prot · GS09130 · 2005-05-31 00:00:00 — är vi inte det, utan nu har Socialdemokraterna suttit ensamma på departementet och utrett alla dessa saker. Om man sedan vill ha en bredare lösning blir det mycket svårare. Men vi ska naturligtvis alla hjälpa till för att försöka nå en sådan. Sedan handlar det om hur man ska stimulera så att människor ska kunna bo. Ska det ske i konsumentledet eller i produktionsledet? Sådana diskussioner tycker jag att man ska föra. Jag tycker att vi ibland har alldeles för lite av det. Det handlar i stället om kortsiktiga stöd. ska man bygga lägenheter. Och kommer det stödet att gälla . När jag har försökt ta reda på hur många lägenheter som egentligen har byggts med dessa olika kortsiktiga stöd är det inte så många. Det är osäkra siffror, och det är väldigt svårt att få fram dem. Men man säger att ungefär 17 000 hyresbostäder har byggts med dessa stöd till mars . Det är ungefär 15 000 i nyproduktion. Och bara 8 000 är vanliga hyresrätter. Sedan är de flesta studentbostäder. Det är inget fel i det. Men man kan fråga: Har dessa stöd den effekt som man tror att de har? Jag tror inte det. Det är långsiktighet som behövs. Jag ser fram emot att vi ska försöka få det och att vi också i , som i de flesta andra länder, faktiskt kan få äga vår bostad, även om den råkar ligga i ett flerfamiljshus. 79 Samhällsbyggnadsminister (): Först till : Trots, eller tack vare, vilket man vill, att det var representanter i var det väl i stort sett kloka synpunkter som förmedlade. Jag vill åter betona, vilket jag har uttryckt tidigare, att när propositionen om hyressättningssystemet läggs på bord det är absolut före vår partikongress, och vi ska inte vänta in den handlar den stora och viktiga reformeringen, som jag ser det, just om nybyggnationen. Och jag vill understryka flyttkedjor. Ett av de förslag som jag kommer att arbeta aktivt för är som sagt att man ska ta bort begränsningen som har funnits. Det är ett exempel på att det behövs både små och stora lägenheter för att den här flyttkedjan ska fungera hela vägen. När det gäller överklaganden är jag också medveten om de svårigheter som finns. , vars förslag kommer ungefär , direkt , har som jag erfarit så här långt kommit med bra och genomgripande förslag som jag hoppas också kommer att bidra till att man inte tubbar på möjligheterna att överklaga när det gäller många områden. Men det behöver absolut förändras och reformeras. Vi kommer alltså att ha en ganska samlad bild av i form av en proposition och av förslag när det gäller bostadsfinansieringen och också av hela . Jag menar verkligen att om risken finns för det som kallar stand-byläge ska man ändå veta att från finns det förslag från den här arbetsgruppen som man då också ska börja jobba med i offentligheten med remisser och hearingar. Jag utgår från att det är ett antal besked som kommer att kunna ges ganska omgående. Det är i alla fall den arbetsform som jag ser att vi kan använda, med en mer öppen diskussion . Till de vill jag säga att jag har uttryckt, vilket jag gärna upprepar, ett stort intresse för att också diskutera och titta på konsumtionsstöd just för att man måste se vilken form det är som verkligen påverkar de problem inom bostadspolitiken som man vill lösa. Är det produktionsstöd, eller är det konsumtionsstöd? Och till vilken del ska dessa olika delar finnas med? Det är bland annat därför som uppdraget gavs till . Det var ett tydligt uttryck för att man skulle leta efter former för att kunna rikta ett konsumtionsstöd just till grupper som annars har det väldigt svårt. Jag ser verkligen fram emot att kunna komma med konkreta förslag men också föra en diskussion om hur alla dessa delar ska fungera tillsammans. Jag vill verkligen understryka, vilket jag tror att vi alla tre delar, att det alldeles för mycket har varit stycken i stället för helheter. Och man kan inte titta på produktionsstöd utan att diskutera konsumtionsstöd, bostadsbalans, byggregler eller överklagandeformerna. Och kanske har vi för en gångs skull under det år som vi har framför oss möjligheter att få en mer samlad debatt och förslag hit till . 