prot · GS0965 · 2005-01-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i valberedning. Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till valberedning Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i valberedning. Förste vice talmannen förklarade vald till ledamot i valberedning () 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs Motioner 2004/05:MJ5MJ9 (väckta enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) 1 (): drog vindarna över med sådan kraft att de mätte orkanstyrka. Konsekvenserna blev störst i . Den bild av som då uppstod är mycket svår ta till sig om man inte själv har varit på plats. Själva händelsen är att betrakta som en naturkatastrof, som det krävs större insikt och kunskap att förklara, och teorierna skiftar. Däremot är effekten att betrakta som ett kaos, som borde kunna ha förutsetts, förberetts och åtgärdats tidigare. Klart är att detta har lämnat bestående intryck för såväl enskilda personer, kommuner som för landet i dess helhet. Det har det gjort på många områden. Jag tänker nu bara kort beröra el, telefoni och skogen. förvandlades den trygga, varma vardagen till ett kaos. Skog blåste omkull som stickor och låg huller om buller. Mobil och fast telefoni slutade fungera. Vägar och järnvägar blev ofarbara. Bostäder gick inte att vare sig komma till eller från. Människor blev helt isolerade från omvärlden . Men det fortsatte så och och . , snart , är fortfarande alltför många utan ström och telefon. Det är oacceptabelt. Visst kan det vara mysigt att samlas i stearinljusets sken men inte så länge som alltför många har fått stå ut med. Den värme som de strömlösa människorna har fått har kommit från människor som engagerat sig frivilligt och stöttat, hjälpt och uppmuntrat. Vi får vara tacksamma för att det inledningsvis har varit varmt för årstiden, för annars hade konsekvenserna blivit än mer förödande. Människor har mått dåligt, inte minst av oro när de lämnat hemmet för att åka till jobb eller skola och tänkt: Släckte jag ljuset? Vred jag av gasolen? upplevs vanmakt och mörker påtagligt. Att många har fått extra arbete och kostnader i samband med detta är lätt att inse. Så frågan till regeringen om den nu hade varit på plats skulle ha varit: I vilken mån kommer dessa människor att kompenseras, och hur ska motsvarande kaos undvikas ? Stormen tycks ha väckt regeringen ur dess omedvetenhet om problemet med elsäkerhet. Det stora problemet var egentligen inte orkanen utan att regeringen har undergrävt förutsättningarna för en väl fungerande energiförsörjning. Det är regeringens ansvar att svara för ett regelverk som ger företag incitament att hålla en hög energiförsörjningssäkerhet både under normala förhållanden och vid händelser som dessa. Att skylla problemen på elbolagen är ohederligt. Hade regeringen velat skärpa kraven på elbolagen hade det kunnat ske , när regeringen lade fram sin proposition Särskild förvaltning av elnät. Vi anser att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som klarlägger ansvarsförhållandena vid avbrott i el- och teleförsörjning. I det beslutsunderlaget ska det finnas en analys av effekterna på kostnaderna som abonnenterna får, liksom behov av statligt finansierade insatser. Det som hände var ändå en sådan händelse att flera partier väckt motioner i frågan. Det är skälet till att vi nu har denna remissdebatt. Min uppfattning är att denna situation berör oss alla. Och en bred enighet om hur vi ska gå vidare är naturligtvis avgörande. I mitt utskott miljö- och jordbruksutskottet har vi särskilt engagerat oss i den del som rör skogen. När jag besökte familjen i upplevde jag på plats vilken förödelse stormen hade åstadkommit inte bara i skogen utan även hos enskilda människor och deras familjer, liksom för näringen, industrin och nationen. Det gäller inte bara nu utan en mycket . Historiskt har skogen varit vårt lands största exportprodukt och därmed en viktig del av vårt välstånd. föll motsvarande en årsavverkning