prot · GS0977 · 2005-02-16 00:00:00 — Sådana försäkringsavtal träffas mellan professionella avtalsparter där båda parterna representeras av personer med gedigen kunskap om försäkringsrätt. Vad jag har förstått har det här området inom försäkringsrätten fungerat väl, och parterna har avtalat om hur försäkringslösningarna ska fungera för vart och ett av de olika områdena. Alla har varit nöjda. Något egentligt behov av lagstiftning har inte funnits. Jag och anser i varje fall att reglerna borde vara dispositiva, det vill säga att de borde ge möjlighet för parterna att träffa avtal som avviker från lagstiftningen. Genom att göra lagstiftningen tvingande försvårar och fördyrar regeringen utvecklingen av försäkringsprodukter på det här området. När man genomför en så stor reform på ett område medför det omfattande kostnader för de inblandade parterna att anpassa sig till reformen. Det är ofta nödvändiga kostnader. Men det är olyckligt att man som , i det aktuella ärendet, inte lämnar alla förslag . Regeringen har i propositionen aviserat att förändringar kommer inom företagsförsäkringsområdet och att det kommer nya preskriptionsregler. Dessa förändringar borde rimligtvis ha varit med i denna proposition så att försäkringsbranschen haft möjlighet att ha med dem när den gör anpassningar till den nya lagen. Ett sådant förfarande sparar pengar till gagn för försäkringstagarna. , herr talman: Som jag nämnde inledningsvis är detta ett av de största lagstiftningsärendena . Jag anser då att det hade varit klädsamt om vår justitieminister hade deltagit i debatten. Jag förstår att deltagande i denna debatt inte ger några rubriker på kvällstidningarnas löpsedlar, men genom att delta i debatten hade justitieministern kunnat markera både och ärendets betydelse. Det är uppenbart att civilrätten, som är så viktig för , kommit i strykklass på under det nuvarande statsrådet. Jag yrkar slutligen bifall till reservationen i ärendet. 34 (): Jag vill härmed yrka bifall till reservationen, som innebär avslag på regeringens proposition Ny försäkringsavtalslag. sympatiserar med flera av de syften som man anger i propositionen. Det gäller det som rör att stärka och skydda sjuka och handikappade. Att stärka konsumentskyddet och skyddet för småföretagarnas möjligheter är också lovvärt. Framför allt är det en modernisering, och vi behöver en långsiktigt hållbar lagstiftning på försäkringsområdet. Tyvärr innehåller förslaget trots många års beredning sådana betydande brister att vi ser oss tvungna att yrka avslag på hela propositionen. Jag kommer bara att ha möjlighet att ta upp huvuddragen i vår kritik, men detta kommer jag att göra. För det första visar förslaget en hopblandning av hur försäkringsbranschen fungerar och hur statliga myndigheter finansieras. Här blandas medborgarrätt och konsumenträtt ganska vilt. Med ökade krav på försäkringsbranschen och med ett större socialt ansvarstagande kommer per automatik ökade premiekostnader för den enskilde detta ovanpå vårt höga skattetryck. känner många att de inte har råd med ett fullgott försäkringsskydd. Vissa lägger helt sonika undan räkningen på hemförsäkringen för att de har så många andra, dagsakuta, kostnader. Detta innebär att de bland annat inte har något rättsskydd, något som var statligt finansierat, med andra ord möjlighet till advokat om olyckan skulle vara framme. Brinner deras hem ned får de ingenting kvar och ingenting i kompensation. Detta är oroande. Rättstryggheten har blivit en plånboksfråga liksom tryggheten i hemmet. har länge krävt att regeringen ser över gränsdragningen mellan vad vi kan förvänta oss finansieras via den höga skatten, av social trygghet, och vad vi kan kräva att var och en klarar att finansiera själv, av privat försäkringsskydd. Detta har inte skett. finns ingen ordentlig helhetssyn på detta viktiga område. föreslår i stället Socialdemokraterna, med stödpartierna, att försäkringsbolagen ska erbjuda alla en personförsäkring. Premien ska dock sättas