prot · GS09135 · 2005-06-08 00:00:00 — Jag tror att och jag är överens om vad man kan använda bredband till och hur viktig utbyggnaden av bredband som infrastruktur är för att komplettera annan infrastruktur. nämnde som exempel att kunna påverka demokratin. Ett annat viktigt exempel är att bredband, när man arbetar med regional utveckling, kan knyta ihop stora delar av vårt land och underlätta för privat och offentlig service. Vi har debatter om väldigt många olika typer av infrastrukturer som byggs ut i ett högt tempo. Bredband är ett av dem och 3 G är ett annat. Tanken med alla dessa infrastrukturer är att de ska komplettera varandra, men att de delvis har helt olika syften. Sedan är konkurrensen också oerhört viktig för att vi som konsumenter ska vara säkra på att vi får de bästa produkterna till det lägsta priset. Det är också viktigt för företagen sinsemellan att det finns en konkurrens och därmed en positiv tävling om att alltid ligga bäst till. Jag tror att konkurrensen är avgörande för möjligheterna till fortsatt tillväxt och utveckling, inte bara inom IT- och telekomsektorn utan generellt. I de krav som regeringen har ställt för utbetalning av bredbandspengarna ingår att näten ska vara öppna och operatörsneutrala. Vi vill inte bidra till en utbyggnad med hjälp av statliga medel som bygger in delar av kommuner eller hela kommuner i system som visar sig vara omoderna och svåra att samverka kring. Det ska alltså vara öppna nät. Merparten av de stöd som vi har betalat ut i bredbandssatsningen har gått till privata aktörer. Vi följer väldigt noga hur kommunerna hanterar de stöd och villkor som också ingår i bredbandssatsningen om att det ska ske en upphandling. I de fall som det finns en oro för att kommunen på något sätt har genat i den frågan kan man som enskild aktör luta sig mot kommunallagen som är väldigt tydlig på den punkten. I de fall som det rör sig om ett kommunalt bolag finns det också möjlighet att överklaga ärendet. Ett kommunalt bolag är ju också med och konkurrerar på en marknad och ska då leva upp till samma konkurrenskriterier som andra aktörer. Jag följer med stort och seriöst intresse den debatt som förs runtom i landet eftersom jag tycker att bredbandsutbyggnaden i sig är oerhört viktig. Jag vill att den ska fortsätta med högt tempo därför att jag ser vad den betyder för kommuninnevånare och också för näringslivet runtom i landet. Därför är jag naturligtvis mån om att utbyggnaden sker på rätt sätt. Om man känner en oro för att allt inte har gått rätt till tycker jag att det är bra att man överklagar. Jag är också mån om att de myndigheter som ska agera och hantera rapporteringen till regeringen bevakar den här frågan med stort intresse. 57 (): Det som ministern säger kan låta bra, att hon precis som jag vill att detta med bredband ska växa och byggas ut och att denna utbyggnad och även tjänsterna ska ske i konkurrens. Men verkligheten verkar inte vara så ljus. Det finns operatörer som mer eller mindre ger upp i en del kommuner där kommunala bostadsbolag själva tar hand om det hela och bygger nätet. När det gäller tv-sändningar kan man säga att man skriver kontrakt med ett tv-bolag som använder bredbandsnätet, och sedan kan ingen annan komma in där. Då har man låst konsumenterna till en operatör. Jag är rädd för att vi är på väg in i ett slags kommunalt monopol när det gäller bredbandsutbyggnaden i kommunerna. Det är något som vi verkligen vill undvika. Jag vill ställa en konkret fråga till ministern: ministern beredd att ge ett konkret uppdrag att se över konkurrensen vid utbyggnaden av stadsnät? Jag vet att har ett allmänt uppdrag att övervaka bredbandsutbyggnaden. Men eftersom det finns en stor oro operatörer hör av sig, enskilda människor överklagar beslut skulle jag vilja fråga ministern om hon är beredd att ge ett konkret uppdrag att följa upp stadsnäten och konkurrenssituationen och sedan rapportera till regeringen och . 