prot · GT0935 · 2005-11-22 00:00:00 — Det handlar om den utvärdering och översyn som ska göras. Finns det någonstans med i tankarna inför det arbetet att man tar med sig detta och funderar på det? Det här är ju en rättighetslagstiftning. Det gäller enskilda individers rättighet till att ha ett bra och drägligt liv och att kunna få hjälp för att få sin vardag att fungera. Eftersom detta är en rättighetslagstiftning som vi har klubbat här inne så undrar jag om man någonstans i utvärderingen eller översynen lyfter in detta. Ser man över hur man skulle kunna lyfta upp detta och göra det till ett nationellt finansiellt ansvar för att komma ifrån den här typen av utjämningssystem? Det påtalas emellanåt att kommuner ska kunna planera för att kunna få ut så mycket pengar som möjligt, eller så planerar man inte för det. Det blir en väldigt underlig och konstig situation. Finns det tankar på att lyfta in det här i översynen? 100 Statsrådet (): Jag tar den senaste frågan först. Jag tror att den ska ställas till statsrådet , som har ansvaret för själva lagstiftningen när det gäller finansieringsdelen. Mitt ansvar här är att klara ut finansieringssystemet mellan kommunerna. Det är det som ligger på min lott. Det här är ju för övrigt ganska komplicerad lagstiftning. Jag rekommenderar dig att ställa den frågan till henne. Jag tänker inte gå in på den. Den modell som jag är beredd att titta närmare på gäller hur vi kan få ett finansieringssystem som följer verkligheten närmare. Tyvärr är det nog så här med planeringen. Det här är komplicerat. Vi kan se att man kan beklaga den tidshorisont som har varit. Den skulle kunna gå att trimma. Det är också därför jag säger att man skulle kunna göra en snabbare räkning om uppgifterna kom in snabbare, och då skulle man också kunna få tidigare besked. Man kan alltså hjälpas åt i det system som finns, även från kommunernas sida. En del har varit snabba och duktiga på det här, och en del har inte prioriterat det på det sätt som man kanske borde ha gjort. Då kommer det . Det finns alltså ett ansvar där också. Å andra sidan kan man se att beskedet här inte kommer tidigare än vad det gör i det stora utjämningssystemet. Problematiken med det här är egentligen att några nya ärenden som man har fått när det gäller LSS i en liten kommun kan få väldigt stora ekonomiska konsekvenser i systemet. Det är det som skiljer så mycket. Det andra jämnas ut och får inte de enskilda konsekvenserna. Hur man än vrider och vänder på det här så blir det så här. Jag såg att det var någon kommun i som hade fått tre multihandikappade kommuninvånare genom en bilolycka, vilket i princip tog en stor del av kommunens sociala budget. Det finns inget utjämningssystem som väger upp detta när olyckan händer. Det kommer att vägas in med andra kostnader, och sedan får man kompensation. Det är precis det här som jag vill åt att försöka få närheten mellan de faktiska händelserna och utjämningen så att det ligger så nära att det inte töjer ut . Det är en eftersträvan som vi har när vi tittar på den utjämning som hade skett. Du frågade efter olika räknemodeller. Vi har vridit och vänt på det här. Tjänstemännen på departementet tog fram 17 olika räknemodeller för hur man skulle kunna hantera det här på ett sätt så att man fångade upp dels dem som förlorar åt det ena hållet, dels de andra. Det gällde hur man skulle kunna se över det här och hur man skulle kunna väga in det på ett bra sätt. Det gäller kanske framför allt dem som förlorar. Man skulle se hur man skulle kunna utjämna det hela. Det är ganska komplicerat. Det visade sig att det enklaste ändå var att man tog snittet. Man menar att snittet någonstans ger något slags basår mittemellan. Det är ungefär så det blir om man väger . Då blir det övergripande på det sättet. Det blev den enklaste modellen för att kunna hantera det hela inom de tidsramar som fanns. Det är säkert inte det mest lysande sättet, men det gav ändå effekten att det trubbade av de största utfallen åt båda håll. Det gällde framför allt dem som förlorade väldigt mycket. Det gick naturligtvis ut över dem som också hade räknat med att kanske få mer pengar. Det är många som har pratat med mig om det här. Jag har diskuterat det. De som förlorar pengar och hade räknat med mer är missnöjda. Andra är väldigt glada. Så ser det ut i om man tittar ut, och det fördelar sig ganska jämnt. ska jag säga till att jag inte menar att vi ska låta systemet vila. Vi har sett de problem som finns, och vi är beredda att ta tag i dem så snabbt som möjligt. Man ska inte kunna förutse när basåret räknas ut. Det har varit en del av systemet. Det ska göras vid olika tillfällen, och det ska inte kunna förutses så att man kan förbereda sig på det. Det ska bli återkommande med olika system. Så ser systemet ut. Därför kan jag inte säga någonting om hur det ser ut om det ska räknas upp eller hur det ska göras. Det återstår att se. Jag hoppas att vi i den översyn som vi vill sätta i gång snabbt nu också kommer fram till att vi kan hantera detta på ett smidigare och bättre sätt än vad som kanske har varit fallet så här långt. 