utifrån riskbedömningen. Då blir beloppet högre för den som ofta är sjuk och lägre för den som är kärnfrisk. Så fungerar försäkringarna för att gå ihop. Det solidariska ansvaret är här begränsat. Det är med andra ord inte alls så som skatten ska fungera. Den ska ge alla rätt till en grundtrygghet oavsett hälsostatus, kön, handikapp eller andra saker. Den personliga hälsotryggheten, inklusive olycksfall, livdelen och sjukförsäkringen, har alltså blivit en plånboksfråga. När polisen inte längre ges möjlighet att skydda medborgarna har också privata vaktbolag och försäkringar ersatt dessa. vet vi att människor som är bosatta i brottsutsatta områden inte bara lever i en otrygg miljö utan också tvingas betala högre för sina försäkringar hög risk innebär högt belopp, och många inbrott innebär högt belopp. Även tryggheten mot brott har alltså blivit en plånboksfråga, detta med en regering som är socialdemokratisk. Med stöd av och Vänstern har även denna del blivit en plånboksfråga. Det är ett osolidariskt system. Men hur ska vi då kunna försvara välfärden när människor alltmer upptäcker att vi har världens högsta skattetryck utan koppling till hög servicenivå. Den höga skattenivån innebär inte att vi skyddar ens våra svagaste och mest utsatta grupper i samhället. Till och med de svaga och utsatta skriker efter möjligheten att försäkra sig . Men den som inte har råd blir utan. Det är dags att tänka om, och det är dags att ta det ansvar som en regering borde ta det solidariska och inte skjuta över ansvaret på försäkringsbranschen som är privatfinansierad. Dra tillbaka propositionen och se över skyddet för rånutsatta småföretagare i detta sammanhang! Men våga då se till helheten. Vad ska vara privat, och vad ska finansieras via skatten? Ta inte heller bort möjligheten som funnits för arbetare att få en försäkring till en mycket låg premie via sin arbetsgivare eller via sitt fackförbund. Dra tillbaka propositionen och gör om förslaget gällande gruppförsäkringarna! Jag vädjar till alla mina kollegers och alla riksdagsledamöters förnuft och solidaritetskänsla. Jag vädjar till er att ni ska rösta för bifall till reservationen och avslag på propositionen. 35 (): De sociala klyftorna ökar i samhället, och det är inte längre självklart att alla människor omfattas av trygghetssystemen. Med hänsyn till de förändringar som sker och med beaktande av att privata försäkringar av olika slag kommer att få ökad betydelse framöver är det ett gott syfte att stärka konsumenternas ställning. Flera har också påpekat i remissvaren att det är nödvändigt att uppmärksamma att konsumenterna själva åläggs ett större ansvar i försäkringsfrågorna framöver. Från sida välkomnar vi det mesta i förslaget. Det är ett förslag som främst syftar till att stärka konsumenternas ställning. Men vi är kritiska på en punkt, och det är en mycket viktig punkt för oss, nämligen att regeringen inte har velat stärka småföretagens ställning inom försäkringsområdet. För oss har det varit en kärnfråga att större likheter skulle uppnås mellan konsumenters och företagares skydd. Vi hade gärna velat ha detta med. Det har varit avgörande för att vi yrkar avslag på propositionen. Vårt krav kvarstår, nämligen att regeringen bör göra en översyn av småföretagens försäkringssituation och återkomma med förslag innan den nya lagen genomförs. Det är inte bara vi från som för fram dessa krav på att stärka småföretagens ställning. Det finns även flera motioner från allmänna motionstiden där i princip samma frågor tas upp. riksdag har stiftat en mängd konsumentlagar men inte anpassat dem för just de små näringsidkarnas behov. Det finns flera hundra tusen småföretagare, många ensamföretagare, som behöver ett bättre försäkringsskydd och dessutom på rimliga villkor. I våra grannländer och har man infört tvingande regler till förmån för såväl konsumenter som näringsidkare. I gäller skyddsreglerna inte bara för de allra minsta företagen utan för företag med upp till 250 anställda. I