58 Statsrådet (): Låt mig ta med mig den frågan, . Vi träffar regelbundet , och vi har också en myndighetsdialog där vi får återrapporteringar om de uppdrag som ligger hos myndigheten. Jag ska ställa en konkret fråga till om man utifrån de uppdrag och det underlag som man har kan ge mig en försäkran och jag i min tur kan förmedla den till om att man har tittat på de överklaganden som har gjorts och om att man följer de pengar som har fördelats och ser efter om de har fördelats på ett rättvist och konkurrensneutralt sätt. Om man på själv upplever att man inte har de svaren är jag beredd att komplettera deras uppdrag. Men låt mig först ha den dialogen med myndigheten så att jag inte bara staplar uppdragen på varandra. Jag vill också vara säker på att de ger ett mervärde. Vi har vidtagit en rad olika åtgärder för att underlätta utbyggnaden. nämnde de överklaganden som har gjorts, och det är ett bekymmer att många överklaganden blir liggande . Det tittar vi nu på i vårt arbete med en IT-politisk proposition. Alldeles har vi överlämnat en lagrådsremiss som rör ändringar i ledningsrättslagen som också ska underlätta möjligheterna till utbyggnad. Man ska till exempel kunna gå fram med bredband i tunnlar, rör och flera andra liknande anordningar för att öka tempot. För att kunna få en bred uppslutning från alla aktörer kring att använda dessa möjligheter är det naturligtvis viktigt att man litar på systemet och att man upplever att upphandlingen går rätt till. Så jag ska ta med mig den frågan. vill jag säga att vi naturligtvis ska ha en diskussion med de kommuner som inte har skött det här på ett riktigt sätt. Där utgår jag också från att min myndighet agerar på det sätt som den ska agera. Men utbyggnaden skulle aldrig gå så fort om inte kommunerna hade ett engagemang i frågan. Så det är fråga om en balansgång här. Vi behöver ett politiskt engagemang i kommunerna där man har en idé och en vilja när det gäller utbyggnaden. Man måste på politisk nivå kunna se värdet av en utbyggnad. Kommunernas engagemang för bredbandsutbyggnaden har varit oerhört viktigt, och det kommer att fortsätta att vara viktigt. Vi får naturligtvis vara noga med att de pengar vi fördelar verkligen används så att man lever upp till de lagar, regler och förordningar som finns. Där är jag beredd att lyssna på myndigheten för att se om det behövs ytterligare kontrollåtgärder. Vi riktar in oss på och är glada för det fortsatta engagemanget. 59 (): Man kan på ett sätt jämföra detta med att bygga ut bredband med utbyggnaden av fjärrvärme i . Kommunerna har byggt ut fjärrvärmenät och fått många hushåll anslutna till detta. Men sedan har det uppstått ett slags inlåsningseffekt så att när man väl har anslutit sig för dyra pengar är man bunden att betala det pris som värmebolagen begär. Trots löften om att de ska följa konsumentprisindex på det området har det visat sig att de generellt sett har tagit ut för mycket. Det kom en rapport om det för inte så länge sedan. Risken är likadan på det här området. Man bygger snabbt ut bredband i kommunerna, och det är jättebra. Jag håller med om att det är bra att kommunerna engagerar sig. Men om man inte gör det på rätt sätt kan det bli en inlåsningseffekt så att medborgarna sedan sitter där med väldigt höga kostnader och inte kan välja att byta operatör eller byta till en ny tjänst. Det är det vi måste undvika. Jag tycker att det är bra att ministern tar med sig frågan och resonerar med . Budskapet till de privata aktörerna måste ju vara att de också ska vara med och bygga ut bredband i . Det ska inte finnas något monopol här från den offentliga sidan. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2004/05:645 om Huvudstaleden 60 Statsrådet (): har frågat om jag kommer att vidta åtgärder för att staten aktivt ska medverka till utbyggnaden av Huvudstaleden och när i så fall. De analyser har gjort av vägförbindelserna i norra visar att Huvudstaleden främst har en lokal betydelse i , och . har tidigare haft uppfattningen att Huvudstaleden inte har en sådan övergripande roll i regionens vägnät att det är motiverat med ett statligt ansvar för förbindelsen. De gjorda analyserna stöder denna uppfattning. påpekar att den parlamentariska Stockholmsberedningen hade med Huvudstaleden på sin prioriterade lista över vägutbyggnader som är angelägna . I samband med att nya investeringsplaner skulle upprättas för perioden 20042015 fick , och de berörda länsstyrelserna i uppdrag att överväga förslagen från Stockholmsberedningen och i sina planförslag redovisa sina ställningstaganden. i har i sin länsplan inte prioriterat Huvudstaleden. Det är värt att notera att kostnadsuppskattningen för var när Stockholmsberedningen lämnade sitt betänkande, medan den nu är uppe i . Den stora spännvidden beror på att flera olika alternativ av dragning har diskuterats. för fram möjligheterna till ökat bostadsbyggande som ett av de viktigaste argumenten för att bygga Huvudstaleden. Jag är helt överens med om behovet av fler bostäder i och att prioritera infrastrukturobjekt som kan leda till ökat bostadsbyggande. När regeringen beslutade om definitiva ramar till länsplanerna för regional transportinfrastruktur höjdes ramen för med . Den viktigaste orsaken till höjningen var att regeringen ville stödja infrastrukturprojekt som bidrar till att öka bostadsbyggandet i , till exempel utbyggnaden av friluftsstaden i och utbyggnaden av i kommun. 61 (): Först och främst vill jag tacka statsrådet för svaret även om svaret innehöll något helt annat än vad jag tror att invånarna i , och hade hoppats på. Jag tycker att man ska notera att jag i min interpellation medvetet uttryckte mig ganska hovsamt när det gällde statens roll i byggandet av en trafikled som skulle knyta upp en av de värsta trafikknutarna i . Det är naturligtvis så att öppnandet av en ny förbindelse mellan och nordvästra del påverkar situationen både lokalt i de berörda kommunerna och i regionen som helhet. Det är värt att notera att den väg vi här diskuterar har diskuterats ända sedan Essingeledens tillkomst som ett sätt att skapa en effektivare koppling mellan två av landets Europavägar, nämligen och , via en av de tyngst trafikerade riksvägarna i . Det handlar så att säga inte om vilken lokalgata som helst, utan det handlar om ett sätt att åstadkomma ett trafikflöde som gör att den trafik som är tvungen att gå på landsväg kan få en naturlig koppling mellan innerstaden och regionens nordvästra delar. Det trafikflöde som går på och måste antingen gå via den mycket hårt trafikerade strax norr om eller via boendegator i , och . Jag tror faktiskt att inte heller statsrådet önskar att trafiken ska fortsätta att långsiktigt ta vägarna genom människors bostadsområden. Det här är naturligtvis en betydande trafikinvestering. Det handlar om att möjliggöra både en radikalt förbättrad stadsmiljö, ett förbättrat trafikflöde och ett ökat byggande. Här måste man se vilka olika finansieringsformer som är möjliga. Jag noterar att statsrådet i sitt svar lyfter fram behovet av infrastrukturprojekt som kan leda till ökat bostadsbyggande. Vi vet att landshövdingen i , som fick ett särskilt uppdrag av regeringen att studera kopplingen mellan bostadsbyggande och infrastruktur, konstaterade att kommunerna i denna region, i detta län, skulle kunna bygga 56 000 nya lägenheter , men av dessa är 41 000 lägenheter direkt kopplade till investeringar i trafikinfrastrukturen. Jag vill återkomma till den fråga som jag berörde inledningsvis, nämligen att här handlar det om trafikkopplingen mellan två av landets tyngst trafikerade Europavägar via en av länets tyngst trafikerade riksvägar. Min fråga till statsrådet är: Anser inte statsrådet att staten har något delansvar för trafikflödet mellan två intilliggande Europavägar? 