80 (): Det var ett viktigt besked som samhällsbyggnadsministern gav här , just att man när det gäller hyressättningssystemet faktiskt inte behöver invänta . Det tycker jag var ett mycket viktigt besked. Jag kan också konstatera att , om jag förstår det rätt, har möjlighet att ansöka om förlängd remisstid till och med efter . Därmed blir jag osäker på när i så fall dess förslag kommer att behandlas och hur som man kommer att behöva. Om jag förstår det rätt finns det nu en möjlighet att faktiskt inte lämna ifrån sig slutbetänkandet . Det är ett litet frågetecken. När det gäller att se helheterna kan jag inte annat än glädjas utifrån att vi så ofta har haft debatter här om att se helheter och att titta på konsumenten i stället för på produktionsstöden. Jag är fortfarande personligen övertygad om att den produktionskostnadsutveckling som vi har haft också har varit väldigt mycket beroende av att pengarna har gått in i produktionen där man inte har kunnat påverka utvecklingen. Jag tror därför att det är vällovligt. Jag ska göra ett sista medskick från talarstolen här . Vad gäller energieffektiviseringen lyssnade jag på . Han påstod att det kommer att kosta 200 miljarder att åtgärda de ledningar och de installationer som krävs för att frångå direktverkande el i det gamla beståndet av småhus och andra bostäder och införa nya system. Mitt medskick till samhällsbyggnadsministern är att det väl är siffror som tål att tänkas på. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2004/05:611 om barns inomhusmiljö 81 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat om jag är beredd att låta barns inomhusmiljö bli ett särskilt delmål inom miljömålet God bebyggd miljö, vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra inomhusmiljön i skolor och förskolor samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka det kommunala engagemanget och kunskapen kring inomhusmiljöfrågor i skolor och förskolor. Barns inomhusmiljö uppmärksammas alltmer i fråga om innehållet i inomhusluften, bullernivåer etcetera och också vilka effekter detta har på barnen. Ökande allergier och överkänslighet hos barn är mycket oroande. Vilka faktorer och förhållanden som påverkar hälsan har varit föremål för relativt omfattande utredning och forskning inom skilda sektorer. Vilka faktorer som medverkar till sjukdomstillstånd är känt endast i mindre omfattning. Behovet av klarlägganden i form av fördjupad tvärvetenskaplig forskning om inomhusmiljö tas upp i den till lämnade forskningspolitiska propositionen. Begreppet inomhusmiljö innefattar en rad förhållanden. Detta i sin tur måste leda till att vi alla på olika håll och med skilda ansvar försöker komma till rätta med källor till brister och föroreningar som kan bidra till ohälsa. Synsättet ligger till grund för formuleringen av det nuvarande delmålet till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö avseende just inomhusmiljö. Inom ramen för God bebyggd miljö är det inomhusmiljön i de avseenden den beror av planering, uppförande och förvaltning av byggnader som avses. Jag är därmed inne på första fråga, det vill säga om ett särskilt delmål för barns inomhusmiljö. Det nuvarande delmålet, beslutat av regering och riksdag, anger att byggnader och deras egenskaper inte ska påverka hälsan negativt. Som ett första steg fokuseras på radon och ventilation. Preciseringarna av delmålet betonar inomhusmiljön för barn och ungdomar. Detta kommer till uttryck på så sätt att radonhalten i alla skolor och förskolor ska vara lägre än luft. har den obligatoriska kontrollen av ventilationssystem funnits. Kontrollen av ventilationen i skolor och förskolor ska göras just i syfte att få en god ventilation för barn och ungdomar. Det nuvarande delmålet innefattar alla som vistas i byggnaderna. Fokus ligger på att komma till rätta med källan till de problem som är förknippade med byggnaderna. I den