prot · GT0947 · 2005-12-08 00:00:00 — Stora volymer inom vuxenutbildningen gör att kommunerna kan erbjuda en bred och individuellt anpassad utbildning. Vi bygger ut den kvalificerade yrkesutbildningen som är en mycket lyckad utbildningsform. Vi är helt överens om detta, tror jag, med mycket få undantag i denna kammare. kommer antalet att öka med 3 000 och uppgå till 15 500. Särskilda studiestöd, korttidsstudiestöd och rekryteringsbidrag alla är de bidrag som möjliggör för dem med allra kortast utbildning att delta i ett lärande, att våga ta steget. Utöver de här förslagen fortsätter reformarbetet. Det har talats om myndighetsöversyn. Jag kan informera kammaren, om det skulle råda någon okunskap om detta, att det just nu pågår en utredning om att slå samman de olika myndigheter som finns för vuxnas lärande, för att effektivisera, men också för att se till att stärka vuxenutbildningen som politikområde och underlätta för både användare, för studerande och för kommuner som anordnare. Vi ska också kartlägga och analysera de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Jag hävdar att det är otroligt betydelsefullt med ett sammanhållet utbildningssystem och ett genomtänkt utbildningssystem. Det är den socialdemokratiska regeringens sätt att möta kunskapsbehovet. När jag läser betänkandet blir jag, kanske inte så förvånande, ändå rätt bekymrad. Hos och kan jag utläsa en syn på kunskap som är både kunskapsfientlig och elitistisk. Man föreslår att man helt ska ta bort rekryteringsbidraget och korttidsstödet och minska de statligt finansierade platserna på vuxenutbildningen med åtminstone en tredjedel. Det motsvarar en neddragning på . Och det drabbar inte alla. Det drabbar inte dem som tidigare i livet har skaffat sig en högskoleutbildning och som jobbar i ett företag eller någon annanstans där man får tillgång till kompetensutveckling. Det drabbar just de grupper som har allra störst behov av att lära mer, lära nytt och lära om. redovisar kraftigt sänkta ambitioner i gymnasieskolans yrkesutbildning, tvärt emot eniga arbetsgivare- och fackföreningar. Både och vill att en mindre andel av en ungdomskull ska erbjudas plats på universitet och högskolor. Det handlar om att en mindre grupp ska få en bra utbildning och hög lön, och stora grupper ska ha en kortare utbildning. Denna kombination med press nedåt på löner genom sänkt a-kassa och subventionerade städjobb hos välavlönade ger inget annat än ett tydligt mönster. Det är ett sorterande utbildningssystem där vi tvingar fram en ny lågavlönad underklass som får okvalificerade arbeten. Det är en politik som leder till större klyftor, ekonomiskt och socialt. Vuxenutbildningen behövs just för att stärka individen, som det talats om i så fina ordalag i talarstolen, och också för att stärka samhället. På så sätt tar vi ytterligare några steg mot ett kunskapssamhälle för alla, vilket innebär en bra start där alla ges goda förutsättningar och en rejäl möjlighet att komma igen för den som saknar kunskaper eller behöver lära mer, lära nytt och lära om. 224 () replik: Jag kan bara beklaga och säga att vi inte ser stärkta ungdomar i dagens skola. Snarare ser vi färre och färre som känner sig starka. Det visar bland annat den lägesrapport som jag hänvisade till, där det sägs att antalet ökat och att av de unga är i behov av att läsa upp sina betyg eftersom de inte lyckats i skolan. Jag skulle gärna vilja veta hur ministern kan förklara att det blivit så när hon säger att man lyckats stärka dem. Vi vet att av de vuxna inte klarar av att läsa och förstå första sidan i en dagstidning. har mycket svårt att över huvud taget läsa den. De känner sig säkert inte stärkta. Sedan säger ministern: säger nej till kvalitet, individualitet, flexibilitet? När ni säger att flexibel skolgång inte fungerar vid övergången till gymnasiet, då tänker regeringen definitivt inte flexibelt. Men ni har ju sagt inte friskola och sedan accepterat den så det kanske blir likadant när det gäller flexibel skolgång. kanske det där inte försvinner fastän ministern hävdade att ingen kunde sätta ordet inte framför. Vi från upplever att det är just det man gör när man inte kan tänka sig flexibel skolgång. 