prot · GS09139 · 2005-06-14 00:00:00 — Tänk till exempel på kaffeserveringen i den kommunala simhallen! Där turas badvakterna om att sälja kaffe och Delicatobollar till låga priser. Kaféet som drivs av kommunen har ingen lokalhyra och kanske ingen personalkostnad heller. Badvakterna tvingas att mer eller mindre jonglera mellan att erbjuda badgästerna trygghet och service och att sälja kaffe. En lokal näringsidkare hindras från att skapa nya arbetstillfällen och utveckla kaféservicen för badgästerna. Tänk om kommunen i stället hade hyrt ut kaféytan till en lokal entreprenör! Kommunen hade fått in en hyresintäkt. Entreprenören hade själv fått sysselsättning och kanske kunnat erbjuda jobb åt en eller ett par andra. Kaféets utbud på drycker och bröd hade kanske kunnat utvecklas. går det inte att se hur mycket kommunen subventionerar den här sortens kaféer eller gymverksamhet som är lokaliserad i anslutning till simhallar till exempel. Vi vill skapa klarhet i detta så att skattesubventioneringen av kommersiella varor och tjänster upphör. Då skapas goda förutsättningar för företagande och nya jobb. Det är glädjande att även majoriteten inser att det finns ett problem här. Men det som gör mig besviken är att de inte går hela vägen och ställer sig bakom motion på det sätt som våra vänner inom alliansen har gjort. Men det är väl alltför känsligt att ge och de andra partikamraterna bakläxa på det här området. 62 (): Jag vill yrka bifall till reservation nr 2 i NU16. Jag står självfallet bakom även de andra centerreservationerna. När det gäller konkurrenspolitikens inriktning vill jag ta upp ett exempel på den starka koncentration som vi har i när det gäller dagligvaruhandeln. Uppdelningen av marknaden mellan de tre stora detaljhandelsblocken Ica, KF och gör det svårt för nya aktörer att ta sig in. Ett aktuellt exempel som har uppmärksammats är ju Vi-handlarna, tidigare Vivo, som i flera fall hotats av uppsägning från sina butikslokaler eftersom de själva vill ha kontroll över sitt sortiment och själva vill välja leverantörer av de produkter de säljer. De här frågorna har tidigare uppmärksammats även i den här kammaren i interpellationer och frågor av både och . Min centerkollega har också ställt en skriftlig fråga till jordbruksministern om hon avser att vidta några åtgärder med anledning av detta. Nog är konkurrenslagstiftningen en viktig fråga som vi har att diskutera i den här kammaren och komma med bra beslut om . Ur ett konsumentperspektiv är det naturligtvis inte bra att ägandet av livsmedelskedjorna koncentreras till några få aktörer. När det nu är på det viset måste nya spelare ges möjlighet att etablera sig och motverka att de etablerade aktörerna motarbetar andra som vill konkurrera på lika villkor. Det finns utrymme för många fler företag i vårt land. För att detta ska bli möjligt krävs det en väl fungerande konkurrenspolitik där nya företag, också småföretag, kan göra sig gällande på lika villkor. När det gäller kravet på att transparensdirektivet ska föras in i svensk lagstiftning har vi inget val. Det handlar om att implementera ett EU-direktiv i svensk lag. I det här fallet är det bra i sak. Ökad öppenhet är positivt. Eftersom det handlar om ett minimikrav är det fullt möjligt för att införa regler som går längre, som har tagits upp här i diskussionen. Det gäller inte minst en lägre nivå än de i nettoomsättning som är gränsen i EU-direktivet. I den reservation som bland annat står bakom med anledning av motion vill vi därför att ytterligare underlag tas fram för att se om de föreslagna undantagen kan begränsas ytterligare. Det gäller exempelvis en konsekvensanalys av vad lägre storleksgränser skulle innebära. Vilka blir konsekvenserna? Vad innebär det för att gå längre? I sak handlar den diskussion som har uppmärksammats här om att verksamhet och privat verksamhet ska utföras på lika villkor. Som räknade upp tidigare bedriver kommunen en mängd verksamheter som också kan bedrivas av privata företag. Då är risken att det inte