miljömålsproposition som regeringen presenterat för har miljömålen utvärderats. För delmålet för inomhusmiljö anges att bättre underlag behövs för att bedöma hur situationen ser ut. Vidare måste underlag tas fram för att bredda målet med frågor om bland annat fukt och mögel. Barn vistas ju i många olika byggnader. anser jag att formuleringen av delmålet är ändamålsenlig. I preciseringarna får liksom om det bedöms nödvändigt särskilda behov för barn och ungdomar komma till uttryck. Inomhusmiljön påverkas av den verksamhet som bedrivs i byggnaderna, beteende med mera. Det måste dessutom påpekas att byggnaderna uppförs för visst ändamål, och om de används på ett annat sätt får detta självklart också konsekvenser för inomhusmiljön. Ett sätt att medvetandegöra alla inom bygg- och fastighetssektorn, även dem som vistas i byggnaderna, om vikten av en god inomhusmiljö är att klarlägga hur byggnader uppfyller vissa krav. Regeringen arbetar med två utredningsförslag om obligatoriska deklarationer av byggnader med redovisning av radon, ventilation och vissa frågor om energianvändning. Deklarationerna anges inte få vara äldre än och ska finnas när nya byggnader tas i anspråk, vid uthyrning och försäljning av bostäder och lokaler. I vissa fall ska enligt förslagen deklarationerna anslås i byggnaderna. Föräldrar och skolpersonal till exempel skulle genom en byggnadsdeklaration få kännedom om bland annat kvaliteten på inomhusmiljön och också få underlag för att i vissa fall kunna ställa krav på förändringar. Utredningarna har också föreslagit att uppgifterna i deklarationerna ska samlas i ett register. Detta i sin tur skulle ge kommunerna bättre underlag för sin tillsyn av till exempel ventilationskontrollen. I sammanhanget bör nämnas att kommunerna också är byggnadsägare inte minst till just skolor och förskolor. Den kommunala tillsyn som förutsätts enligt plan- och bygglagstiftningen är föremål för en översyn just . Registret skulle också kunna ge underlag för den uppföljning av miljömålen som är viktig. Med hänvisning till det redovisade anser jag både att regeringen följer det viktiga arbetet med att förbättra inomhusmiljön i skolor och förskolor och att det pågående och fortsatta arbetet inrymmer de frågor som tar upp i sin mycket viktiga interpellation. 82 (): Jag tror inte att det finns någonting som egentligen är hemskare för en förälder än att få veta att ens barn har blivit sjukt. Det är naturligtvis olika reaktioner, beroende på hur allvarlig sjukdomen är. Men om man dessutom får veta, eller misstänker, att sjukdomen beror på undermålighet från hälsosynpunkt vad gäller det daghem eller den skola som man låtit ens barn gå till blir man väldigt arg. Som kommunpolitiker i en liten kommun har jag verkligen sett hur denna förtvivlan har spritt sig bland många föräldrar. Jag tror att under de jag varit kommunpolitiskt aktiv har just frågan om dålig inomhusmiljö på skolor och förskolor varit en ständigt återkommande punkt på agendan. Att det återkommande har varit så i min kommun, och i nästan alla kommuner runtom i landet, beror väldigt mycket på att man inte har haft ett systematiskt och bra arbete med inomhusmiljön. Det gör mig nästan förtvivlad när ministern står här och säger: Vi har inte ett tillräckligt gott underlag. Sanningen är ju att problematiken har varit känd mycket . Det här är i väldigt stor utsträckning en fråga, så frågan är på många sätt svårare att driva från jämfört med att som kommunpolitiker driva den. Men vi har också här ett ansvar för att vara pådrivande. Naturligtvis är jag liksom ministern väl medveten om att det finns ett delmål inom God bebyggd miljö som till viss del täcker just det jag tar upp i min interpellation. Jag tror att miljömålen har en väldig kraft i form av sin opinionsbildande roll. Därför hade det, tror jag, varit viktigt att flytta ut de frågor som rör barns miljö och föra dem till ett eget miljömål detta för att få en helt annan fokusering på frågan. var jag på . Vi gick då igenom frågor som rörde