225 Statsrådet () replik: Jag tänker inte debattera skolan. Det tror jag att förstår. Det överlåter jag åt om . Vi måste kunna jobba på flera fronter . Vi kan ju inte ta bort och försämra möjligheterna för dem som saknar gymnasieutbildning. 800 000 svenskar i olika åldrar saknar fortfarande en treårig gymnasieutbildning. av dem som går i komvux kommer direkt från gymnasieskolan. En del gör det för att de kanske behöver komplettera med ett behörighetsgivande ämne. Man valde kanske ett program där det ämnet inte ingick. Den gruppen minskar, vilket är bra. Jag tycker att vuxenutbildning framför allt är till för dem som behöver och har rätt att få en andra chans, nämligen vuxna som är äldre än de som är och kommer direkt från gymnasiet. Vad är det för flexibilitet som erbjuds och för vem om vi nu ska diskutera vuxenutbildningen ifall man tar bort var tredje plats, tar bort rekryteringsbidrag och korttidsstöd, tar bort resurser för uppsökande verksamhet, tar bort den högre bidragsdelen? Jag är medveten om att en del av förslagen är , några är och några , men man kan ana ett tydligt mönster. Åtgärderna drabbar inte dem som klarat sig bäst i skolan, som tidigare fått mest av utbildningssystemet. De drabbar just de grupper som haft det allra svårast. Att då skära ned möjligheterna och säga att de inte får plats med hänvisning till att vi i stället satsar tidigare i vilket är jättebra och vi gör det också duger inte som förklaring för alla dem som redan passerat skolsystemet, kanske med en tvåårig gymnasieutbildning, eller som bara gick för 20 eller och behöver lära om och lära nytt. Var finns flexibiliteten i vuxenutbildningen hos den borgerliga alliansen och hos ? 226 () replik: Om ministern hade lyssnat på hela mitt anförande tror jag att hon hade hört att det vi pratar om påverkar förskolan i allra högsta grad, och vad jag vet så är det ansvarsområde. Om vi ska tillåta en flexibel skolgång, vilket vi alltså vill, handlar det om att de elever som redan i förskolan är mogna för att börja läsa, räkna, skriva ska kunna få börja tidigare än det år de fyller . Där börjar vår flexibilitet. Med vår skola skulle det heller inte finnas så fruktansvärt många som behövde gå i vuxenutbildning. Men finns den, och då måste vi naturligtvis hjälpa alla dem som behöver gå där och ge dem den möjligheten. Vi har också anslagit extrapengar exempelvis till den kvalificerade yrkesutbildningen. Vi värnar mycket om folkbildningen. Där har vi anslagit mer pengar än regeringen; vi ger 90 miljoner mer till folkbildningen. Så nog ser vi till att hela människan ska kunna ha ett livslångt lärande. Det är oerhört viktigt från vaggan till graven. Därför vill jag gärna höra hur ministern ser på folkbildningen och den proposition som kommer . Kommer den att ge några ytterligare förstärkningar? Går det att lyfta på förlåten så att vi får höra lite grann om det? Den kommer ju vad jag vet. 227 Statsrådet () replik: Det är riktigt att det kommer en folkbildningsproposition . Det känns väl inte riktigt rätt att , när vi diskuterar detta betänkande, ägna oss åt den. Jag hörde hela anförande, om än i kaféet. Jag försökte få i mig lite energi. Ingen ska inbilla mig att de som går i förskolan, som har ett intresse av att läsa och räkna, av att lära, får till svar att nej, du går i förskolan, du får vänta tills du går i skolan. Jag tror inte att det är så det förhåller sig, och jag tror att den risken kommer att minska ytterligare med den nya lärarutbildningen där man har en ännu bredare kompetens bland dem som arbetar i förskolan. Att å andra sidan säga till den som är och vill komplettera i en vuxenutbildning att det inte går eftersom vi satsar på förskolan är inte rimligt. Min poäng är alltså att man inte kan spara pengar på vuxenutbildningen och i stället satsa tidigt i skolsystemet och tro att man