? När det gäller euron och valutan vann jag ju den förra folkomröstningen, så jag är inte rädd för folkomröstningar. Jag vet att svenska folket har sagt nej till den gemensamma valutan, men jag vet också att det är andra länder som har sagt ja. Jag störs inte av att de har en gemensam valuta. Jag störs inte av att det skrivs in i fördraget att de har en gemensam valuta. Vad skulle det förändra? Är det någon som tror att dessa länder skulle tvinga oss att byta valuta från kronor till euro? Hur skulle det gå till? Nej, sluta med skrämselpropagandan. hävdar att vi nu ska byta nationalsång, byta flagga, byta ut vår nationaldag och börja att fira . Detta är ju också skrämselpropaganda. Flaggan finns ju redan. Sången finns redan. Sluta att skrämmas! Däremot finns inte det demokratiska skyddet som jag tycker borde finnas, nämligen att kan vara med och stoppa en del av de förslag som kommer fram i Europasamarbetet. Vi är en kontrollant. pratar om decentralisering. Ja, men det är ju det som genomförs i det nya fördraget. För en gångs skull kan svensk riksdag vara med och stoppa det som vi inte tycker är bra. Den möjligheten finns inte . Därför är det så obegripligt varför det här skulle vara ett steg tillbaka. 14 (): Jag förstår inte argumentation när det gäller miljöfrågor. Hur ska vi kunna jobba på ett bra sätt med miljöfrågorna i EU när det återigen i det nya fördraget slås fast att miljöfrågorna är underställda frihandelsfrågorna? Det är ju detta som ligger till hinder för enskilda länder att gå före på miljöområdet och ställa hårdare krav. Genom att enskilda länder kan göra det får man en teknikutveckling där några kan visa att saker och ting är möjligt.