för hela landet. I pengar beräknas det till 30 miljarder, i förädlat värde ungefär 85 miljarder detta bara i träd som har fällts. Därutöver tillkommer de träd som står runtom och är skadade, spräckta eller på annat sätt i behov av att tas ned . Nationellt, för landet, kommer framtiden att visa vad detta innebär. Men för den enskilde skogsägaren blir kaoset mer nära. I just är det betydligt mer vanligt att privata personer äger skog, jämfört med norra . Dessa människor har kanske i generationer ägt, vårdat och värnat sin skog. Där finns en kärlek till något som är mycket mer än bara träd. På ett enda dygn blåste dessa värden, både ekonomiska och känslomässiga, omkull. När jag under de gångna dagarna har lyssnat till statsrådet har jag ändå tyckt att hennes hantering har varit bra. De åtgärder som är vidtagna och de punkter som har föreslagits stämmer mycket väl med dem som vi själva har föreslagit. har under hundra historiska år alltid verkat för en god politik för jordbruk och skogsbruk. Det kommer vi givetvis att fortsätta med. När det gäller skogen måste man dela in åtgärderna i olika faser de mest akuta, de som kan vidtas om ett tag, de som kan vidtas och de som måste vidtas först efter väldigt . Skog har en lång omloppstid, och den tål inga snabba politiska vändningar. Så även med en ny regering efter nästa val är det vår gemensamma uppgift att se till att skogen har en framtid. I vår motion har vi pekat på ett antal punkter där åtgärder kan vidtas från statens sida för att underlätta tillvaratagande och återställande och för att lindra skadeverkningarna för de enskilda skogsägarna. Första prioritet är att få bort virket som ligger i skogen. Då behövs kunnig arbetskraft, från och andra länder. Dispenser för till exempel övertid måste kunna ges om det behövs, utan att rubba på respekt för säkerheten. Nästa steg blir att lagra virket, helst i närområdet för den lokala industrins behov. Vid behov av transport behövs extra kapacitet. Det är bra att lagring kan få ske på oortodoxa platser och att tillståndsgivning kan ske smidigt. Men lika viktigt är det att undanröja hinder för vattenlagring och vattenbegjutning på lämpliga platser. , när våren och värmen kommer, måste vi kunna bekämpa skadeinsekter och svamp. Erfarenheterna från förra stormen, 1969, visade att detta underskattades. Risk finns att skadeinsekter, som boat in sig i fallna, kvarvarande träd, sedan sprider sig till kringliggande skog och nyplantering. Kemisk bekämpning, som är godkänd för ändamålet, kan därför komma att behövas. I de lägen det inte går att komma fram i markerna måste även precisionsbehandling från luften kunna nyttjas. Självklart måste såväl miljö som arbetsmiljö stå i fokus även i detta arbete. På måste vi också beakta att det kommer att finnas risk för brist på skogsplantor och även brist på arbetskraft som kan plantera. Vi kommer även att behöva olika dispenser från normal byråkrati som gäller vid avverkning och nyplantering men även när det gäller möjligheter att dika, vilket kommer att bli mycket påtagligt när träden inte längre suger upp vattenmassorna ur marken. Även om kommer att söka hjälp ur EU:s fonder borde också staten kunna hämta medel ur anslaget för biologisk mångfald som till stor del är avsett för att köpa in skogsmark för att understödja den enskilde skogsägaren. I övrigt behöver skogsskadekontot ses över och göras mer förmånligt för att understödja den enskilda människan. Kontot bör dessutom vara en del av fastigheten, så att behållningen inte skattas bort vid försäljning eller arvskifte. Och i de taxeringsvärden som håller på att bestämmas måste man ta hänsyn till skadorna. Om det ska finnas en framtid för skogen måste det finnas människor som vill verka i den, som vill äga den och som vill bruka den. Det kommer oss alla till godo. Därför har vi skrivit vår motion med anledning av stormens effekter. 