62 Statsrådet (): Ända sedan den transportpolitiska propositionen antogs följer vi en tydlig uppdelning av vem som ska ha ansvar för de nationella vägarna och vem som ska ha ansvar för de regionala vägarna eller länsvägarna och de kommunala vägarna. I de större tätorterna ska staten ha ansvar för de övergripande allmänna vägarna, och vad som är en övergripande allmän väg kan ju ändras över tiden. Precis som beskrev har diskussionerna om Huvudstaleden förts . Med nya bostadsområden, nya arbetsplatser och nytt mönster när det gäller pendling och resande måste man också vara beredd att ompröva vad som egentligen är en övergripande allmän väg. Det är därför som då och då just prövar det när det gäller en del hårt trafikerade vägar. Och vid den senaste prövningen av den här aktuella vägen är det bedömning att här handlar det väldigt mycket om bilar som använder de kommunala gatorna i och för att ta sig in mot . Det är mycket av arbetsmarknadspendling, och det är i den meningen lokal och regional pendling. Då är fördelningen, ända sedan den transportpolitiska propositionen 1988, sådan att ansvaret inte ligger på staten. Jag vill understryka att stadsplanering också påverkar resemönstret, och då måste det även påverka bedömningen av vilka vägar som ska vara statliga . Men ser jag ingen anledning att dra någon annan slutsats än den som har gjort, nämligen att detta inte är en nationell väg, trots att jag ser det resandemönster som beskriver. Men jag ser också ett problem. Om vi skulle börja luckra upp i det synsätt som vi har lutat oss emot nu så betyder det att det också finns många andra vägar som skulle kunna få kriteriet nationell väg på samma sätt som just den här sträckan på . Därför vill jag fortsätta hålla på de principer som har varit vägledande. Däremot vill jag återigen understryka det jag tror att och jag är överens om, nämligen att det i och i behöver byggas många bostäder. Därför uppskattar jag det konstruktiva samarbete och den dialog som regeringen hade med i och med inför fördelningen av infrastrukturpengarna. Det är ingen tillfällighet att just ramar ökade med så mycket som , därför att där var fokus på bostadsbyggande. Det är klart: Den utveckling vi vill se i vår huvudstad kommer också att påverka bedömningen av vem som ska ta ansvar för de olika vägnäten och varför. 63 (): Det är naturligtvis så att en av de största utmaningarna som vi har i landets storstadsregioner är att kunna kombinera en utbyggnad av bostadsbeståndet med att knyta upp de svårartade problem som vi har i trafikinfrastrukturen, och det gäller inte minst i . Där kan vi naturligtvis diskutera vilka infrastrukturinvesteringar som hade varit möjliga med de budgetramar som oppositionen hade förespråkat, men är de här budgetramarna ett faktum. Jag har förståelse för att , ställd inför det faktum att man bara har ett visst kvantum pengar, har tvingats till mycket hårda prioriteringar i sitt yttrande över de förslag till väginvesteringar och för den delen också järnvägsinvesteringar som har varit aktuella. Här handlar det, liksom på flera andra områden i våra storstäder, om att strategiska investeringar som kan knyta ihop viktiga delar av det nationella vägnätet också kan få en frigörande effekt för de investeringar som behöver göras i bostäder i lägen där vi vet att människor är intresserade av att bo. Kan vi dessutom göra det på ett sätt som gör att stadsmiljön för de boende i dessa kommuner radikalt förbättras så har vi en trippelvinst: Både trafikflödena, bostadsbyggandet och miljön i våra storstäder kommer att gynnas. Jag vet att statsrådet i andra infrastrukturprojekt som har samma principiella aspekt, nämligen att de till stora delar berör lokala och regionala infrastrukturfrågor men också berör vägar där staten har ett delansvar, har visat ett konstruktivt engagemang. Det jag hade hoppats var att statsrådet också när det gäller denna fråga hade varit beredd att öppna för en diskussion mellan de olika parterna om man skulle kunna hitta ett sätt att gå vidare med denna infrastrukturinvestering, som faktiskt handlar om att knyta ihop två av landets tyngst trafikerade Europavägar. Och jag törs säga att trafikproblemen i den delregion som vi här diskuterar inte lär minska när försöket med trängselskatter sätter i gång med tanke på de farhågor som finns om att trafiken då kommer att ta andra vägar för att försöka undvika och den avgiftsbelagda zonen. 