helt andra miljömål samt frågor som rörde saker som inte ligger inom miljömålen sådant som har med bland annat utsläpp att göra. Jag konstaterade att kunskapsläget där vi har miljömål är så mycket bättre. Vidare är aktiviteten och effekten i arbetet så mycket bättre där vi har pekat ut miljömålen än som är fallet på andra områden. Därför behöver vi ha miljömål. Det behövs för mer än radon och ventilation. Det behövs nämligen också för mögel och framför allt för buller. Anledningen till att jag ställde den här interpellationen är egentligen att jag har jobbat med detta. Men det som liksom triggade i gång själva ställandet av interpellationen var att man i just hade gjort en bullerundersökning på våra förskolor. De bullernivåer som finns på förskolor i överträffar nivån för buller som man skulle mötas av om man ställde sig så att säga kloss intill våra större motorvägar. Detta är inte acceptabelt. Tvärtom är det fullkomligt oacceptabelt att barn ska ha det på det här sättet. Ni följer läget. Men vad ska vi göra för att knuffa verksamheten framåt? 83 (): Jag läste en rapport från . Där står det bland annat att framför allt flickorna väljer att inte gå på toaletten i skolan, utan de håller sig . Det har inom läkarkåren diskuterats vilka hälsoeffekter detta kan ha på lång sikt för de här tjejerna. Även idrottshallarnas omklädningsrum och duschar brukar vara så smutsiga att eleverna väljer att inte duscha efter idrottslektionerna. Här finns mycket för skolorna att ta tag i och förbättra. Knappast någon vuxen skulle acceptera att ha det så här på sin arbetsplats. Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga som tar upp i sin interpellation. I statistik kan vi nämligen se att över hälften av rektorsområdena får anmärkningar på arbetsmiljön i skolor och förskolelokaler. Det är också en väldigt aktuell interpellation. kom SCB med en rapport om lärarnas arbetsvillkor. Man berättar att 66 000 lärare övervägde att byta jobb, att lämna skolan. Det här är ju väldigt allvarligt. Vi vet också att väldigt många lärare redan har lämnat skolan och läraryrket alldeles för många. Hälften av dem som har lämnat skolan säger till SCB att på deras nya jobb har de fått en betydligt bättre arbetsmiljö än de hade på sitt gamla jobb i skolan. Framför allt gäller det den psykosociala arbetsmiljön, men också den fysiska arbetsmiljön. Vi vet ju om att lärare är en helt avgörande resurs för att få ett bra resultat i skolan. Ska vi lyckas se till att fler elever det tror jag att ministern och jag har gemensamma åsikter om lyckas klara skolans förväntningar så är det oerhört avgörande att man kan se till så att lärarna stannar kvar och att vi lyckas locka lärarna till skolan. Då krävs ett lyft för arbetsmiljön, därför att det är en viktig faktor för lärarna när de väljer att stanna kvar eller söka sig bort till någonting annat. Jag besöker ganska många skolor i . Bilden man får är naturligtvis tvådelad. Vi har väldigt många skolor som är moderna, i topptrim och väldigt vackra, men det finns också oerhört många skolor med dålig kvalitet och dålig arbetsmiljö. Myndigheten för skolutveckling har gjort en kartläggning över vad det här egentligen innebär och vad vi vet om läget. I den rapporten kan man läsa om de här tjejerna som vägrar gå på toaletten. Man kan läsa om fuktskador och mögel i skollokalerna. Man kan läsa om buller, dålig belysning och dåliga möbler som skadar elevernas ryggar, till exempel, och man kan läsa om att skollokalerna inte heller är anpassade efter den moderna pedagogiken. Denna situation, som dagens lärare och elever lever i på många skolor, skulle inte accepteras på någon annan arbetsplats. Det är så att hälften av alla rektorsområden som blivit undersökta av faktiskt har problem med arbetsmiljön, och detta påverkar självklart resultaten i skolan. Resultaten blir sämre av att ventilationen inte fungerar, därför att då har man svårt att koncentrera sig. Resultaten blir sämre av att elever mår dåligt av en rent ut sagt skitig