en PM föreslogs ett mer likvärdigt skydd mellan konsumenter och småföretagare. Men regeringen har valt att förvägra småföretagen detta. Varför diskriminerar man småföretagen på detta sätt? Jag vill också ta upp kontraheringsplikten. Den har vi inte tagit upp i vår motion. Det är ett behjärtansvärt syfte i lagen att alla ska ha lika rätt att teckna en försäkring, men det föreligger även en risk för att det skapar falska förhoppningar. Den nu föreslagna utvidgningen av kontraheringsplikten medför att konsumenterna får en stärkt ställning i kontakterna med försäkringsbolagen. Det tycker vi är bra. Men innebär det också att försäkringsbolagens ökade risktagande kommer att synas i premiesättningen. Sammantaget gjorde vi då bedömningen att den utvidgade kontraheringsplikten, som den framställs, i realiteten kommer att få endast marginell betydelse för de breda grupperna. Försäkringsbolagen kommer att prisa ut de försäkringstagare som de inte vill försäkra. Riskbedömningen och premienivån går alltså hand i hand, och det kommer slutligen att vara avgörande. Med ett ökat risktagande som följer på kontraheringsplikten kan vi också räkna med höjda för samtliga försäkringstagare. Det finns alltså skäl att påpeka att dessa effekter borde ha analyserats lite närmare. Med hänsyn till att försäkringsbolagen verkar i en marknadsekonomi och att socialförsäkringssystemen skattefinansieras borde vi allmänt reflektera över vilka principer som ska styra ansvarsfördelningen mellan de skattefinansierade försäkringarna och de privata försäkringarna. Gruppförsäkringar av olika slag har utvecklats och blivit ett mycket gott alternativ för många som har svårigheter att teckna individuella försäkringar. Vi från anser att det är självklart att parterna på arbetsmarknaden får denna frihet att själva avgöra vilka kollektivavtalsförsäkringar som ska tecknas och hur. Vi i yrkar bifall till reservationen. 36 (): Vi har att ta ställning till en ny försäkringsavtalslag, på vissa ställen i mitt anförande förkortat Fal, som behandlas i lagutskottets betänkande 4. Jag vill redan nu yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationen och motionerna. Ledamöter och kära åhörare! Jag kommer i mitt anförande efter inledningen att i huvudsak ägna mig åt avsnitten där konsumentförsäkring, företagsförsäkring och preskriptionsreglerna tas upp samt reservationen och motionerna inom dessa avsnitt. Resterande avsnitt i detta stora betänkande kommer min kamrat att ta upp i sitt anförande. Vi har gjort denna uppdelning för att kunna belysa detta för alla människor så viktiga betänkande på ett så bra sätt som möjligt. Försäkringar är något som har förekommit i mycket länge, ända sedan landskapslagarna där den äldsta enligt uppslagsverken är från ca 1220, nämligen Västgötalagen. ålåg det häradets invånare att hjälpa varandra vid oförvållade olyckor. Invånarna i häradet var bland annat skyldiga att samla pengar i en brandstod som man sedan använde om någon häradsbos egendom av en olyckshändelse brann upp. De här skyldigheterna fördes sedan vidare i byggningabalken. I samma lag togs även in föreskrift om att häradsborna på varje landsort skulle bilda en förening som skulle bestämma hur mycket som skulle betalas i brandstod för varje nytt hus. När det sedan gäller den frivilliga försäkringen var det försäkring mot sjöfara som först blev föremål för lagstiftning. På detta sätt har det ständigt pågått ett arbete för att förbättra försäkringarna och deras innehåll. startade arbetet inom de nordiska länderna kring den centrala civilrättsliga lagstiftningen. Det samarbetet ledde till att försäkringsavtalslagar såg dagens ljus i de nordiska länderna. Här i kom lagen . Med denna lilla tillbakablick vill jag visa att försäkringar är något som alltid har varit betydelsefullt för människors möjligheter att få hjälp den dagen olyckan är framme och att det ligger i det allmännas intresse att det finns goda förutsättningar för en väl fungerande försäkringsverksamhet. Därför