därmed löst problemet. Man måste jobba på båda fronter. Jag menar att alliansen begår ett stort misstag när de skär ned på dem som behöver en andra chans, på dem som står längst från utbildningssystemet. Det är precis det man gör när var tredje plats försvinner, när rekryteringsbidrag, korttidsstöd, uppsökande verksamhet försvinner. Det är ett stort problem, och det skapar ett uppdelat samhälle och en sorteringsskola som jag inte vill vara med om. 228 () replik: Jag ska ställa en mycket konkret fråga till statsrådet. Rätten till utbildning gäller ju inte alla . Det finns några som inte har rätt till utbildning. Det handlar om dem som gått i grundsärskola, eller för den delen i träningsskola, och gymnasiesärskola och skulle vilja gå vidare till vuxenutbildning. De har inte rätt till det. Det finns ingen skyldighet att ordna det. Statsrådet andades något om detta i sitt anförande, och jag vill därför ställa en konkret fråga: Är statsrådet beredd att ge dem som gått i särskola samma rätt som alla andra att gå vidare och få en vuxenutbildning inom särvux? 229 Statsrådet () replik: Svaret är ja. Sedan vill jag ställa en fråga till . Jag hörde nämligen hans anförande också. Jag hörde även replik och tyckte inte att han fick ett särskilt bra svar. stod i talarstolen och talade om hur viktigt det var att ge vuxenutbildningen en andra chans. Han sade också att egentligen inte hade inneburit någonting väsentligt. 800 000 människor, , fick möjlighet att lära om och lära nytt. Jag tror att om du sammanträffade med bara några av dem skulle du få en ganska annorlunda bild. Jag är väldigt nyfiken på hur du ser på alliansens förslag där dina två allianspartier vill ta bort var tredje plats i vuxenutbildningen. Hur kan det leda till att fler får möjlighet att lära mer och lära nytt? Hur kan borttaget rekryteringsbidrag, korttidsstöd och pengar till uppsökande verksamhet samt färre högskoleplatser leda till att vi bättre rustar oss för ett kunskapssamhälle? Jag skulle väldigt gärna vilja ha ett lika bra och kort svar som det jag gav dig, . 230 () replik: Välkommen i klubben, ! Äntligen har Socialdemokraterna insett att även de som har gått i särskola ska få rätt till det som vuxna. Det är ett krav som har drivit i denna kammare, och det är ju bra att någonting till slut händer på den punkten. Jag ser fram emot den fortsatta utvecklingen när det gäller det. Sedan är det som vanligt, herr talman, att statsrådet börjar prata om en massa annat. Ja, ska vi nu prata om ? Jag träffar elever som har gått i i princip varje gång som jag är i min hemort, därför att jag själv har undervisat i . Jag vet vad var. Men om hade lyssnat ordentligt på mitt anförande hade hon också hört att problemet är att inte har följts av en genomtänkt nationell strategi för vuxenutbildning där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter, som ger alla chansen att komma igen. Det är en sådan strategi som saknas. har den röda regeringen som har suttit så länge inte kommit med den strategin, utan det går år in och år ut utan en sådan strategi från regeringens sida. Det är väldigt anmärkningsvärt. Sedan vill jag ställa en fråga till statsrådet när det gäller synen på yrkesutbildning. Det är nämligen enbart under borgerliga regeringar som yrkesutbildningen har graderats upp och fått en stärkt status. ser vi kristdemokrater väldigt positivt på den kvalificerade yrkesutbildningen. Vi välkomnar att den får fler platser. Det ligger väl i linje med vår politik, men vi saknar även när det gäller yrkesutbildningen en långsiktig och genomtänkt strategi. Yrkesutbildning handlar inte bara om att reglera arbetslösheten när det går dåligt för på grund av att Socialdemokraterna sköter regeringsmakten så som de gör. Min fråga till statsrådet, som jag tycker att hon kan ge ett svar på , är: Vad tänker regeringen göra för att ytterligare höja statusen och kvaliteten i yrkesutbildningen så att vi får en bra struktur även när det gäller den? 231 Statsrådet () replik: brukar ofta börja