prot · GS0988 · 2005-03-10 00:00:00 — I ett interpellationssvar sade justitieministern: har även satsat stora resurser på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. Det är naturligtvis en bra och nödvändig ambition. Men om jag inte minns fel var kriminalvårdens bedömning att den här satsningen, trots sin storlek, var alldeles för liten. Bara kom Brås utvärdering av narkotikasatsningen. Tyvärr är bedömningen att satsningen icke har varit så framgångsrik som jag förmodar att vi alla här skulle önska. Jag är naturligtvis den förste att beklaga resultatet. Justitieministern undviker i vanlig ordning att svara på frågan om vilka framtidsvisioner han har och vad han ska göra åt det här. Jag tycker att den tystnaden är ganska anmärkningsvärd. Därför vore det bra om i stället i sitt anförande här ville redovisa hur hon och den socialdemokratiska gruppen i justitieutskottet har tänkt sig att vi ska förbättra kampen mot narkotikan i våra fängelser. Den stora narkotikapengen har ju inte gjort den nytta som man förväntade sig. Det är bara att läsa innantill i sammanfattningen av Brås rapport. Vi moderater anser att det är dags att lägga ut mer av verksamheten i våra anstalter på entreprenad. Jag sticker inte under stol med att vi inte är främmande för att göra försök med att lägga ut hela anstalter på entreprenad. Där fick ni väl något att hugga i, eller hur? Självklart måste drift och myndighetsutövning skiljas åt i de här fallen. Myndighetsutövning kan aldrig, och ska inte, läggas ut. En ordning där man skiljer på vården och myndighetsutövningen är bra, för då blir personalens olika roller tydliga. Det finns exempel på anstalter utomlands där detta fungerar alldeles utmärkt. Själv har jag haft förmånen att få vara i och se hur man lade ut hela bygget och driften av en anstalt på entreprenad. Man hade ett hyresavtal med entreprenören. återgår anstalten i samhällets ägo. Vill man sedan förlänga driftsavtalet så går det bra. Det fanns en tydlighet mellan dem som var repressiva och som jobbade på anstalten och dem som var vårdare. Jag tror att det skulle vara intressant att följa detta. Jag tror nämligen att resultatet är ganska bra. I dessa tider när kriminalvården förhandlar med Specialfastigheter hade det kanske inte varit så tokigt att kunna förhandla med någon annan. Som de flesta av er vet behöver kriminalvården förhandla ned sina hyror. Det handlar om ungefär 80 miljoner. I lilla , till exempel, är årshyran . Den vill Specialfastigheter höja till vilken hyresvärd! Hade det varit allmännyttan eller en privat hyresvärd skulle det ha blivit ramaskrin. Det är ju en hyreshöjning med , men så går det när man har bara en hyresvärd att förhandla med. Med den ekonomi som kriminalvården har borde det naturligtvis snarare handla om en hyressänkning. Vi anser att elektronisk övervakning med GPS ska provas vid vissa permissioner. Tekniken borde också kunna användas på personer som har besöksförbud och som överträder detta. Vi är flera i denna kammare som i har drivit frågan. Men får vi bara svaret att tekniken inte är färdigutvecklad och så vidare detta trots att tekniken har funnits i ett antal andra länder. Nej, vad som inte är vidareutvecklat är viljan att göra någonting nytt! Då det gäller att hålla exakt koll på våra fiskebåtar är GPS-tekniken utvecklad. Det är lite lätt att tro att utskottsmajoriteten här tycker att det är viktigare att hålla exakt koll på var varje fiskebåt befinner sig än att ha kontroll på var dömda brottslingar befinner sig när de befinner sig på platser där de inte ska vara. Jag kan inte göra någon annan tolkning. Arbetet med att utvisningsdömda ska avtjäna sina fängelsestraff i sina hemländer går trögt även om det ska medges antalet ökar . Regeringen och justitieministern måste öka trycket på de länder som vi har avtal med. Då det gäller länder som är med i EU, i samma sammanslutning som vi är med i, borde det, tycker jag, vara självklart att överföringen går att göra så fort