prot · GT0930 · 2005-11-15 00:00:00 — liksom i tidigare års riksdagsval fanns invandrartäta bostadsområden där färre än hälften röstade. Vi är inte nöjda med det. Bättre språkkunskaper är ett sätt att nå en förändring. Motsvarande regel för medborgarskap finns också i de allra flesta länder, särskilt i de största och mest framgångsrika invandringsländer. Den har också förekommit tidigare i . Det ska naturligtvis finnas undantag, exempelvis personer med handikapp eller gamla människor som är analfabeter när de kommer hit eller har mycket svårt att lära sig ett nytt språk, men ändå bör få bli medborgare. Dispens ska dock inte ges till kvinnor och män som gifter sig med en person som är svensk medborgare. Således kan man inte automatiskt slippa språkkravet på grund av äktenskap, då det skulle kunna få negativa konsekvenser för bland annat invandrarkvinnor som kan bli isolerade av att inte lära sig språket. Med den tid det tar att bli svensk medborgare och med den svenskundervisning som erbjuds, är det inget orimligt krav att den som vill bli svensk medborgare tillägnat sig en acceptabel förmåga att förstå och själv tala svenska. Enligt liberalernas uppfattning bör frågan om den exakta kunskapsnivån som ska krävas för medborgarskap utredas vidare, men utgångspunkten ska vara att sfi-nivån ska räcka. Språktesterna bör genomföras så obyråkratiskt och så rättssäkert som möjligt. Språkkravet ska dock inte gälla för att få komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är bättre och mer effektivt att personen går på en introduktionskurs i svenska och så fort som möjligt kommer ut i arbetslivet, där vidare studier sedan kan kombineras med arbete. liberalerna anser att en ny medborgarskapsutredning bör tillsättas där ska alla de detaljförslag som den förra utredningen stoppade tas fram. Formerna för medborgarskapsceremonier och språkkrav bör slås fast i lag. är det ett reellt problem för många invandrare att de saknar de identitetshandlingar som krävs för svenskt medborgarskap. Medborgarlagstiftningen ska därför ses över så att det blir möjligt för dessa individer att erhålla svenskt medborgarskap. Regeringen bör ge tillkänna vad som ovan anförs om medborgarskapets betydelse och krav samt tillsättandet av en medborgarskapsutredning. Frigörande solidaritet istället för politisk styrning Solidaritet är att bry sig om och respektera våra medmänniskor. Solidaritet är inte att diktera någon annans livsvillkor genom att ge, solidaritet är att ställa upp så att någon annan kan förverkliga sina egna livsmål. Solidaritet är att bejaka någon annans värdighet och rätt till självbestämmande. Denna solidaritet, som frigör individens och civilsamhällets egen kraft, behöver vi i för att bryta det utanförskap som är vårt samhälles i särklass viktigaste problem. Det är denna solidaritet som kan göra att egenmakten blir en verklighet för alla. Det handlar om en frihetlig solidaritet som ger tillgång till de resurser som är nödvändiga för att kunna ta kommandot över det egna livet. Det avgörande i vårt perspektiv är att denna solidaritet ska syfta till att frigöra individens och de civila gemenskapernas kraft och ge förutsättningar till en växande frihet, inte till att tvinga fram vissa politiskt bestämda livsval eller inskränka medborgarnas valfrihet. Det är detta som ett verkligt socialliberalt tänkande vill åstadkomma, en radikal korsning mellan frihet och solidaritet, en frigörande solidaritet som inte kompromissar bort individens frihet. Inrätta en investeringsfond för nyföretagande och socialt entreprenörskap För att uppmuntra företagsamheten och det sociala entreprenörskapet i de mest utsatta områdena vill vi att en investeringsfond inrättas. Medel ur den fonden ska användas för att ge tillgång till riskkapital under en ny verksamhets initialperiod, förutsatt att den bedömningen görs att verksamheten ska kunna betala tillbaka de lånade pengarna och bära sig ekonomiskt. bör ge regeringen tillkänna vad som ovan anförs om att inrätta en investeringsfond för nyföretagande och socialt entreprenörskap Bostadspolitik för ägande och egenansvar liberalernas bostadspolitik syftar till att ge alla människor mer makt över tillvaron. Bostadspolitiken har en central roll för hur egenmakten ska stärkas i problemtyngda områden. Proportionerna mellan de olika boende- och ägarformerna skall påverkas av efterfrågan. Att vissa människor vill bo i hyresrätt kan inte vara ett argument för att hindra andra människor att bo i bostadsrätt. liberalerna anser att måste besluta om en tillbakagång till det regelverk som gällde för ombildande av bostadsrätt tidigare, det vill säga att det räcker med att av de boende säger ja till ett ombildande. Vi vill också upphäva Lagen om allmännyttiga bostadsföretag