sker på lika villkor. Av och till kommer det rapporter som tyder på att verksamhet på konkurrensutsatta marknader kan misstänkas vara subventionerad med skattemedel, men det är ofta svårt att bevisa något. Därför vore det naturligtvis bra om vi fick ett system med en klar redovisning när verksamhet och konkurrensutsatta verksamheter flyter ihop. Småföretagen är grunden för en positiv utveckling av svensk ekonomi. Det är där de nya jobben kan skapas. Men vi måste ha en sund och väl fungerande konkurrens i landet för att det ska vara möjligt med goda förutsättningar för näringsverksamhet. Jag vill också ta upp betänkande nr 17. I det betänkandet står vi bakom en reservation som säger nej till förlängd preskriptionstid vad gäller rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen, det vill säga att den ska förlängas från fem till efter skadans uppkomst. Orsaken är, som det också har sagts tidigare, att är en mycket . Det skapar osäkerhet. Vi behöver klara regler. Därför är det varken bra för det enskilda företaget, exempelvis när det sker ett ägarbyte, eller för marknaden i stort med så långa och i praktiken oklara regler. Därför finns det all anledning att stödja reservationen. 63 (): är världens bästa varumärke. Med de orden inledde sitt anförande i förra debatten. Det är viktigt att notera att har blivit framröstat som det land som har det främsta och starkaste varumärket. Det är värt att upprepas att vårt varumärke byggs upp av en sällsynt kombination av stabilitet, ansvarstagande, administration, en ärlig och pålitlig befolkning och framgångsrik kulturexport. Vi präglas av vitalitet, äventyr och ungdomlighet. Man behöver inte som svensk klä sig i säck och aska, som jag tycker att några gjorde i den förra debatten. Jag tycker att det är viktigt att vi utåt kan försöka förstärka bilden i stället för att göra tvärtom. Där skulle jag välkomna att både svenska företag och Svenskt näringsliv verkligen förstärker den bild som tydligen redan finns och inte tvärtom, som vi ofta får höra. Globaliseringen innebär att länder konkurrerar i allt högre omfattning om uppmärksamhet, respekt, förtroende från investerare, turister, bidragsgivare med flera. Ett starkt och positivt laddat varumärke ger avgörande fördelar. Även om undersökningen som vi hänvisar till är liten finns det skäl att inleda en konkurrensdebatt i riksdag med detta. är, som vi har hört, ett litet land men ändå framstående. Vi är mer än andra beroende av handel med länder runtom i världen. Vi har alltid tvingats konkurrera på världsmarknaden och därmed också vara i fronten av utvecklingen. En effektiv konkurrens och konkurrens på lika villkor är viktigt för alla inblandade parter. Den ger vinster för konsumenterna. För konsumenterna betyder det tillgång till ett brett utbud av förbättrade varor och tjänster med god kvalitet och till rimliga priser. Men jag ser ändå med oro på utvecklingen inom dagligvaruhandeln. Jag välkomnar att också har uppmärksammat detta. I takt med att EU-länderna alltmer vävs samman och den inre marknaden utvecklas är det viktigt att samordningen av politiken på den europeiska nivån fungerar. Det gäller inte minst på konkurrensområdet. I dagens debatt, där vi behandlar både betänkandet NU16 Transparensdirektivet och betänkandet NU17 Skadestånd enligt konkurrenslagen, är båda betänkandena kopplade till EG-fördraget och implementeringen av de förordningar som antagits av på konkurrensområdet. Dessutom behandlar vi motioner från allmänna motionstiden. Propositionerna välkomnas av utskottsmajoriteten. Införandet av EU:s transparensdirektiv med åtföljande lagstiftning är av stor vikt för att skapa underlag för tillämpningen av och EG-fördragets statsstödsregler, främst dem som gäller statligt stöd till näringslivet. Direktivet ställer upp olika redovisningskrav som kommer att tillgodoses genom lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser. Bestämmelserna innebär att det tydligt ska redovisas bland annat vilka offentliga medel som det