64 Statsrådet (): Jag tror att det alltid kommer att vara så, hur mycket pengar vi än lägger på och hur högt vi än prioriterar vägar och järnvägar eller annan infrastruktur att vi ändå måste prioritera, därför att pengarna inte räcker till allt. Det finns många angelägna objekt runtom i landet som man också skulle vilja bygga lite tidigare. Jag är inte beredd att möta önskemål om en diskussion om ansvaret för den här vägen, därför att jag tycker att senaste bedömning och kartläggning av trafiken är så tydlig. Jag är däremot beredd att följa utvecklingen. Som jag sade i mitt förra inlägg är det naturligtvis så att bedömningen av vad som är allmänna vägar eller inte ändras över tiden därför att resemönster och livsmönster ändras. 65 (): Jag vill bara kort avsluta denna debatt med att först tacka statsrådet för de synpunkter som har framförts, även om jag beklagar det ställningstagande som statsrådet har kommit till. Jag tror att utvecklingen när det gäller behovet av infrastrukturinvesteringar i kommer att gå så snabbt att jag tror att den regering som finns om nog kommer att få all anledning att återkomma till frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:647 om infrastruktursatsningar för nordöstra 66 Statsrådet (): har frågat mig om och när jag kommer att vidta åtgärder för att nordöstra ska erhålla de nödvändiga förstärkningarna i infrastrukturen för kollektivtrafik och vägtrafik. Regeringen fastställde de långsiktiga infrastrukturplanerna för perioden 20042015 och de ekonomiska ramarna för länsplanerna. Jag kan konstatera att flera objekt ingår i planerna, som är viktiga för både i stort och för nordostsektorn. Jag tänker bland annat på , E 18 mellan och , samt Norrortsleden. Regeringens beslut innebar också att man höjde ramen för länsplanen i rejält, bland annat för att kunna stödja infrastrukturprojekt som bidrar till att öka bostadsbyggandet. Besluten innebär att de objekt som regionen själv rankade högst kan byggas ut . Diskussionen om att inrymma nya objekt i planerna får vi återkomma till i kommande inriktnings- och åtgärdsplanering för transportinfrastrukturen. 67 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det var dock ett av de kortaste interpellationssvar som jag tror att jag har sett i denna kammare på . När vi nu talar om infrastrukturinvesteringar i nordöstra så räknar statsrådet upp några investeringar som berör regionen som helhet, naturligtvis också nordöstra regionen. Sedan nämner statsrådet mellan och , som ju definitivt inte geografiskt ligger i nordostregionen. Men det är okej, statsrådet! Jag förstår att har många frågor att tänka på och att denna fråga kanske inte har fått just den uppmärksamhet som invånarna i de berörda kommunerna skulle efterfråga. Det är ju så här, herr talman, att vi talar om en delregion i som har en av de största potentialerna för att kunna öka sin befolkning som vi ser i någon av de storstadsnära regionerna. Det handlar om sex kommuner som hade 135 000 invånare. hade man drygt 210 000 invånare. Kommunerna har en politisk vilja att samverka för att utvecklas och planera för en fortsatt befolkningstillväxt som gör att man skulle kunna ha drygt 300 000 invånare, det vill säga nära nog 100 000 fler invånare än . Till detta kommer att man är öppen för att planera för en utbyggnad av antalet arbetsplatser i kommunerna från dagens 74 000 arbetstillfällen till 125 000 arbetstillfällen. Det är inte fullt ut en fördubbling men inte långt därifrån. Till detta kommer att det rör sig om en delregion där vi vet att en av regionens mest expansiva hamnar är belägen. Vi har viktiga tunga industrianläggningar i denna delregion. Sammantaget kan man konstatera att vi vet att behovet av infrastrukturinvesteringar i denna