som stoppar ombildning av hyresrätter till bostadsrätter. Vi menar att bostadskonsumenter skall ges möjlighet att köpa ägarlägenheter även i . Möjligheten att äga sin bostad måste ges till fler. Det leder till mer integration, snarare än till ökad segregation. Ägarlägenheter kan förändra och utveckla miljonprogramsområdena. Möjligheten att äga sin bostad förutsätter att det finns finansieringssystem som möjliggör för fler att finansiera sitt ägande. Vi vill också stimulera till ansvarstagande och delaktighet i hyresbostadsområden genom att underlätta självförvaltningsmöjligheter och gemensamhetsansvar för boendemiljön. Detta ska, precis som inom bostadsrättsföreningar, vara kopplat till lägre hyror och/eller andra kvaliteter. De kostnadsbesparingar som hyresgästernas arbetsinsatser ger upphov till inom fastigheten ska komma dessa till del. Omvandla minst en fjärdedel av det kommunala hyresrättsbeståndet i utsatta områden till bostadsrätter En bra bostadspolitik i problemtyngda områden är en politik som ger människor möjlighet att påverka såväl boendemiljö som boendekostnader. Att äga sin bostad är den rakaste och enklaste vägen dit. Därför vill vi att minst en fjärdedel av det kommunala hyresrättsbeståndet i utsatta områden omvandlas till bostadsrätter. För det återstående hyresrättsbeståndet vill vi att möjligheter till självförvaltning kopplade till sänkta hyror underlättas. bör ge regeringen tillkänna vad som ovan anförs om att omvandla minst en fjärdedel av det kommunala hyresrättsbeståndet i utsatta områden till bostadsrätter. Tydlighet om toleransens och mångfaldens gränser lika villkor för kvinnor och män I ett pluralistiskt och multikulturellt samhälle kan allvarliga konflikter uppstå mellan individens frihet och olika gruppers vilja till kontroll över gruppmedlemmarnas livsval. Dessa konflikter mellan individuell frihet och gruppfrihet hör till de svåraste att lösa i ett öppet samhälle, men de måste lösas, särskilt när individens okränkbara rättigheter och frihet hotas av olika gruppers vilja till kontroll över individen. För oss liberaler står det klart att i sådana konfliktsituationer väljer vi alltid individens sida. Så moderniserades , genom liberalernas kamp mot olika sorters gruppförtryck samt traditioner och kulturella mönster som inskränkte individens frihet. Denna konflikt är inte bara historia. Den finns i varje modernt samhälle och tillspetsas genom invandringen och globaliseringen, för beteendemönster och kulturtraditioner som är fientliga till individens frihet kolliderar allt oftare med det öppna samhällets normer och livsstilar. liberalerna bejakar mångfalden, men inte till priset av individens frihet och grundläggande rättigheter. Därför säger vi tydligt att inte all kulturell mångfald är bra och att den kulturella mångfalden alltid måste underkastas det fria samhällets spelregler och grundläggande värderingar om individuell frihet och likabehandling samt jämställdheten mellan män och kvinnor. Att bryta utanförskapet är också att arbeta för en förändring av värderingar och traditioner som är oförenliga med det moderna, öppna samhället. Att några individer hålls utanför ett fullt deltagande i samhällslivet av sin egen familj eller grupp får inte accepteras. Därför är det viktigt att förhindra att den egenmakt och den valfrihet som vi förespråkar ska missbrukas av grupper som vill hindra sina medlemmar vuxna eller barn från delaktighet i det breda samhällslivet. Detta gäller särskilt kvinnor och barn i traditionella och starkt mansdominerade kulturmönster och familjestrukturer. Ingen får exempelvis använda friskolereformen för att isolera barnen från övriga samhället eller upprätthålla starkt fördomsfulla föreställningar om andra folk, religioner, homosexuella eller kvinnor. Informationssatsning och diskussion om samhällets värdegrund En omfattande informationssatsning bör göras om den värdegrund som genomsyrar vårt samhälle. Hedersrelaterat våld, könsstympning, barnäktenskap och andra former av kvinno- och barnförtryck bör explicit tas upp. Det behövs också en bredare diskussion om vad vår gemensamma värdegrund egentligen omfattar. Ska vi göra vårt yttersta för att svenska blir vårt gemensamma språk? Hur ska konflikter mellan lojalitet mot den egna gruppen och lojalitet mot hela samhället hanteras? Är synen på arbete och egen försörjning en del av vår gemensamma värdegrund? Informationsmaterialet som förklarar och förtydligar värdegrunden ska översättas till de språk som våra största invandrargrupper talar och användas inom sfi- undervisningen (svenska för invandrare). bör ge regeringen tillkänna vad som ovan anförs om att genomföra en omfattande informationssatsning och diskussion om samhällets värdegrund. Ett stärkt och förnyat föreningsliv