allmänna har tillfört företaget och hur medlen har använts och att företag som har ekonomisk verksamhet både med ett legalt monopol och annan affärsverksamhet ska redovisa detta separat. I direktivet finns också undantag från bestämmelserna, storleksundantaget och samhandelsundantaget. Denna lag ska träda i kraft . I reservationen från de borgerliga partierna utifrån en kd-motion vill man använda genomförandet av transparensdirektivet för att reglera förhållanden man inte är nöjd med mellan offentlig och privat sektor på nationell nivå. Därför föreslår man en mycket omfattande utredning där konsekvensanalyser av olika nivåer på storleksundantaget och samhandelsundantaget ska tas fram och konsekvensanalyser av effekter för separata årsredovisningar med mera. Det är en mycket omfattande utredning som jag ser det, men jag kanske har tolkat det fel. Vi i utskottsmajoriteten tycker att det är fel väg att gå, och vi ser det som viktigt att transparensdirektivet genomförs i sin nuvarande form enligt EG-direktivet rakt av, precis som man har gjort i . Frågor av det slaget bör hanteras på rätt nivå, och utredningar bör vara realistiska. Den här utredningen ser jag som oerhört stor och byråkratisk. Hur en nationellt utformad reglering kan utformas ska hanteras på nationell nivå, och det återkommer jag till . I betänkande NU17 behandlar vi skadestånd enligt konkurrenslagen. Där har vi ett förslag om att kretsen av skadeståndsberättigade utökas och om en förlängd preskriptionstid till nytta för konsumenterna. Detta förslag kommer att stärka konsumenternas ställning och även öka den preventiva effekten av konkurrenslagen, som vi har sett i en hel del andra delar. Detta anser vi i utskottsmajoriteten är bra och viktigt. för sin del yrkar avslag på hela förslaget. När det gäller förlängd preskriptionstid framförs i den borgerliga reservationen att förslaget ska avslås. är ganska ensamma om att inte vilja utöka kretsen av skadeståndsberättigade. Konkurrens till nytta för konsumenterna vill man alltså inte ha i de här delarna, och det är att beklaga. För oss socialdemokrater är det viktigt att stärka konsumenternas ställning. Det kan ju vara intressant att diskutera senare hur ni reservanter ser på kopplingen mellan konkurrens och konsumentskydd. I betänkandet NU17 behandlas även motioner från allmänna motionstiden. Det är i stort sett samma innehåll , och det berör konkurrensen mellan offentlig och privat sektor. Det finns också två motioner, en folkpartimotion och en kd-motion, som handlar om kriminalisering av karteller. När det gäller konkurrens på lika villkor mellan offentligt och privat vill jag säga att vi socialdemokrater ser det som mycket viktigt att upprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet. konkurrens ska råda. Konkurrensproblem har vi identifierat i samband med att offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Problemen förefaller, som vi har hört, kännbara för små företag som verkar på lokala marknader. Någon riktig statistik över hur mycket det här förekommer finns inte, och det är intressant att utveckla den frågan. Men det förekommer, och de effekterna är negativa eftersom de riskerar att hämma tillväxten av nya och växande företag på marknaden. Att, som , säga att kommuner och landsting hindrar sprudlande lokalt och regionalt näringsliv är väl att ta i. Det vill jag definitivt inte ställa upp på. Tvärtom ser jag hur kommuner och landsting verkligen jobbar för att få ett aktivt och framgångsrikt näringsliv. Det är viktigt att komma till rätta med bristerna, och det är en prioriterad fråga för regeringen, som ser allvarligt på den här problematiken och har för avsikt att komma till rätta med frågorna. Det är viktigt för genomslagskraften också att den lösning som nås vinner acceptans hos alla berörda parter. Arbetet med att hitta lösningar bör därför ske i konstruktiv dialog med representanter för kommuner och landsting. Vi socialdemokrater hoppas att i ett sådant samarbete kunna utveckla en ordning