sina anföranden med att säga att han inte fick svar på frågan. Det kanske slank med av bara farten. Du fick ju ett svar på frågan. Jag sade att särvux ska bli en rättighet. saknar en nationell strategi. Jag måste säga att när jag läser förslag i betänkandet undrar jag vem som saknar strategi. Man ska ta bort utvecklingspengar på , ta bort anslaget för uppsökande verksamhet, lägga in valideringsdelegation, CFL och i . På vad sätt stärker det vuxenutbildningen? Sedan ska man föra över 10 miljoner till en yrkeshögskola. , med förlov sagt, blir en rektor, ett par lärare, pennor och suddgummin. Det räcker inte till så där väldigt mycket för att tala om en nationell strategi och slå sig för bröstet för att man satsar på yrkesutbildningar. En nationell strategi är betydelsefull. Den handlar om precis det som jag sade i mitt anförande, om att fortsätta rikta pengar för att garantera volym i vuxenutbildningen. Vi behöver fler vuxna som får möjlighet att lära, inte färre. Vi tänker bibehålla de förmånliga studiestöd som behövs för att många äldre ska våga ta steget och påbörja sina studier. Det handlar om rekryteringsbidrag, korttidsstöd. Det handlar också om möjlighet att bedriva uppsökande verksamhet för att verkligen nå de grupperna. Det handlar om barntillägg. Det handlar också om att skjuta lånetrappan framåt i tiden. Så nog har vi ganska många idéer. Jag fortsätter gärna att diskutera det här med men hoppas att och kd då har en lite mer samlad vision av vuxenutbildningen än att klaga på , att göra egna neddragningar och föra in vuxenutbildning som en del av . Det tror jag inte är en framgångsrik modell. 232 () replik: Begreppet sorterande utbildningssystem används här. Det är ju det som jag brukar beklaga, att Socialdemokraterna har ett sorterande utbildningssystem. Ni glömmer dem som faktiskt inte pluggar för att gå på högskolan utan som är väldigt intresserade av att komma ut i arbetslivet och få en yrkesinriktad utbildning. Det handlar om lärlingsutbildning och yrkesutbildning på gymnasiet, men det handlar också om tiden efter gymnasiet. Det är sant att vi minskar det statliga bidraget till vuxenutbildningen, som är på 1,7 miljarder, med ca ½ miljard. Men det är också sant att vi från sida lägger ½ miljard på kvalificerad yrkesutbildning. Vi tycker inte att det generellt sett är den självklara vägen för människor som är osäkra på arbetsmarknaden att läsa olika ämnen i vuxenutbildningen, ibland kanske oplanerat. Det kan vara bra för väldigt många och är bra för väldigt många, men det är inte den självklara vägen, utan för många är antingen en kvalificerad yrkesutbildning eller en arbetsmarknadsutbildning det riktiga. Ni får alltså inte glömma bort att alla inte läser för att börja på högskolan. Sedan blir det då lite hastiga och lite oplanerade åtgärder. Det här rekryteringsbidraget, till exempel, har ju kritiserats väldigt allvarligt av jag har boken på mitt bord här. Man konstaterar att det är risk för felaktiga utbetalningar, att det är mycket stora otydligheter i direktiv och riktlinjer och att det saknas kunskap, fast det har pågått , om det här rekryteringsbidraget verkligen har haft en rekryterande effekt. Sedan kan man också diskutera vem som ska bestämma vilka människor det gäller. Varför ska vissa vuxna människor inte behöva använda studiemedelssystemet? Vem avgör det? Tydligen har man inte hittat något bra system för det. Jag tycker fortfarande att det finns all anledning att beteckna det som ett orättvist bidrag. Sammanfattningsvis undrar jag alltså: Vad gör ni åt dem som är yrkesinriktade? 