det finns en lagakraftvunnen dom. Här har regeringen faktiskt en hel del arbete att utföra. Det finns många skäl till att utvisningsdömda ska avtjäna sina straff i sina hemländer: vår överbeläggning naturligtvis, att det är lättare att förbereda frigivningen, vilket är så viktigt för svenska fångar och kanske också för utländska fångar, samt att, då det gäller en del länder, en ökad överflyttning till hemlandets fängelser faktiskt kommer att ha en avskräckande inverkan på att komma hit och begå brott en anledning som icke helt ska föraktas. Avslutningsvis, herr talman, kan jag inte låta bli att kommentera en liten följetong i sammanhanget, nämligen utvisningsdömdas hemresor. För oss i den borgerliga alliansen är det ofattbart att man inte har rätt att hålla inne pengar för att den utvisningsdömde ska klara sin hemresa. Inte heller kan jag detta år, herr talman, undanhålla kammaren och protokollet majoritetens motivering: Det är rimligt att den som döms till utvisning också betalar för hemresan, något som också är innebörden av gällande lagstiftning, dels följande. För att tvinga en intagen att betala resan med i anstalten intjänade medel krävs det en reglering motsvarande den som gäller i fråga om ersättning för uppsåtligen förstörd egendom som tillhör anstalten. Som skäl för en sådan ordning kan i och för sig anföras att den typ av fordran som motionärerna tar upp har ett så nära samband med straffverkställigheten att det framstår som rimligt att staten kan tvinga fram betalning. finns det skäl som talar emot en sådan ordning. Med risk för att jag upprepar något jag redan sagt vill jag säga följande. Senast jag var på fanns det en attraktion kallad Å ena sidan, å andra sidan. Jag tycker att utskottets motivering har lite av den attraktionens karaktär. Varför säger ni inte rakt ut vad ni vill? Jag skulle uppskatta om kunde klargöra för mig de olika turerna i majoritetens förslag om avslag när det gäller den ganska självklara saken att man, om man suttit i svenskt fängelse och haft inkomster, borde lägga undan några slantar till hemresan. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 36 TREDJE VICE TALMANNEN: Då var det dags för den här veckans frågestund. Vi hälsar följande statsråd välkomna: Näringsminister , socialminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget verksamhetsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Stopplagens följder för sjukvården 37 BO (): Frågan gäller i hög grad det sociala fältet, men jag tror i och för sig att det inte är socialministerns ansvarsområde. Hon och får väl avgöra vem av dem som ska svara. Det gäller en i hög grad aktuell fråga. För sidan presenterade regeringen tillsammans med sina stödpartier en lagrådsremiss som handlar om att införa en stopplag inom sjukvården när det gäller privat verksamhet, framför allt sådan som är vinstdrivande. Min fråga är: På vilket sätt blir sjukvården bättre och operationsköerna kortare med hjälp av denna lag? 38 Näringsminister (): Allas rätt till bra högkvalitativ sjukvård på lika villkor är en grundläggande fråga för socialdemokratin och regeringen. Vi vill absolut inte ha en utveckling där vi riskerar att marknadskrafterna kommer in i sjukvården, i både produktionen och fördelningen av sjukvård, på ett sådant sätt att vi kommer ifrån allas lika rätt. Det är grunden till att vi säger nej till en kommersialisering av sjukvårdssektorn i . Det är viktigt att varje landsting i kan erbjuda offentligägd sjukvård till sina medborgare. Dessutom säger vi absolut nej till att sälja ut våra universitetssjukhus som vi som medborgare har investerat i . Vi har byggt upp kunnande, tradition och kapacitet. Det får inte säljas ut till marknaden. Men står för något annat. Man vill öppna upp för en rad privatiseringar av sjukvården och därmed öppna upp för att också privata sjukvårdsförsäkringar växer som företeelse i . Och vad händer då? Jo, det blir så att den som har bäst försäkring och mest pengar får sjukvård