måste också lagstiftningen om försäkringsavtal vara anpassad till de samhällsförhållanden som gäller, som vi kan säkra en långsiktighet. Det här är särskilt tydligt för en ersättningsrättslig ordning som vår svenska, som bygger på att försäkringar har en framskjuten ställning i förhållande till skadestånd. Ett starkt skydd för försäkringstagare och ersättningsberättigade ger bäst förutsättningar för goda marknadsförhållanden, vilket naturligtvis också måste ligga i försäkringsbolagens eget intresse. Sedan början av , då arbetet med att ta fram nuvarande lagstiftning började, har samhället genomgått betydande och grundläggande förändringar. Det är uppenbart att de ekonomiska förutsättningarna är helt annorlunda nu jämfört med när Fal trädde i kraft. har vi tillgång till helt andra försäkringar, och försäkringsavtal ingås både på distans och elektroniskt. Synen på försäkringars uppgift och ställning inom rättssystemet har också ändrats. Vi vet att försäkringar har en stor social och ekonomisk betydelse för många. Om inte annat har vi blivit påminda om detta efter den fruktansvärda flodvågskatastrofen i . ska försäkringarna vara utformade så att man också underlättar för försäkringsbolagen att bedriva verksamheten på ett ekonomiskt, rationellt och konkurrenskraftigt sätt och så att de försäkringsbehov som finns kan tillgodoses. har det pågått ett omfattande utredningsarbete inom försäkringsrättens område. Det arbetet ledde till att vi fick en särreglering när det gäller konsumentförsäkringar. När det gäller övriga försäkringar, till exempel personförsäkring och företagsförsäkring, har det inte skett några stora förändringar Fal har gällt. Det saknas också helt uttryckliga regler när det gäller de så viktiga kollektiva och kollektivavtalsgrundade försäkringarna. Det kommer senare att belysa. Vidare kan det kanske tyckas konstigt att det nu liggande lagförslaget grundar sig på förslag som har på nacken. Men vi får inte glömma att ett omfattande och upprepat arbete har pågått i referensgrupper där man har tagit upp angelägna frågor om den senaste tidens utveckling på försäkringsområdet. Man har också diskuterat och stämt av när det gäller förslag till lagtext. I de här grupperna har företrädare från framför allt försäkringsbranschen och berörda myndigheter deltagit. Lagrådsremissen, som kom , har också varit ute på en remissrunda detta för att få in ytterligare synpunkter. Med detta kan vi konstatera att det har funnits många tillfällen att lämna synpunkter och förslag till förändringar. måste man dock sätta ned foten. Det gör vi när vi tar beslut om den nya Fal. Försäkringsbolagen är i regel inte bara den ekonomiskt starkare parten utan har också en överlägsen sakkunskap på detta komplicerade men oerhört viktiga område. Därför föreslår vi en rad förbättringar som stärker konsumenternas ställning. Lagen ska som huvudregel vara tvingande till försäkringstagarens förmån. Men möjlighet att frångå lagens skydd genom avtal ska framför allt gälla för företagsförsäkringen. Lagstiftningen ska utgå från avtalsfrihet, men denna kan få ge vika när det finns ett samhälleligt intresse av det, till exempel för att tillgodose sociala hänsyn eller jämlikhet i avtalsförhållandet. är det viktigt att lagen inte hindrar försäkringsbolagen från att utveckla nya försäkringsformer för att möta nya behov som kommer. Den här lagen ska bland annat innehålla bestämmelser om informationsskyldigheten. Det handlar då om i vilka fall det finns rätt till försäkring, uppsägningstider, vilka begränsningar som försäkringsbolaget får göra gällande för sitt ansvar, när och hur premien ska betalas, hur försäkringsersättningen ska beräknas, skaderegleringen, vem som har rätt till försäkringsersättningen och förmånstagarförordnande och vilket skydd som finns mot utmätning. När jag nu kommer in på konsumentförsäkringar blir det inte så många stora nyheter. De informationsbestämmelser som finns i konsumentförsäkringslagen förs i stort