2 (): Den storm som drabbade visar hur sårbart vårt samhälle är. slogs elen ut för över 400 000 abonnenter. När oroliga människor försökte ringa vänner eller släktingar hade såväl det fasta nätet som de mobila näten på många håll slagits ut. Larmnumren slogs ut. På sina håll fungerade inte lokalradion eller hade av andra skäl svårt att nå ut med korrekt information. Trafiken på stannade, likaså trafiken på Kust-till-kust-banan. upphörde väsentliga delar av infrastrukturen i att fungera. Stormen fällde skog motsvarande ett helt års avverkning i hela . Många skogsägare kunde se hur deras livsverk och ekonomiska framtid låg fälld med roten. efter stormen stod 2 000 företag i sydöstra stilla på grund av att de saknade el. Enbart i nät saknade 14 971 abonnenter el, av dem finns nästan 10 000 i . Det är lätt att föreställa sig de fysiska och psykiska påfrestningar som det innebär att leva utan vanlig tillgång på värme, ljus och vatten. Antalet personer som förolyckats i stormen eller som en följd av den närmar sig nu 20. Tyvärr talar mycket för att det kommer att bli fler. Stormen och dess följder kommer att påverka . Vi kan inte se alla effekter som stormen har haft och alla de åtgärder som måste vidtas för att ta hand om stormfälld skog eller för att på ett rimligt sätt underlätta för de människor som drabbats och för företag som hamnat i problem på grund av stormen. Inte heller kan vi se alla de åtgärder som vi måste vidta för att skapa ett samhälle som är mindre sårbart för den här typen och andra typer av händelser. Det vilar ett särskilt ansvar på regeringen att under överskådlig framtid samordna myndigheters verksamhet kring detta, rapportera till och när behov föreligger föreslå åtgärder. Men det finns vissa saker som vi kan konstatera . Fungerande elleveranser är ytterst en del av en fungerande infrastruktur och därmed också ytterst ett statligt ansvar. De bolag som har ansvar för elnäten har inte på något sätt levt upp till de krav som man kan ställa på hög säkerhet vid elleveranser. Det går inte att försvara sig med att säga att det var extrema vindstyrkor. Såväl människor i de nu drabbade områdena som i andra delar av vårt land är sedan en rad år vana vid upprepade och omfattande elavbrott. Hade det vidtagits åtgärder för att säkra elledningarna för mer normala former av dåligt väder hade många av de svåra störningar som inträffat på infrastrukturen inte behövt ske. En elledning som är nedgrävd för att skyddas mot nedfallande träd när det blåser skyddas även när det blåser orkanstyrka. Trots upprepade löften från såväl kraftbolag som regeringen har man inte klarat av att få fram ett mer driftsäkert elnät och att säkra näten för omfattande och långvariga avbrott. Inte heller har bolagen förmått att ta fram system för ersättningar på nivåer som på något sätt motsvarar de verkliga förluster eller den skada som kunden lidit. Detta har kommit till vägs ände. Det ankommer på regeringen att snabbt lösa detta tillsammans med kraftbolagen. Att telefon och nödnummer fungerar är en väsentlig del av människors vardagstrygghet, likaså att lokalradion snabbt når ut med korrekt information. Det är viktigt att ansvariga myndigheter snabbt vidtar åtgärder för att det som skedde inte ska upprepas. Det mest akuta är nu att effektivt och snabbt ta hand om den skog som har fällts och att få ut så mycket som möjligt av dess värde. Det gäller framför allt de skogsägare som har drabbats så hårt. Hos , regeringen och skogsnäringen finns det en stor enighet om huvuddragen i de åtgärder som ska vidtas. Inte minst är det viktigt med snabba och obyråkratiska handläggningar av berörda myndigheter. Lagring med vattenbegjutning och lagring i sjöar och vattendrag kommer att behövas i stor skala. Då är det viktigt att man tar till vara all befintlig kunskap och de inarbetade rutiner som finns för att minimera påverkan genom läckage av gödande och toxiska ämnen som annars riskerar att ske. Från har vi förståelse för att insektsbekämpning med kemikalier kan bli nödvändig. Kemikalieinspektionens