som kan råda bot på de konkurrenskonflikter som finns. Det är angeläget att offentliga aktörer verkligen månar om att minska konfliktytorna i förhållande till privata aktörer genom att till exempel göra konsekvensanalyser innan man startar näringsverksamhet. Det är viktigt att offentliga aktörer har en väl genomarbetad och genomtänkt konkurrenspolicy för den del av verksamheten som man avser att konkurrensutsätta. I denna del gör utskottet ett tillkännagivande: Regeringen bör återkomma till /06 med förslag till åtgärder för att komma till rätta med konkurrensproblemen mellan offentlig och privat sektor. I ett sådant arbete bör också ett domstolsförfarande övervägas. Utifrån och marknader och de förslag som där redovisas bör regeringen för redovisa sina förslag till åtgärder, bland annat om hur en nationellt utformad reglering kan utformas. En redovisning av det pågående arbetet ska göras kontinuerligt också under 20052006. När det gäller kriminalisering av karteller bereds frågan nu av regeringen efter att den av beställda utredningen lämnat sitt slutbetänkande och efter sedvanlig remissrunda. Värt att notera är att med flera viktiga instanser avstyrker utredningsförslaget om kriminalisering med i princip samma argument som s och v framförde i kammaren . Man kan undra om inte och har noterat detta. Eller finner man det ovidkommande? Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betänkandena NU16 och NU17 i deras helhet och avslag på samtliga motioner och reservationer. Avslutningsvis vill jag säga att vi socialdemokrater välkomnar konkurrens till nytta för medborgare och konsumenter, och vi är stolta över att sammankoppla de orden. Konkurrens bör vägas mot en samhällsnytta och medborgarnytta. Det handlar om miljöhänsyn, arbetsrätt, jämställdhet och kvalitet, och det löses inte av marknaden. I och skapa konkurrens, inom offentlig sektor, påpekar man att erfarenheterna talar för att man inte bör börja med att konkurrensutsätta vård och omsorg. Konkurrens i sig är inget självändamål, utan konkurrens måste alltid ses i ett konsument- och medborgarperspektiv. 64 () replik: Vi lever i en rättsstat. Landet ska styras under lagar. Som medborgare, oavsett som privatperson eller i egenskap av företagare, har vi att rätta oss efter lagarna. Lagar som vi beslutar om i den här kammaren måste dessutom vara utformade på det viset att de är möjliga och rimliga att tillämpa. I annat fall skapas rättsosäkerhet. Det skapas också ett misstroende gentemot lagarna. Vad ska vi med lagar till som inte går att tillämpa? I mitt anförande pekade jag på problemet att definiera vad som är skadestånd för en konsument i konkurrensrättsligt hänseende. Vi kan stå här och prata snyggt och fint om konkurrens vi tycker alla om konkurrens men när vi kommer till domstolarna måste vi vara noggranna. Vi måste precisera: Vem har lidit skada? Vilken skada har uppstått? Hur har skadan uppstått? Det är i själva verket ytterst centrala frågeställningar för hela detta betänkande. Om detta fick vi inget som helst klargörande från sida. Det finns inte något klargörande i propositionen, som bildar underlag här, ej heller i betänkandet. Det pratas bara fluffigt om konsumentens bästa och konkurrens på marknaden. Jag skulle gärna vilja att klargjorde för mig: Vad är skada för konsument i konkurrensrättsligt hänseende? Hur ska skadan beräknas? Hur exakt har skadan uppstått? Kan jag få en liten vägledning om hur detta ska gå till? 65 () replik: Jag noterade att verkligen gått in i detalj i dessa frågor. Med all respekt för din kunskap i dessa frågor, som jag inte har på den detaljnivå som du har, vill jag ändå säga att det här inte är någonting nytt. Det har funnits skadeståndsberättigade tidigare. Det här innebär att man vidgar kretsen, och just den delen i det här betänkandet och det här förslaget kan inte vara något märkligt att följa. Jag förstår inte varför just detta förslag, som också är en följd av EU-direktiv, skulle vara så komplicerat och så svårt att lösa här hos oss i , utifrån att man har kunnat definiera dem som är skadeståndsberättigade. Jag har fullt förtroende för att man även fortsättningsvis, med en utökning av kretsen, klarar det här så att regler och lagar tillämpas och följs. 