233 Statsrådet () replik: Jag vill börja med att tacka för påminnelsen om yrkesutbildningen. Jag tycker att vi ska tala mycket mer om den i den här kammaren. Jag tycker att vi gör det alltför sällan. Vi behöver göra mer på den fronten. Det är jag helt övertygad om. När det gäller gymnasieskolan menar jag att det steg som tas med lärlingsutbildningar är ett väldigt viktigt steg som blir väl värt att följa. Kvalificerad yrkesutbildning är också en väldigt bra utbildningsform. Vi är överens om att den ska utökas, men jag menar att det måste göras i en takt som näringslivet klarar av att möta upp, så att vi kan garantera kvaliteten också framöver. Det krävs ju en tredjedel praktik och det krävs ett engagemang mellan näringsliv och högskola för att utbildningen ska bli till. Där kan vi konstatera hur många det är som är intresserade av att starta en kvalificerad yrkesutbildning. Det finns fler än det finns ansökningar men inte i den grad, så här långt, som oppositionen föreslår. När det gäller rekryteringsbidraget vill jag säga att det inte handlar om att studera på olika villkor, att någon ska ha någon form av gratisstudier. Det handlar om att underlätta för en ingång i utbildningssystemet för den som står långt borta, för den som inte har studerat på väldigt . Det är ingen som studerar på rekryteringsbidrag genom hela gymnasiet och högskolan. Det är för som detta kan beviljas, men det ger just möjlighet för den enskilde att faktiskt våga. Att flytta pengar från vuxenutbildningen till KY kan ju låta klokt, men man ska också betänka att KY kräver treårig gymnasieutbildning, vilket innebär att man tar, återigen, från den grupp som skulle behöva mer, som har fått minst av utbildning tidigare i livet i utbildningssystemet. Vi ger dem rekryteringsbidraget, korttidsstödet, uppsökande verksamhet och , nämligen var tredje plats i vuxenutbildningen. Det hjälper inte den gruppen över huvud taget att vi stärker vare sig KY eller högskola, med tanke på att frågan som ställde också var hur vi ska ge förutsättningar för dem som inte vill studera vidare. 234 () replik: Det är ju en helhet, förslag och alliansens förslag, som pekar åt samma håll, även om det finns skillnader av förklarliga skäl. Vi vill också satsa på en alternativ lärlingsutbildning i gymnasieskolan utanför de 17 programmen. Vi tycker att det ska vara möjligt att få en bra gymnasieutbildning utan att läsa för att få högskolebehörighet. Vi avsätter nu 70 miljoner i extra bidrag till kommuner som vill starta en försöksverksamhet med en alternativ lärlingsutbildning. När det gäller kvalificerad yrkesutbildning finns det massor av ansökningar från företag och från kommuner som är intresserade av att starta kvalificerad yrkesutbildning men som inte kan få starta och som lever i mycket stor ovisshet fram innan kurserna startar, beroende på att det är så pass snålt tilltaget med medel. Så nog finns det ett behov av kvalificerad yrkesutbildning. Vi hinner inte ta upp allt. Jag skulle väldigt gärna tala om förskolan också, för den engagerar mig mycket, men det är lite fel att dra upp den under den . Men jag skulle vilja ställa en konkret fråga till statsrådet när det nu har blivit så skarp kritik av hur rekryteringsbidraget används. Det sägs tydligt att det är otydligheter i direktiv och riktlinjer. Det sägs tydligt att vi inte i utvärderingarna har fått reda på om det är de som annars inte skulle ha studerat som får pengarna, om det har rekryterande effekter. Då blir min direkta fråga: Vad tänker och regeringen göra, om ni nu vill fortsätta med rekryteringsbidraget, för att få ett grepp om hur det används och för att kunna förbättra användningen av det? 235 Statsrådet () replik: talar här om helhet. Det är just det jag försöker finna i allianspartiernas reservationer i betänkandet. Man föreslår lärlingsutbildning på gymnasiet som inte ger högskolebehörighet med en hänvisning till att man kan komplettera om man sedan skulle vilja. drar man ned med en tredjedel. Det går inte riktigt ihop. Jag tror inte att vi i ett kunskapssamhälle ska lura en generation unga människor och säga: Du behöver inte högskolebehörighet. Du kan skaffa det . Jag tror att det är väldigt många som kanske inte alls tänker sig det men som under sitt 4045-åriga yrkesverksamma liv som de har framför sig kommer att behöva det. Varför ska de gå omvägen över komvux senare? Jag ser ingen anledning till det. Vuxenutbildningen ska finnas för den som av