rekommendationer bör ligga till grund för de beslut som man tar. Det finns också kunskaper om detta hos . Av miljöskäl är det viktigt att finna alternativ till storskalig flygbesprutning. För att lindra de ekonomiska konsekvenserna för såväl skogsbrukare som övriga företagare är det nödvändigt att snabbt se över ett antal regler. Förbättringar av villkoren för skogsskadekonton är en sådan. För många kommer såväl gamla som nya krediter att vara nödvändiga för att klara den uppkomna situationen. Därför är det viktigt att man ser över förmånsrättsreglerna och reglerna för moms och skatteinbetalningar. Det är särskilt viktigt för att kunna hjälpa företag som har drabbats av utebliven eller minskad inkomst. Stormen har på ett tydligt sätt lärt oss hur utsatta människor i det här landet kan vara, särskilt de som bor utanför de stora tätorterna. Om stormen kan föra med sig något bra så är det att när vi skapar en bättre och mer robust infrastruktur, blir även villkoren i vardagen bättre för dem som bor och verkar på den svenska landsbygden. 3 (): Hör furornas dova sorgemusik med förstämda trummor och tubor i moll, en blåkullahymn med suckar och skrik i ödemarken diktad av troll! Vem ärver ej av sin hembygd drag! Och den som lyss som liten slarv till skogens dån, får annat arv än den, som föddes vid en gata. Skogsbonden från Torlarp utanför och många med honom har säkert inte svårt att känna igen sig i mäktiga formuleringar. ägde välskött skog. är av all skog nedblåst. Familjen är fjärde generationen på släktgården. När en grupp kristdemokratiska riksdagsledamöter besökte honom berättade han att det var meningen att barnen skulle ta över. Men den skog som finns kvar ger inte någon inkomst . Han sade: vet vare sig vi eller andra skogsbönder om det ens är någon mening med att fortsätta i det här jobbet. För många av oss är det här en chock som det kommer att ta att övervinna. En annan förtvivlad skogsägare säger på telefon att han köpte sin skog . blåste av innehavet ned. Detta, herr talman, är bara två av oräkneliga exempel på skogsbrukare som fått se sitt livsverk förött eller sina framtidsplaner totalt spolierade. Den ödesdigra orkannattens härjningar handlar om kronor och ören, om behovet av att så snabbt som möjligt upparbeta fällda arealer, om lagring och transporter och om möjligheter att bekämpa kommande insektsangrepp. Ja, visst är allt detta viktigt, men framför allt handlar det om enskilda människor vars liv slagits i spillror. Det handlar om enskilda människors och familjers möjligheter att leva och verka på landsbygden. Det handlar om att även i fortsättningen kunna bedriva jord- och skogsbruk som präglas av småskalighet och egenförsörjning. Inga försäkringar i världen kan fullt ut ersätta för de ökade kostnader som katastrofen för med sig och för det prisfall på timmer och massaved som blir konsekvenserna . De skogsägare som drabbats har arbetat under de förutsättningar och med den inriktning som lagar och förordningar stakat ut. har dock en förskjutning skett i riktning mot att mer betona mångfaldens rikedom. Det är som skrev på ledarsidan i : Plötsligt blev det tillåtet att plantera vårtbjörk, och började ivrigt plädera för mera löv i markerna om denna politik får verka kommer vi att få en mångfaldigare, trevligare, härdigare och stormfastare skog. Vidare skriver att skogsbruket har bara följt lagen och gjort vad de var tvungna till Därför är det absolut rätt och rimligt att stat och myndigheter griper in och med kraft stöder de drabbade skogsägarna. Och tänker jag inte bara på psykosociala krisgrupper och byråkratiska lättnader, utan på substantiella bidrag och handfast hjälp. Den storm som drabbade saknar motstycke i modern tid. uppskattar att träd fällts av stormen till ett totalt värde av . Lokalt motsvarar stormfällningarna upp till 30 årsavverkningar. Hundratusentals hushåll drabbades av strömlöshet, och telefonförbindelserna slogs på många håll helt ut. är tiotusentals hushåll