66 () replik: Tyranniet återfinns i detaljerna. Det gäller att kunna de lagar som man ska besluta om i den här kammaren. Man kan inte bara vifta bort det med att säga: Vi kan inte de här detaljerna det får någon annan fixa. Det ska vi begripa. Vi måste veta vad i hela fridens namn vi beslutar om. är det så att marknadsekonomi, som alla värnar i den här kammaren, bygger på frivilliga byten och transaktioner. När konsumenter går ut och köper något på marknaden är det ett frivilligt byte. säger majoriteten i den här kammaren att jag ska kunna få skadestånd när jag gått in i en transaktion som byggt på frivilliga byten. I ekonomiskt hänseende skapar detta oceaner av osäkerhet. I rättsligt hänseende har jag ingen aning om hur i hela fridens namn rättsliga instanser ska behandla den här typen av problematik. Det är en himmelsvid skillnad mellan att ha en struktur där du kan få skadestånd, eller betraktas som skadeståndsberättigad, om du befinner dig i någon form av avtalsförhållande och om ett företag hindras på marknaden av ett annat företag som innehar en dominerande ställning. Då är det inte längre fråga om frivilliga byten. Detta, fru talman, är centralt för hela marknadsekonomin. När man börjar gå in och tassa på dessa områden undrar jag bara: Vad är då nästa steg? Hur ska vi våga värna om konkurrens när man går fram med den här typen av lagregleringar? Slutligen, fru talman: Den viktigaste åtgärden av alla för att bejaka konkurrens är att lämna tillträdet till marknaden fritt. Är det något som den socialdemokratiska regeringen och majoriteten i den här kammaren undviker är det just att öppna upp marknader. På alldeles för många marknader finns det lagar och regler som hindrar nyetableringar. Dessa hinder är konsumentens värsta fiende och den begränsade konkurrensens bäste vän. 67 () replik: Vad ska man säga? Jag kan notera att det endast är i den här kammaren som har kunskapen om de här lagarna och reglerna. Alla andra tycker att det här med ökad krets av skadeståndsberättigade är bra. Jag kan också notera att inte med ett ord berör vikten av att vi har gemensamma regler inom EU och att det är viktigt för konsumenterna att vi nu genomför EG-direktiven och de beslut som ministerrådet har fattat. Sedan är det naturligtvis också så att vi har en ideologisk skillnad här. För oss socialdemokrater är konsumenterna en viktig grupp. De är i regel den svagare gruppen också, och deras ställning behöver stärkas. Den uppfattningen delar vi alltså inte med . De har en helt annan uppfattning i den frågan, och det är i och för sig ingenting nytt. 68 () replik: säger: världens bästa varumärke! Det är väl under den devisen som alla socialdemokratiska anföranden tar sin ansats. Det är bara det att den bild som du ger, , av hur bra är, inte är den bild som människor utanför denna kammare upplever. Det är hög arbetslöshet, vårdköer, fler elever som lämnar skolan utan att få godkänt i kärnämnen och så vidare. Det är den verklighet som de upplever där ute. Ni gick till valet, jag tror att det var 2002, med en slogan som löd: Stolt men inte nöjd! Det är jättebra att ni beskriver hur stolta ni är. Men måste ni väl kunna beskriva det ni inte är nöjda med? Min fråga är: Finns det någonting i konkurrenspolitiken, , som du kan tycka att du inte riktigt är nöjd med? Finns det något som ingår i detta inte nöjd? 69 () replik: Det är inte bara min bild. Den här undersökningen är visserligen liten, men det är ändå några människor, inte bara utanför den här kammaren utan utanför , som har givit den här positiva bilden. Jag tycker att det är viktigt att vi också ser till det som är positivt. Det är viktigt för vår utveckling, vår marknadsföring och vår konkurrens. Men visst finns det en rad saker som vi vill förbättra och som inte är