sett vidare men får ett vidgat tillämpningsområde. Vi stärker konsumentskyddet genom att försäkringsbolaget ska informera om sina produkter innan en försäkring tecknas detta för att underlätta för konsumenten att välja rätt försäkring. Man ska kunna bedöma kostnaden och omfattningen av den försäkring som erbjuds. När man sedan bestämt sig för vilken försäkring man behöver ska man få en bekräftelse från försäkringsbolaget, av vilken bland annat ska framgå vilka eventuella begränsningar av försäkringsskyddet som gäller och vilka säkerhetsföreskrifter man är skyldig att följa så att man som konsument vet vad man har för försäkringsskydd. Om försäkringsbolaget inte fullföljer de här informationsbestämmelserna kan man med hjälp av marknadsföringslagen ålägga försäkringsbolaget att lämna informationen. Som konsumenter är vi olika. Tycker man sig inte behöva den här informationen innan man tecknar en försäkring behöver försäkringsbolaget naturligtvis inte lämna informationen. Kontraheringsplikten, rätten att teckna en försäkring, som också finns i gällande konsumentförsäkringslag förs också vidare till den nya lagen. Ett försäkringsbolag ska alltså inte kunna neka försäkring om det inte finns särskilda skäl. I den nya lagen tas också in bestämmelser om möjlighet till domstolsprövning om försäkringsbolaget vägrar att teckna försäkring. När det sedan gäller företagsförsäkringen kommer i huvudsak den ordning som gäller att föras vidare i den nya lagen. Men med hänsyn till de mindre och medelstora företagarnas situation ska bestämmelserna om information enligt principer liknande de som finns i konsumentförsäkringen gälla. Men om man kan anta att företagarna av olika skäl inte har behov av information ska försäkringsbolaget inte heller då behöva lämna sådan. Vi vet ju att behovet av information varierar mycket mellan olika företag. Stora företag har ofta tillgång till expertis i försäkringsfrågor, medan många småföretagare inte har den möjligheten. Försäkringen kan ha väsentlig betydelse för företagarens ekonomiska trygghet. Om det till exempel inträffar en större skada kan ju detta få förödande konsekvenser inte bara för företagaren själv utan även för familjen och för anställda och eventuella borgenärer. Därför är det viktigt att man får tydlig information om vad försäkringen täcker. När det gäller preskriptionsreglerna överförs nu gällande reglering till den nya lagen. , har i en gemensam reservation yrkat avslag på propositionen i dess helhet och föreslår att den omarbetas i flera avseenden. Skälen till detta är, tycker jag, väldigt olika. Ni har alltså väldigt olika förslag bakom avslagsyrkandet. I föreliggande reservation tar man bland annat upp att den nya lagen skulle motverka ett brett utbud av försäkringsprodukter till rimliga priser, det blir svårare och dyrare för konsumenten att få teckna försäkringar, remisstiden har varit för kort, det finns inga nya regler om preskription och alla ändringar när det gäller företagsförsäkring ska införas . De flesta av dessa synpunkter har jag redan berört i mitt anförande, men det är några saker jag vill förtydliga. Reservanterna tycker att det är anmärkningsvärt att regeringen fortfarande överväger vissa frågor som gäller företagsförsäkringar. Här tycker utskottsmajoriteten att det är bra att man fortsätter arbetet på de områden som inte är kompletta i lagen. Vi vet att det har inneburit bekymmer för många småföretagare när de ska teckna en lämplig försäkring och att det behövs en stärkt rätt för den gruppen. finns tyvärr inget underlag för ny lagstiftning på det här området, och det har inte heller utretts i eller tagits upp i remissbehandlingen. Men inom pågår nu ett arbete för att tillsätta en utredning för att just se över frågan om hur man ska kunna stärka möjligheten för små och medelstora företag att teckna försäkring. Reservanterna undrar också varför det inte finns några nya regler om preskription. Det beror på att frågan har kommit upp så sent i