utan el. Ett tjugotal personer har dött till följd av stormens skadeverkningar. Med anledning av detta har väckt en motion som innehåller såväl kortsiktiga som mer långsiktiga åtgärder. Vi gör inte anspråk på att täcka in allt långt därifrån men jag är övertygad om att vi tillsammans i denna kammare kan komplettera varandra och komma fram till förslag och beslut som sammantagna får avsedd effekt. Det behöver göras en samlad bedömning av konsekvenserna för skogen och skogsbruket. föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att genomföra en skoglig haveriutredning där de ekonomiska, praktiska, sociala, infrastrukturmässiga och ekologiska konsekvenserna sammanställs och en samlad bedömning av behovet av stöd från samhället görs. Det behövs också en genomgång av gällande regelverk på det skogliga området. Vilka regler behöver ändras tillfälligt eller permanent till följd av stormkatastrofen? Ytterligare åtgärder kan behövas längre fram för att hantera de mer långsiktiga konsekvenserna, liksom för att skapa en bättre beredskap till nästa gång något liknande inträffar. Även om allt görs för att snabbt få ut virket från skogen räknar man med att tidigast ha upparbetat det mesta, om det går riktigt bra. gäller det att mobilisera de skogsmaskiner som finns och att utnyttja kontakter också i andra länder. Militär överskottskapacitet i form av kranbilar och terrängfordon tas i anspråk. Dispenser av olika slag ges för lagring och transporter liksom förtur för timmertransporter på järnväg. Möjligheterna att tillfälligt använda bekämpningsmedel för att förhindra granbarkborrens och dess kumpaners härjningar måste hållas öppna också för situationer och med metoder som inte är tillåtna. råder det brist på skogsarbetare. vet vi att det finns många personer som arbetar inom andra yrken som besitter nödvändig kompetens för att delta i röjningsarbetet. Anställda i offentlig sektor bör därför ges rätt till tjänstledighet för att hjälpa till, och möjligheterna för arbetskraft också utanför EU att göra insatser bör underlättas. Regeln om tjänsteplikt för hemvärnsmän bör kunna tillämpas för arbetsgivarnas del. Det behövs också handfast ekonomiskt stöd till de drabbade. Skattelättnader och ändrade regler för användning av skogskonto och skogsskadekonto samt införande av någon form av statligt skördeskadeskydd är några av förslagen i vår motion. För dem som drabbats av kraftigt sjunkande fastighetsvärden med åtföljande amorteringsbehov kan skatten på virkeslikvider och försäkringsersättningar skjutas upp till dess att fastigheten eventuellt säljs. En sådan lösning bör snabbutredas. Virke kommer att i stora mängder behöva transporteras mellan olika delar av landet. Någon form av transportbidrag bör därför utformas. Även om tusentals montörer nu sliter dygnet runt och gör sitt allra bästa för att hjälpa de drabbade är det en skandal att tiotusentals hushåll och företag ännu, efter stormen, saknar ström och, eller, telefonförbindelser. måste nu ställa tydliga krav på nätbolagen i form av risknivåer, leveranskvalitet och skadeståndsskyldighet vid utebliven leverans. Också teleoperatörer bör vara skadeståndsskyldiga gentemot den enskilde när de inte kan leverera vad de lovat. Sedan orkanen drog in över har vi på många håll och på många sätt fått se hur människor visar omtanke och omsorg om varandra. De nära gemenskaperna fungerar som stötdämpare när livet ter sig grymt och orättvist. Men gäller det att också samhället svarar för att ge det stöd och den hjälp som det är möjligt att ge. Statsråd och riksdagsledamöter måste gå från inkännande löften och deklarationer vid besök i skövlade skogar till konkret handling och beslut. Endast då kan vi bidra till att återge hopp och framtidstro till alla dem som drabbats så hårt av de naturens krafter som ingen av oss kan styra över. 4 (): har de flesta börjat vid . Jag ska börja , nämligen . Då var jag hemma hos min bror och hans familj. Mitt brorsbarn , som är och en