först. Det menar jag vore en mycket orimlig utveckling. Därför lägger vi fram förslag som syftar till att bevara den allmänna, fina och likvärdiga sjukvården för alla. 39 BO (): Min fråga var på vilket sätt svensk sjukvård blir bättre och operationsköerna kortare. Jag misstänkte att det skulle bli svårt att få ett svar på den frågan, och det fick jag ju inte heller. Men statsrådet har en chans till. Sedan har han förstås helt fel i sak. Det är när man ser till att sjukvården fungerar sämre och vårdköerna blir längre som man får privata sjukvårdsförsäkringar. Om man har en fungerande vårdgaranti, som vi hade under den borgerliga regeringen, blir det mycket svårare att sälja privata sjukvårdsförsäkringar. tror jag inte att statsrådet är så okunnig att han blandar ihop det här, utan det sker förstås helt medvetet från hans sida när han blandar ihop frågan om man ska ha privat finansiering av sjukvården och privat produktion eller offentlig produktion. För oss socialliberaler är det självklart att vi ska ha en bra välfärdsstat med en god sjukvård för alla som vi finansierar gemensamt. Den ska vara så bra att efterfrågan på privata vårdförsäkringar blir mycket liten. Det som skiljer oss från Socialdemokraterna är att ni vill ha så mycket som möjligt i offentlig produktion. Så har det varit . Vi har fått fösa er framför oss när det har gällt privata vårdcentraler och privata förskolor, och gäller debatten privata sjukhus. Men försök inte att förvirra begreppen! 40 Näringsminister (): Vi gick till val på vårdgarantin. Vi ville se till att man skulle ha en nationell vårdgaranti som garanterar medborgarna den behandling och den omsorg som de behöver. Det inför vi nu , och det gör vi genom att använda oss av vårt offentliga sjukvårdssystem. Det vi är bestämt emot, det vi går till val på och det vi har en hård debatt om med bland annat , är att införa gräddfiler i sjukvården. Vi vet att det finns en mycket stark folklig uppslutning kring likvärdiga villkor, lika rätt och lika tillgänglighet i sjukvården. Det finns en mycket stark folklig uppslutning kring att inte låta vinstintresset vara det som styr fördelningen av sjukvården. Därför lägger vi fram förslag om att alla landsting måste se till att ha en egenägd sjukvård. De får gärna arbeta med många entreprenörer, men de får icke sälja ut universitetssjukhus som vi har investerat i . Jag är övertygad om att vi har en mycket stark folklig uppslutning bakom detta. Men, , låt oss ta en diskussion om det med människor runtomkring i landet. 41 (): Jag vill ställa en fråga till jämställdhetsminister . Jag har några påståenden som jag gärna vill testa på jämställdhetsministern. Det går bra att bara nicka bifall. Det första påståendet är: Det är bra med företagare. Ja, det tror jag att också tycker. Det andra påståendet: Det är bra med fler kvinnliga företagare. Det nickar och hela gruppen här bifall till mycket bra. Det tredje påståendet: Jämställdheten främjas av fler kvinnliga företagare. Det var en nick där också. Då vill jag ställa min fråga som jag vill ha ett muntligt svar på. Ministern har själv drivit företag och vet att det är ett sätt att värna sin frihet, även om det är mycket slit. Det jag undrar är: Anser ministern att det stämmer att kvinnor i gemen har låga löner, i alla fall lägre löner än män? 42 Statsrådet (): Den sista frågan var huruvida det stämmer att kvinnor har lägre löner än män. Jag nickade instämmande på alla dina frågor, och jag kunde notera att också näringsministern nickade. Det är bra att kvinnor har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter som män i det här landet. Kvinnor har sämre löner i . Man brukar säga att vi inte kan hänvisa till något annat skäl än diskriminering på grund av kön. Den andra stora löneskillnaden är ju att de som arbetar på kvinnodominerade arbetsplatser generellt är lägre betalda. Därför är det väldigt viktigt att vi , när vi går in i en lönerörelse som är arbetsmarknadens parters huvudansvar, satsar