beredningsarbetet. Den kom upp först efter det att hade gjort ett par avgöranden som inneburit en mycket konsumentvänlig inställning. Det var alltså positivt för de försäkrade. Vi är medvetna om att reglerna kanske behöver ses över, men saknas också underlag för en reformering av preskriptionsreglerna. Vi utgår från att regeringen återkommer när det finns ett underlag framme. När det sedan gäller den kritik som framförts av företrädare för mot den föreslagna propositionen har utskottet haft möjlighet att få svar på sina frågor och betänkligheter både skriftligt och muntligt vid en utfrågning av företrädare för Justitiedepartement. Slutligen, herr talman, vill jag säga att det är mycket positivt att och har insett att vi behöver en ny försäkringsavtalslag nu som stärker konsumenternas rätt. Det här är ett omfattande betänkande, som också har framförts av tidigare talare. Det kommer säkert att behöva kompletteras framöver, men det är ingenting som dagens beslut hindrar. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. 37 () replik: Jag tänkte ta upp två frågor. säger att det är bra att man fortsätter att bereda. Men har man berett detta ! Jag började läsa juridik 1973. Man började alltså strax efter det, och jag har varit verksam . Om man har hållit på är det väl ändå rimligt att man har hela paketet klart? Företagsförsäkringarna borde man ha uppmärksammat . Preskriptionsreglerna är ingen nyhet det är ett gammalt problem vad gäller framför allt skadereglering. avgjorde detta på ett sätt, och det borde departementet ha förutsett. Jag tänkte också ta upp en annan sak, nämligen problemet med nationella särregler. Det kan låta bra att vi ligger i framkant vad gäller konsumenträtt och alla möjliga regler i förhållande till övriga . Men det är också ett problem när vi har en försäkringsbransch med så få aktörer. Det finns alldeles för få försäkringsbolag i som kan lämna försäkringar. Inte minst kommunerna drabbas av detta. Det dyker nu upp olika former av captive-bolag som agerar på försäkringsmarknaden. Ett av skälen till att det finns så få försäkringsbolag är att vi har nationella särregler. Bristen på konkurrens är ett problem. Jag skulle vilja höra kommentar till det. 38 () replik: Det är riktigt att man har hållit på att bereda underlaget . Men underlaget är ju inte så gammalt som , då man började. Som jag sade i mitt anförande har man bedrivit ett ständigt pågående arbete . Man har haft olika referensgrupper med bland andra olika representanter från försäkringsbranschen, , , och . De har kunnat lämna synpunkter och förslag på förändringar. Departementet har också anordnat en hearing där bland andra försäkringsbranschen deltog. Där fick man också möjlighet att berätta om den senaste utvecklingen och ge synpunkter på utkastet till lagrådsremiss. Även Lagrådet har tagit ställning till frågan om att det är ett ålderdomligt och otillräckligt beslutsunderlag. Lagrådet har uttalat sig och sagt att lagstiftningsärendet har beretts på ett godtagbart sätt. Även har fått vara med och har kommit och lämnat synpunkter på Lagrådets utlåtande. Det var en massa saker som togs upp här. Det gällde också det här med att det kommer att införas nya harmoniserade bestämmelser ((): Det gällde att vi har särregler i .) Ja, just det. Vi tycker att det är bra att vi får en ny försäkringsavtalslag. Om det skulle påbörjas ett harmoniseringsarbete inom EU tycker vi att det är bra att vi har en stark försäkringsavtalslag som stärker konsumenternas rätt. lades det fram ett förslag från för att försöka få en harmonisering av reglerna. Men det var så stora motsättningar mellan dåvarande medlemsstater att man drog tillbaka detta. Enligt de uppgifter jag har finns det inget arbete för en harmonisering. 39 () replik: Det måste ändå vara ett underbetyg till beredningsarbetet när man har två viktiga frågor som man har lämnat därhän. Skälet till att det är så viktigt att man tar allt på en gång är att detta kostar pengar för försäkringsbolagen.