lite spjuver, fick en batteridriven radiostyrd bil. Ni vet hur smågrabbar är. De kör och kör. Ni vet också hur en sådan där bil äter batterier. Trots det räckte batterierna i bil mycket längre än de batterier som finns i mobiltelefonmasterna. efter det att strömmen hade gått var vi nämligen utan mobiltelefon i våra bygder. fick vi åka tre in mot stan för att få täckning på mobiltelefonerna. I inledningsskedet innebar detta självklart att de som skulle röja ledningar, vägar och annat inte kunde ha något samband. Man visste inte var man hade varandra, och man visste inte var någonstans maskiner och folk fanns. Självklart sinkade detta uppröjningsarbetet. Det är inget annat än en fullständig skandal att mobiltelefonnätet kan slås ut på det här sättet. Vi vet också att elnätet mosades. Jag fick tillbaka elen hemma i , och då tillhör jag de lyckligt lottade i våra bygder. Det är nämligen fortfarande oerhört många som saknar el. Väldigt många av dem som saknar el har inte fått besked om när den väntas komma tillbaka. Detta trots att montörer och entreprenörer har gjort ett jättejobb för att få i gång ledningarna. Jag vill säga till dem som har varit eller är utan ström: Skäll inte på montörerna. Vänd er till direktörerna, om de nu inte finns ute i och letar uppköpsbolag. Vänd er också till dem i regeringen och till denna kammare. När det gäller elen finns det en särskild anledning till att vi ska stifta lagar, nämligen den att på elmarknaden är det monopol. Köper jag en bil, en , som krånglar, då vet jag att jag nästa gång inte köper en , utan jag köper en eller någon annan i stället. När min el krånglar kan jag inte vända mig till någon annan än mitt nätbolag därför det finns bara en ledning ut till mig. Det är helt enkelt ett tekniskt monopol. Det gör att det ställs extra starka krav på samhället att å sin sida ställa krav på operatörerna. När det gäller det akuta skedet med elavbrott och mobiltelefonavbrott kan man göra det konstaterandet att när det organiserade samhället inte lyckas ordna hemtjänst eller röja vägar och liknande är det det civila samhället som träder in. Mycket av vägar röjdes upp tack vare enskilda insatser och initiativ. Det var säkert många grannar som besökte varandra för att se hur det var med dem som har hemtjänst men där inte kom fram. Sedan har vi de långsiktiga effekterna när det gäller osäkerheten för boendet på landsbygden. Det är säkert många unga familjer som funderar: Vågar vi satsa på ett nybygge ute i vår landsbygd? Jag har från mitt hem ett företag, Förenade väl, med någonstans mellan 100 och 200 anställda som var utan el i fyra eller . De fick el den veckan. De långsiktiga effekterna för företaget är det oerhört svårt att veta, men jag tror mig veta vad som är den första fråga de får när de ska teckna ett nytt kontrakt med sina kunder. Första frågan är självklart: Får vi ett fyra dagars avbrott igen? Jag vet också vilken som kommer att vara den första frågan när de kommer till sin koncernledning och vill att man ska investera i nya utrustningar eller maskiner i företaget. Självklart är första frågan: Kan ni hålla ström till det som vi investerar i? Där har vi långsiktiga effekter som vi ännu inte vet svaret på. Det är viktigt att vi i denna kammare ser till att sätta regler som gör att Förenade väl och andra företag i vår omgivning kan säga: Ja, vi kommer att klara elleveranserna. Det är enda sättet att vara säker på att vi får investeringar och satsningar även i lite glesare bygder. När det gäller de långsiktiga effekterna för skogen är det sagt att det är en årsavverkning som har blåst ned, och det stämmer. ska vi veta att det är oerhört mycket ungskog som blåst ned. Det gör att när vi kommer till det stadiet när den skogen skulle ha avverkats kommer vi att inse att det är betydligt mer som man gått miste om. Vi har från sida skrivit en motion där vi för fram ett antal förslag gällande skogen. Jag ska lyfta fram några av dem. Ett gäller transporthjälp.