för delaktighet, demokrati och jämställdhet Ett förnyat föreningsliv bör spela en avgörande roll i kampen mot utanförskapet. Vi föreslår en ökning av föreningsstödet men också en total översyn av nuvarande föreningsstöd till invandrarorganisationer. De verksamheter som främst bör ges stöd är de som uttryckligen prioriterar integrationen i samhället, spridningen av demokratiska värderingar samt jämställdheten mellan kvinnor och män. Tydliga mål som konkretiserar denna inriktning ska krävas för att stödet överhuvudtaget ska övervägas, med krav på en kontinuerlig resultatredovisning för fortsatt stöd. bör ge regeringen tillkänna avd som ovan anförs om ett stärkt och förnyat föreningsliv för delaktighet, demokrati och jämställdhet. Ett nytt valideringssystem införs Validering av utländska examina är ett välkänt problem. Vi vill att ett enklare och mer ändamålsenligt alternativt ska kunna erbjudas. I stället för jämförande pappersstudier och ekvivalering kurs efter kurs vill vi införa allmänna tester på de faktiska kunskaper som en viss person besitter. Det är det väsentliga och det som faktiskt efterfrågas på arbetsmarknaden. Dessa tester ska genomföras ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landets högskolor och universitet. De ovan nämnda testen kan likna de tävlingar (concour) som regelbundet anordnas i , där en akademiker alltid har chansen att gå vidare från en kunskapsgren till en annan, om han/hon når ett bra resultat i testen. På så sätt skulle man både praktiskt och effektivt kunna kontrollera den sökandes möjligheter att klara av yrkesarbetets krav i olika sammanhang. Testen kan utvecklas i direkt samband med preparandkurser som skulle erbjuda dem som inte lyckas en möjlighet att komplettera sina studier eller aktualisera sina kunskaper för att vid ett andra eller tredje tillfälle lyckas ta provet. En sådan form av kunskapsvalidering kan också gälla lägre utbildningsnivåer hantverksyrken, tekniska mer eller mindre avancerade yrken, verksamheter inom omsorgen i syfte att underlätta och snabba på personens arbetsmarknadsintroduktion inom rätt yrke. Vi vill att ett enklare och mer ändamålsenligt alternativ ska kunna erbjudas genom allmänna tester på de faktiska kunskaper som en viss person besitter. En sådan form av kunskapsvalidering kan också gälla lägre utbildningsnivåer i syfte att underlätta och snabba på personens arbetsmarknadsintroduktion inom rätt yrke. bör ge regeringen tillkänna vad som ovan anförs om ett nytt valideringssystem både för utländska examina och för de faktiska kunskaper en person besitter. () ()() ()() ()() ()() () Anmäldes och bordlades Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /06:MJU4 En nationell strategi för havsmiljön 2005/06:MJU5 Etisk prövning av djurförsök m.m. betänkande 2005/06:LU4 Aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning 20 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:106 av ()till justitieminister 2005/06:107 av ()till statsrådet kritik av Ams och aktivitetsgarantin 2005/06:108 av ()till statsrådet /06:109 av ()till statsrådet 2005/06:110 av ()till socialminister föräldrapenning 2005/06:111 av ()till statsrådet Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:348 av ()till statsrådet 2005/06:349 av ()till finansminister för idrottsklubbar 2005/06:350 av ()till finansminister av vinterdäck 2005/06:351 av ()till statsrådet friår 2005/06:352 av ()till statsrådet i Sala /06:353 av ()till statsrådet 2005/06:354 av ()till socialminister för tillfällig föräldrapenning vid barns sjukdom 2005/06:355 av ()till statsrådet bostadssituation 2005/06:356 av ()till statsrådet på snöskotrars drivmatta 2005/06:357 av ()till justitieminister i /06:358 av ()till försvarsminister inom försvaret 2005/06:359 av ()till statsminister hållning gentemot Hamas 2005/06:360 av ()till justitieminister för kommunalt anställda 2005/06:361 av Skånberg (kd)till justitieminister av det heraldiska regelverket 2005/06:362 av i (m)till utrikesminister och utveckling /06:363 av i (m)till utrikesminister kärnvapenpolitik och den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde 2005/06:364 av i (m)till utrikesminister och tolkningen av folkrätten 2005/06:365 av i (m)till utrikesminister röst i utrikespolitiken /06:366 av i (m)till utrikesminister soldater på internationella uppdrag 2005/06:367 av ()till statsrådet monopolställning GävleStockholm 2005/06:368 av ()till utbildnings- och kulturminister status och lärarutbildningen Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2005/06:224 av ()till statsrådet i /06:291 av ()till statsrådet arbete 2005/06:300 av ()till statsrådet ökande våldet i 2005/06:318 av ()till utbildnings- och kulturminister Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.