på kvinnors löner. Den frågan var enkel att besvara. Kvinnor har generellt sett mindre i lön. Men det kommer säkert en följdfråga från dig, och den ser jag fram emot. 43 (): Ja, det är riktigt. Det blir fler frågor och kanske också ett påstående. har tittat på det här. Det finns också offentliga utredningar som visar att kvinnor i offentlig sektor tjänar av vad männen tjänar. Om man går över från offentlig till privat sektor tjänar kvinnor mer, runt en tusenlapp . är de här uppgifterna gamla, men de är fortfarande aktuella. När kvinnor går från arbete inom offentlig sektor, så att säga röstar med fötterna och går över till olika bemanningsföretag där de äntligen känner sig uppskattade, får bättre lön och mer att säga till om, vad svarar då vänstermajoriteten på det? Jo, med olika stopplagar, och inte bara det som fick någon form av svar på tidigare. I går debatterade näringsutskottet olika frågor om kvinnors företagande. I den så kallade motionsslakten händer det inte så mycket, så man hänvisade till ett uttalande , att man från regeringens sida vill skapa en särskild bolagsform utan särskilt vinstsyfte som ska komma att användas för kvinnors företagande inom områden som domineras av offentlig sektor. Kvinnor ska alltså inte få tjäna pengar. De ska ställa upp mer eller mindre ideellt. Är det så det ska vara, att män fortsättningsvis ska få tjäna mera än kvinnor? 44 Statsrådet (): Jag kan ju börja med att svara nej på den sista frågan. Män ska inte tjäna mer pengar för att de är män. Men jag tror att man blandar ihop två saker här. Stopplagen handlar om akutsjukvården. Vi har inte gått emot att en del av primärvården läggs ut på läkare, kooperativ och privata alternativ. Men när det gäller akutsjukvården vill vi inte ha en gräddfil. Jag vill också skicka tillbaka att det finns en del löneskillnader, men tittar vi på den privata sfären på fastighetsanställda och handelsanställda är det till och med så att ligger en bra bit över, och jag hoppas att ska ligga ännu mer över efter den här avtalsrörelsen och bli ett föredöme för de privata näringarna. När jag nu ändå pratar om näring så vill jag säga att det väl är i näringslivet som det finns väldigt mycket att göra. Vi har 300 vd:ar i de största bolagen. Tre stycken är män. Det är otillständigt. Nej, nu sade jag fel: Tre stycken är kvinnor! Att tre stycken är män vore möjligen en vision, men det innebär obalans det också! 45 (): I ett av våra närmaste grannländer hålls folket fånget av en brutal diktator, en tyrann som inte drar sig för att ogiltigförklara val, förbjuda partier eller helt sonika beordra mord på motståndare. Senast visades det här i Kalla fakta . I längtar människor efter frihet men hålls isolerade. Detta land köper vapen ifrån. När jag tidigare tagit upp det här i och efterlyst en lag som reglerar att borde köpa vapen bara från demokratiska länder har olika ministrar sagt nej. borde inte med skattemedel gynna tyranner på det här sättet. Min fråga är därför, fru talman, till näringsministern, som svarar på allmänpolitiska frågor, om regeringen tänker ändra sig och se till att slutar finansiera samvetslösa regimer som inte drar sig för att använda vapen mot sitt eget folk. 46 Näringsminister (): Låt mig, när det gäller frågan om och det styre som finns där, inleda med att socialdemokratin som rörelse varit mycket aktiv för att stötta de demokratiska krafterna i . Också regeringen är tydlig i kritiken mot det som händer i . Sedan är det riktigt att det finns en viss import, enligt uppgift import av kikarsikten, från . Det är också riktigt att det icke är förbjudet enligt de regelverk som vi har . Jag jobbar själv inte konkret med den frågeställningen men tar med mig frågan och diskuterar med berörda inom . Jag tycker inte att det är lämpligt att ha en generell princip som gör att vi inte kan inhandla exempelvis kikarsikten från länder vilkas regimer vi kritiserar. Det måste göras en individuell bedömning av vilka länder vi ska handla med i de här fallen. 