miljö. Resultaten blir sämre när duktiga lärare flyr från lärarrollen och den dåliga arbetsmiljön, och resultaten blir sämre i och med att lokalerna inte är anpassade efter den pedagogik som finns i skolan . Det ser lika problematiskt ut på förskolorna. Barn får tinnitus, som tog upp, för att de är på dagis. Det är onödigt stökigt och oroligt, och stora barngrupper gör att flera elever nu än någonsin i förskoleåldern är i behov av särskilt stöd. ställde i sin interpellation frågan vilka åtgärder ministern avser att vidta, och på den punkten var det väldigt tunt. Jag skulle gärna vilja att ministern utvecklade det ytterligare. 84 Samhällsbyggnadsminister (): Jag vill börja med att verkligen hålla med om det sade i början av sitt inlägg här om den förtvivlan som många föräldrar känner och om, som jag tror att också menade, den ökade medvetenhet som har kommit , absolut bland föräldrar men också bland personal inom skola och omsorg och, skulle jag vilja påstå, undan för undan hos myndigheter, kommuner och även riksdag och regering. Diskussionen om inomhusmiljö var inte så närvarande och är det på ett helt annat sätt , och det tycker jag är väldigt viktigt. Därför hoppas jag att inte behöver gå runt och vara förtvivlad så mycket längre över att jag fortfarande uttrycker att det fortfarande finns kunskap att söka om hur man bygger för att undvika problem, hur man ställer krav på att inte bara själva byggnadens konstruktion ska vara så bra som möjligt utan också den verksamhet som finns i byggnaden och hur detta påverkar barns och ungdomars hälsa, trots att vi vet mycket och också har försökt tillämpa den kunskapen i allt hårdare regler och tillsynskrav. Det vill jag nog ändå säga till : Det är inte så att jag står här och säger att vi inte gör någonting. Allt hårdare tillsyn och tillsynskrav har också kommit. Men jag är övertygad om, med den ökade forskning som bedrivs, att vi kommer att komma ännu längre när det gäller hur vi ska bygga rätt från början och hur man kan vara ännu bättre på att ställa krav på hur verksamheten i husen ska vara. Jag vill nog också påminna om att när jag säger att alla verkligen har ett ansvar för barnens hälsa i de miljöer de vistas i så gäller det alla vuxna, också oss som föräldrar. Det är viktigt att föra in att också vi som föräldrar behöver kunskap om vad det är som kan riskera våra barns hälsa, också i den inomhusmiljö som de vistas i i hemmen. belyste till exempel inomhusluften som hälsorisk, och vad var de vanligaste orsakerna till att barn fick problem? Jo, det var 1.föräldrars rökning inomhus, 2.pälsdjur i hemmet och 3.bristande ventilation i bostaden. Jag tror alltså att vi måste vidga den här diskussionen till att inte bara handla om de offentliga lokalerna utan också hur vi ska hjälpas åt för att göra barnens totala inomhusvistelse mer hälsosam. Egentligen är vi väl överens om väldigt mycket. Barn och ungdomar måste ha en särskild ställning i miljömålen. Jag har i det här svaret uttryckt att jag för tillfället har trott och fortfarande tycker att de preciseringar som har gjorts med exemplet med radon är en bra väg att gå och att man där ska gå längre när det gäller de övriga preciseringar som går att göra, som också efterlyser. Jag är absolut beredd att gå vidare med att ställa kraven ännu tydligare om vi tycker att det är nödvändigt. För mig handlar det här inte om att aldrig ändra i målen, bara att jag har trott och fortfarande tycker att de preciseringar som görs nu har varit och är ett effektivt sätt. Det är jag absolut beredd att pröva vidare. Sedan ställde väldigt mycket bredare frågor om arbetsmiljön i det stora hela inom skolan. Precis som han själv uttryckte sig faller inomhusmiljön för barn inom när det gäller skolor, och när det gäller elever och lärare omfattas de av arbetsmiljölagen. Det är alltså delvis en lite annan diskussion än den jag försökt besvara i interpellationssvaret. Jag vill ändå påminna om de förändringar som har gjorts ganska när det till exempel gäller kraven på kontroll av ventilationen, som sker betydligt oftare just i skolor och förskolor. Det gäller också de krav som jag är övertygad om nu växer fram i och med de olika deklarationer som måste göras av byggnader. Vi måste också modernisera miljömålen så att de passar till de här verktygen. Jag håller alltså absolut fortsatt öppet för att man också ska förändra i målen. 