bra, självklart. Du berörde flera av dessa: arbetslöshet, människor som står helt utanför arbetsmarknaden, orättvisor som ökar i samhället. Detta vill vi åtgärda. Frågan är ju på vilket sätt vill åtgärda det. När det gäller just konkurrensfrågorna är vi inte nöjda. Det är därför vi har gjort ett tillkännagivande här. Vi vill ha tydliga och klara spelregler mellan offentligt och privat. Men vi är också ödmjuka och inser att det inte bara är svart eller vitt. Det är inte vilken marknad som helst när det gäller de här delarna. Därför behöver man se över detta noga. har vi gjort ett tillkännagivande, och vi väntar på regeringens åtgärder. 70 () replik: Det är jättebra att vi lyckades få med socialdemokrater på detta tillkännagivande om genomlysning av hur medlen används i verksamheter som är konkurrensutsatta och som bedrivs av kommunerna. Men det finns faktiskt en rad punkter i det här betänkandet som ni inte har skrivit under på och som borde genomföras. Vad har ni till exempel emot företagens möjligheter att få prövat i domstol om det, när en kommun startar en verksamhet, är korrekt enligt lag att göra så? 71 () replik: För att bara direkt svara på den frågan så finns det ju med i vårt tillkännagivande att man bör överväga detta i regeringens analys. Vi diskuterar också i detta betänkande kriminalisering av karteller. Jag tar bara ett exempel. Där är ju fortfarande både och väldigt måna om att det kriminaliseras. Det är lagar som ska styra. Jag tror att det finns andra vägar att nå det mål man vill nå. Det finns ibland samförståndslösningar som gör att man kommer ännu längre just utifrån att det här inte är vilken marknad som helst. Den här delen, som handlar om offentligt och privat och konkurrensen däremellan, är inte så enkel att lagreglera som vissa i de borgerliga partierna vill göra gällande. Det här handlar också om medborgarnas rättigheter och skydd. Det tycker jag är viktigt att vi har med när vi utformar de här reglerna. 72 () replik: I mitt anförande redogjorde jag för den omfattande verksamhet som kommunala bolag har i vårt land. Jag tog upp biluthyrning, trafikskoleverksamhet, videoproduktion, elinstallationer, partihandel med datorer och så vidare. Det jag landade i var att går det inte att se hur mycket kommunerna subventionerar exempelvis kaféer eller gymverksamhet som är lokaliserad i anslutning till en simhall. Det är detta vi vill skapa klarhet i så att den skattesubventionering som förekommer, fru talman, av kommersiella varor och tjänster upphör. Det här är jag och övertygade om har betydelse för hur det går för entreprenörer, för deras möjligheter att kunna konkurrera. Varför vill inte Socialdemokraterna vara med på det? , du var inne på att du medger att det finns problem på det här området. Varför vill ni då inte vara med på ett tillkännagivande i den här frågan? 73 () replik Jag vet inte om vi pratar förbi varandra eller om vi läser förbi varandra, men vi har ju ett tillkännagivande i den här frågan. Det är bara det att vi har ett tillkännagivande i den del där det hör hemma, på nationell nivå. Ni har det, och blandar in det, både i fråga om införandet av transparensdirektivet i och i de delar som handlar om offentligt och privat med konfliktlösningsregel. Vi har lagt det där vi tycker att det hör hemma. Och jag tycker att också borde ha varit så framsynta att de hade lagt det på nationell nivå, för att komma till rätta med de jonglerande badvakterna och annat som jag egentligen gärna skulle vilja se men som naturligtvis inte är bra. Det är annat som badvakterna ska syssla med. Men vi har ett tillkännagivande på det här området, och jag hoppas att har noterat det. 74 () replik: vill gärna se badvakterna jonglera. Men låt oss först läsa innantill ur betänkandet, s. 43. Där står det: Utskottet anser att det inte bör göras någon utvidgning av tillämpningsområdet i förhållande till vad som krävs enligt transparensdirektivet. Jag tycker att det är ett ganska klart bevis på att regeringen är senfärdig, inte agerar .