olika skäl missat, behöver lära mer och lära nytt men inte för att vi har byggt in en återvändsgränd. När det sedan gäller KY är det 1 000 ytterligare platser och 1 000 ytterligare . Vi är överens om att KY ska öka. Vi kan diskutera takten. Det ställdes en fråga om rekryteringsbidraget och hur jag tänker där om man annars inte skulle ha studerat. Det är en rätt komplex fråga att få ett svar på. Det tror jag att alla inser. Vilka är det som har studerat vidare? Det är inte helt enkelt att veta det, eftersom rekryteringsbidraget har fungerat en så . De som börjar studera med rekryteringsbidrag har stora kunskapsluckor. De studerar kanske både på grundläggande och på gymnasial nivå. Flera av dem har nog inte ens kommit att få möjligheten att till exempel läsa vidare vid högskola. Rekryteringsbidraget ska utvärderas. Jag kan garantera att vi inte kommer att välja några modeller eller fatta beslut som innebär att vi med ett svep försämrar förutsättningarna för dem som har fått allra minst. Vi ska inte ta bort var tredje komvuxplats, rekryteringsstöd, korttidsstöd, pengar vill uppsökande verksamhet, utvecklingsmedel för och så vidare. Det tror jag inte är den väg vi ska gå. 236 () replik: Jag fick en del frågor. Jag vill till säga: Hur kan statsrådet påstå att vi dränerar förskolan när vi satsar 660 miljoner mer än ni? Hur kan hon påstå att vi sätter treåringar i skolbänken, när jag så tydligt har förklarat att vi utvidgar den allmänna förskolan till att gälla för en årskull till, och dessutom talar om vad vi vill med den? Hur kan statsrådet säga att moderat politik gör att föräldrarna ska välja mellan förvärvsarbete eller att skaffa barn? Vad menar med det? Med risk för att vara oförskämd undrar jag: Har inte läst våra förslag, eller har hon inte förstått? 237 Statsrådet () replik: Jag har fått frågan av under en frågestund om vad jag tycker om förslag. Jag har då blivit informerad om att förslag innebär att barn har en avgränsad period som är ett lärande. Det går inte att kalla det för något annat än en barnskola, en tidig skolstart. Då slår man sönder det som är den framgångsrika modellen i svensk förskola där omsorg, pedagogik och lärande blandas för alla åldrar. har inget bra svar på vad som händer . Det är inte så intressant. Där kommer Nackamodellen och ett vårdnadsbidrag in. När det sedan gäller resurser kan man inte konstatera annat än att ska göra gigantiska skattesänkningar, som vi inte heller ska glömma bort. Ska vi ned till europeisk nivå handlar det om minus 250 miljarder i intäkter, var femte skattekrona. Man ska göra det och skapa en bättre förskola. Det vore intressant om ägnade sin nästa replik till utveckla hur det ska gå till. Dessutom har röstat emot personalförstärkningsmedel. De menar att öronmärkta pengar leder till ineffektivitet. Man kan inte låta bli att ställa sig frågan: Blir mindre pengar mer effektivt? 238 () replik: Om jag berömmer personalförstärkningar, hur kan man då påstå att vi har röstat emot det? Som med allting annat i vår politik vill vi inte ha specialdestinerade bidrag. Vi tror att kommunerna är fullt kapabla att avgöra om de vill satsa på fler förskollärare, eller om någon behöver barnskötare eller kanske till och med en tredje behöver renovera lokalerna. Vi satsar precis lika mycket pengar som regeringen i fråga om personalförstärkningar. Men vi lägger dessutom till 660 miljoner. Det är urlöjligt när ni socialdemokrater håller på med det som en gång har svarat på. Han skulle svara på vad hans vision var om framtida skattenivåer i . Han sade: Jag skulle vilja se en nivå som är en medeleuropeisk nivå. Då säger ni att vi vill sänka skatterna med 270 miljarder eller någonting. Det förtjänar knappt att kommenteras. Det stod i moderata motioner tidigare att vi ville ha en barnskola. Det står det inte längre. Vi vill ha en tidigare skolstart för sexåringar. Men vi vill inte sätta treåringar på skolbänken. Att vi säger att det ska vara en avgränsad tid innebär inte att vi tänker drilla treåringar .