85 (): Då skulle jag vilja gå in på just ett av de områdena, som jag redan i mitt första inlägg i den här interpellationsdebatten tog upp, nämligen bullerproblematiken. Jag ser att där är faktiskt nästa område där vi måste politiskt sätta ned fötterna. Det är trots allt så att vi på ventilationsområdet har kommit en bit på väg i och med att vi har fått de bättre kontrollerna. Sedan leder de inte alltid i den takt som man skulle önska till att ventilationen de facto blir bättre, men vi har i alla fall kontrollerna. Och de görs, kan jag berätta för ministern! Jag frågade nämligen kommunerna vilka undersökningar man gör. Tyvärr är det väl bara just de undersökningarna man gör i cirka hälften av kommunerna. Allt det andra har man oerhört dålig koll på, och bullret är ett sådant område. Det görs punktinsatser av framför allt arbetsmiljön för förskollärarna och för lärare och elever i skolan, men på förskolan är det inte för de små barnen egentligen. En sak som man kan se på till exempel antalet anmälda arbetssjukdomar är att misstänkt orsak, just inom förskollärar- och lärarområdet, är buller, och detta ökar väldigt. Vi fick en årsrapport från , som också visade på hur utvecklingen ser ut när det gäller hörselskador. Där kan man se en ganska intressant utveckling i det stora hela, nämligen att hörselskadorna för män går ned medan de går upp för kvinnor. Jag kan inte låta bli att ha en viss maggropskänsla även om den inte på något sätt är vetenskapligt belagd att det kanske handlar om just de kvinnor som befinner sig i miljöer med många barn, framför allt på daghem. Man kan ställa sig frågan: Om vuxna människor tar skada av detta, vad betyder det då för våra barn? Ett litet barn riskerar inte bara hörselskador utan det riskerar också, som mycket riktigt påpekade, att få hinder i utvecklingen hinder i talutveckling, hinder i förståelse just för att bullernivåerna är så höga som de är. De bullernormer som vi fastställt på trafikområdet handlar om . Här pratar vi om bullernivåer som är tre, fyra, fem gånger högre. Man har i förskoleklasser mätt upp bullernivåer på uppemot . De mål vi satt upp beror bland annat på att bullret annars stör barns inlärning, och då kan man undra hurdan inlärningen är i dessa oerhört bullriga miljöer. Bullret beror delvis på lokalerna, men det beror i ännu större utsträckning på hur vi väljer att utnyttja lokalerna. Det är naturligtvis en väldig skillnad på bullernivåerna beroende på om det finns 15 eller 20 ungar i lokalen. Därför undrar jag om ministern kan ge mig en prognos om när hon kommer att ha skarpa krav på buller i just den här typen av lokaler. 86 (): tyckte att jag var lite för bred, eller lite bredare, i den här debatten. Jag hade önskat att också ministern varit lite bredare. En av de frågor tog upp i sin interpellation var: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att förbättra inomhusmiljön i skolor och förskolor? Jag tyckte att jag höll mig inom den frågans ram. När jag hör interpellationssvaret tycker jag att det är lite tunt just beträffande den frågan, och därför väljer jag att ta upp den. Man tittar på två utredningsförslag som innebär att högst byggnadsdeklarationer eventuellt sätts upp i byggnaderna så att föräldrar får kännedom om hur eländigt det är och kan då i vissa fall ställa krav på förbättringar. I mina öron låter det inte särskilt handlingskraftigt. Det är minst sagt tunt, och just därför valde jag att fokusera på den frågan. Om läget hade varit lika illa i eller i , eller på vilken annan arbetsplats som helst, hade det aldrig tolererats. Då ska det inte heller tolereras i förskolan eller skolan.