47 (): Tack, ministern, för det svaret! Vi som besökt och mött vitryssarna vet ju att de, precis som alla andra folk, längtar efter en helt annan framtid än den nuvarande. De indoktrineras ju av regimen med en hemkokt brygd, brygd på kommunism, nationalism och främlingsfientlighet. Frågan är därför vad som egentligen är viktigast för den socialdemokratiska regeringen. Näringsministern ger en liten öppning här men skyndar sig snabbt att stänga till den. Vad är viktigast: att köpa vapen och därmed vara med och finansiera en diktatur eller att fullt ut, utöver de insatser som kristdemokrater, socialdemokrater och andra redan gör , arbeta för att det vitryska folket ska få uppleva demokrati, mänskliga rättigheter och en naturlig plats i den europeiska familjen? Jag ber att få påminna om att regeringen faktiskt tidigare svikit i liknande frågor, senast när det handlade om vapenhandel med en annan diktatur, . Frågan är: Är ministern och regeringen beredd att fullt ut stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter och sätta stopp för den här vapenimporten, eller är profiten och det låga priset viktigare än mänskliga rättigheter? 48 Näringsminister (): vidgar frågan till: Ska vi handla med länder som inte är demokratier? Jag tolkar så att han närmast tycker att icke ska handla med länder som inte har demokratiska system. Regeringen är mycket engagerad i frågan om att driva på demokratisk utveckling globalt. Vi gör det via biståndspolitiken, utrikespolitiken och via vårt medlemskap i unionen. Men vi menar också att handel som sådan är ett sätt att integrera länder in i ett gemensamt handelsutbyte som möjliggör påverkan. Så resonerar vi när vi handlar med , en kommunistisk diktatur med förtryck av människor. Men om isoleras riskerar det att få en mycket olycklig utveckling. Det behövs snarare mer handel och mer kontakter för att integrera i världsekonomin. Så bör vi göra också med . När det gäller frågor om import och export av vapen är det en fråga där vi samarbetar mycket tätt mellan flera partier i kammaren för att hitta en bra avvägning av vad har för intressen och var vi ska sätta stopp vad gäller vilka länder som vi icke handlar med. 49 (): Vi har sett på tv och läst i tidningar vad vi som jobbar med arbetsmarknadsfrågor länge har varit väl medvetna om, nämligen att vi har en hög arbetslöshet och att vi har en tillväxt i det här landet utan att det blir flera jobb. vill jag fråga näringsministern vilka särskilda insatser och åtgärder som näringsministern avser att vidta för att öka antalet arbetstillfällen så att människor kan gå från arbetslöshet till ett värdigt liv där man har ett jobb. 50 Näringsminister (): tar upp den allra viktigaste politiska frågeställningen: att bekämpa arbetslösheten. Det är socialdemokratins hjärtefråga, och det är den fråga som regeringen prioriterar allra högst. Låt mig först konstatera att när vi lade fram budgetpropositionen , , fick vi kritik av borgerliga partier och av många av marknadens aktörer som sade att den var för expansiv. Vi satsade för mycket på pengar till kommunerna, vi satsade för mycket på mer arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vi sänkte skatten för småföretagare och vi vidtog en rad åtgärder för att stimulera ekonomin. håller alla med oss om att det nog var riktigt att göra detta. har regeringen suttit och diskuterat inför vårpropositionen på vilka ytterligare åtgärder vi behöver vidta för att pressa ned arbetslösheten, och det kommer vi att göra. Borgerligheten har ju bara ett svar till de arbetslösa: Försämra ersättningsnivåer och villkor så söker man effektivare och ger sig ut och jagar jobb. Det tror jag inte är en bra lösning för att bekämpa arbetslöshet i . 51 (): Det var ett svar som inte gav särskilt mycket av innehåll. Man kommer att göra insatser, men vilka? Och över huvud taget: Hur ska man se till att företagen orkar växa i det här landet? Jag upplever att de små varslens tyranni nu råder, åtminstone i mitt hemlän, . Man kanske inte lägger ned hela verksamheten, men man drar åt, man slimmar och man ser inte till att det blir fler anställda. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta? 52 Näringsminister (): Det handlar om en rad olika åtgärder. Det handlar om att stötta människor som blir arbetslösa med både en rimlig ersättning och bra arbetsmarknadspolitiska åtgärder så att de kan söka de nya jobben. Det handlar om att tillsammans med industrin stärka konkurrenskraft. Industriinvesteringarna beräknas öka detta år. Det finns en framtidstro inom industrin. Det handlar om att se till att tjänstesektorn nu tar fart. Det är det vi börjar se. Det börjar i storstadsområdena, och det sprider sig. Det gäller först den tjänstesektor som jobbar nära industrin. Den börjar nu anställa. Sedan sprider den sig vidare ut i tjänstesektorn. Vi börjar också se att varslen minskar och antalet lediga platser börjar öka. Men vi är inte nöjda med det, utan vi kommer att vidta ytterligare åtgärder. Men borgerligheten erbjuder ju inget hopp i detta. Man samverkar inte för att stärka industrins konkurrenskraft man koncentrerar sig på att försämra för de utsatta människor som hamnar i svårigheter på grund av strukturomvandlingar. Det är inte särskilt attraktivt för medborgarna, tror jag. 53 (): , på , presenterade manliga nätverk sin plattform. Plattformen omfattar tre punkter: att motverka människohandel för sexuellt utnyttjande, att motverka våld mot kvinnor och att arbeta för jämställdhet i arbetslivet. De män som är med i det nätverket nu 3540 stycken är det därför att vi hävdar att vi män måste bli mycket mer aktiva i den här debatten. Min fråga till jämställdhetsministern är om jämställdhetsministern är beredd att för det första själv gå med, och för det andra rekommendera sina manliga kolleger, varav i alla fall åtta är tjänstlediga riksdagsledamöter, att gå med i det nätverket. 54 Statsrådet (): Jag hörde att du räknade upp tre saker som ni vill arbeta med: det sexuella våldet, våldet mot kvinnor och jämställdhet i arbetslivet. Det låter väldigt bra, men innan jag vill säga om jag vill gå med vill jag nog veta lite mer om vad som står i stadgarna. Jag har ingen rädsla för manliga nätverk. Jag tror snarare tvärtom att män också måste med i jämställdhetsarbetet. Jag vill då passa på och tala om en sak. har jag bjudit in män till en samling. Då bjuder jag in representanter för fackföreningsrörelse, idrottsrörelse och manliga nätverk i och på andra håll i landet. Det gör jag därför att man ska stötta varandra, utbilda varandra och förstå att det är en fråga om makt. Utifrån det arbetet hoppas jag att jämställdheten tar ett kliv vidare. Det måste den göra, och det kan den göra om också män engagerar sig. Därför är jag väldigt glad att ni har bildat den här föreningen. 55 (): Det var bra att du tog det på rätt sätt. Det sade jag för att visa att vi män faktiskt behövs i debatten. Ett av våra syften är att motverka människohandel för sexuellt utnyttjande. Vi har bland annat i en gemensam artikel undertecknad av manliga ledamöter för samtliga partier sagt: Vi män har ett särskilt ansvar eftersom majoriteten av köparna är män. Vi har ett ansvar att motarbeta de underliggande mönstren och verka för en reell jämställdhet som innebär att alla människor oavsett kön eller ursprung har samma värde. Vi vill utmana alla män att verkligen sätta sig in i frågan, att föra debatten i sammanträdesrummen, på verkstadsgolvet, på byggnadsställningarna, på affärsresorna och i alla andra sammanhang. Vi vill ta upp diskussionen och försöka att tränga igenom de vanliga klyschorna om jämställda köpare och säljare. Vi måste våga ta upp diskussionen även i de mest obekväma situationerna. Min följdfråga är: Tar regeringen upp diskussionen med sina kolleger även i de mest obekväma situationerna? 56 Statsrådet (): De frågorna tar jag upp överallt. uppfattar man det som att det kan vara en obekväm diskussion.