del av är stort. En av de allra mest viktiga investeringarna skulle vara att skapa en naturligare koppling mellan dessa sex kommuner och regionkärnan. Det enda vi vet i den riktningen, det enda som regeringen har lovat när det gäller de nordsydliga kommunikationerna, är att det ska införas biltullar. För säkerhets skull har man flyttat gränsen för biltullarna norrut så att hela universitetsområdet med plats för 30 000 studenter om jag minns rätt och tusentals lärartjänster kommer att ligga inom tullområdet. Men någonting som statsrådet över huvud taget inte nämner i sitt svar är behovet av järnvägsinvesteringar i denna del av . Det gör mig lite förvånad. Jag trodde att vi var överens om att det inte bara centralt utan också i de olika delarna av länet behövs infrastrukturinvesteringar som gör att människor kan välja kollektivtrafik. Vore det inte dags att ge snart 300 000 människor möjlighet att ansluta sig till det nationella järnvägsnätet? 68 Statsrådet (): Jag nämnde i mitt svar flera av de objekt som vi har planerat för och som vi också arbetar med i . Jag gjorde det mycket, , för att spegla att satsningarna hänger ihop och att det finns en strategi och ett tänkande bakom dem, även om inte alla de som jag nämnde har en direkt koppling till de sex kommuner som interpellationen utgår från. Jag har gjort en resa tillsammans med representanter för hamnarna i och och diskuterat hur trafiken i de båda hamnarna kan utvecklas och växa och vilken trafik vi vill ha vid de olika platserna. Den strategin kommer i sin tur att leda till arbete för både vägverk och banverk. I den transportpolitiska proposition som vi fortfarande arbetar med och som vi kommer till med i stället för nu sommaren lägger vi mycket energi och arbete på just logistiken och hur transportslagen ska kunna komplettera varandra. Då är vägens och järnvägens roll, kopplad till den hamn som själv nämner, en viktig del. En annan viktig del är naturligtvis att underlätta möjligheterna för kollektivt resande för enskilda personer. Jag ser en fantastisk utveckling i med inflyttning och tillväxt. Det är klart att det ställer krav på infrastrukturen och på möjligheterna att färdas längre sträckor. I mitt svar nämnde jag som en stor investering i där arbetet pågår just nu med förberedelser för provningar i berggrunden och mycket annat. Den är nationellt oerhört angelägen men självklart också en viktig del i det kollektiva resandet inom . Vi sitter just nu i diskussioner med representanter för kring Nynäsbanan. De nya spårvagnar som kommer till kollektivtrafiken i och som kommer att underlätta mycket av resandet för alla stockholmare kräver längre perronger på Nynäsbanan för att kunna färdas också där. Regeringen är beredd att prioritera arbetet att modernisera en del av banan och att göra vad vi kan både för att öka turtätheten och tillförlitligheten på banan. Visst gör vi stora investeringar i järnvägen. Det ska vi göra. I de planer som vi har tagit beslut om fördelar vi mer än dubbelt så mycket på järnvägsinvesteringar som vi gör på väginvesteringar. Inget transportslag utesluter något annat. Det är snarare tvärtom. Alla transportslag måste komplettera varandra. Hur mycket vi än nu ska investera på järnvägssidan och underlätta pendlingen med järnväg så måste vi ändå göra stora investeringar i vägnätet. 69 (): Det är möjligt att jag var ouppmärksam här, men jag tyckte att statsrådet i sitt svar talade om hamnen i vilket ju är en oerhört strategisk hamn förvisso, och investeringarna i järnvägen till är oerhört efterlängtade och kan inte komma för . Men det var ju trots allt inte den regionen som interpellationen berörde. Den gällde nordöstra sektor, det vill säga de sex kommuner nordost om som över huvud taget inte har någon anslutning till det nationella järnvägsnätet. Försök att ta järnvägen till hamnen nordost om , till ! Försök att ta pendeltåget dit! Jag menar att det är en fråga som är så angelägen att regeringen bör uppmärksamma den.