101 (): Vad jag kan urskilja av svaret så är det detsamma som vi har hört tidigare. Det finns en ambition att komma någonstans på området. Det kommer översyner. Men när vet ingen, i alla fall inte vårt statsråd som är ansvarig för frågorna. Så snabbt som möjligt är inte särskilt nöjaktigt för de kommuner som befinner sig i den här cirkusen som man ändå måste säga att det är fråga om. Ett adelsmärke för ett anständigt samhälle är hur handikappade behandlas. Beträffande det kommunala utjämningssystemet för LSS visar regeringen en nonchalans gentemot kommunerna som är förvånande genom sina sena, ryckiga och oförutsägbara besked. Därmed visas också en nonchalans mot de funktionshindrade, som ju är de som riskerar att få ta konsekvenserna av ryckigheten. Det borde i stället vara tvärtom att regeringen visade en särskild lyhördhet och respekt när en så känslig sak som det kommunala utjämningssystemet för handikappomsorgen behandlas. Efter det att och den borgerliga alliansen har tryckt på har socialutskottet tagit ett utskottsinitiativ som i förlängningen kanske kommer att ge en radikal lösning. Staten har ju beslutat om LSS-reformen. Då borde det också vara staten som står för kostnaderna. Utskottsinitiativet innebär att den sittande även ska utreda om kostnadsansvaret läggas över helt och hållet på staten eller om kommunerna ska få fortsatta med det trassel som har varit . Jag hoppas på en god lösning och att insikt också drabbar det regerande partiet så att ytterst sett de funktionshindrade får en tryggare och säkrare tillvaro i våra kommuner. 102 (): Jag känner att jag har fått ett lite fylligare svar i debatten. Jag har inte lyckats att få ministern att skriva ett nytt pressmeddelande som han kan skicka ut till kommunerna , men det trodde jag väl inte riktigt att jag skulle lyckas med heller. Jag tror att det är väldigt viktigt att den här översynen görs tämligen omgående. Jag tror också att det vore värdefullt att titta på om inte det här är en rättighetslagstiftning som också ska vara ett nationellt finansiellt ansvar. Jag vet att det inte bara är en enkel modell att plussa in där heller, men det skulle kunna vara ett alternativ till de 17 modellerna för att få det hela att fungera mellan kommunerna. Kommunerna vill ha långsiktiga ekonomiska villkor. Det finns också lite funderingar ute i kommunerna. Det står att det inte ska vara påverkbart, men det gick tydligen att göra på de här . Det är många kommentarer som jag också har fått. Men det var ändå ett litet steg i rätt riktning. Vi fortsätter att följa frågan och hoppas att det ska gå ännu mer i rätt riktning. 103 Statsrådet (): Jag ska bara säga några saker. Det finns absolut ingen nonchalans i detta. Som lagstiftningen ser ut nu är LSS-frågan en ansvarsfråga. Det staten har gjort utifrån den här lagstiftningen är ju faktiskt att utjämna kostnaderna så att det ska bli lättare. Man kan ha åsikter om utjämningssystemet och tycka att det inte fungerar bra, men utan systemet skulle konsekvenserna vara oerhört mycket större för kommunerna. Det skulle också försvåra möjligheterna för handikappade att röra sig mellan kommuner, vilket naturligtvis också är en frihetsfråga som är väldigt viktig. Här har vi absolut en ambition att åstadkomma bra förutsättningar. skulle jag vilja säga något om detta med ett nationellt system som tas upp . Det tas också upp i kommunala kretsar att man vill ha det så. Ska man titta på ett sådant system och göra något åt detta, får man ett helt nytt system. Grundtanken var ju att hanteringen skulle vara så nära den handikappade som möjligt där man också kan ge den bästa vården. Besluten skulle också fattas där. På det sättet löser man frågorna. Ett nationellt finansierat system kan inte bara innebära att det levereras in i den kommunala sektorn som sedan hanterar detta, utan då får man en helt annan prövning och ett helt annat system som kräver en ganska stor omvälvning. Om man tittar på det måste man ta ett stort tag över detta. Det bör man vara medveten om. Det är ganska enkelt att säga att vi ska ha en nationell finansiering, men då talar man om ett annat system i sin helhet. Min uppgift i det här läget är att se till att vi får ett utjämningssystem som fungerar så bra som möjligt. Det kommer vi att ta på största allvar och försöka förbättra detta så att det ger bättre planeringsförutsättningar och en större säkerhet till kommunerna som har att hantera detta. Det är min absolut viktigaste och ärliga ambition i det här sammanhanget. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 16 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:FiU1, FiU11 och FiU9 betänkanden /06:SkU5 och SkU7 Anmäldes och bordlades Proposition 2005/06:48 Den europeiska exekutionstiteln för obestridda fordringar betänkande 2005/06:SkU1 Anslagen till , och , m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU3 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag m.m. betänkanden /06:BoU2 Tredimensionell fastighetsindelning kompletterande lagtekniska frågor 2005/06:BoU4 Lantmäteriverksamheten 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:123 av ()till statsrådet efter bröstcanceroperationer 2005/06:124 av Per ()till finansminister och värdeår 2005/06:125 av ()till statsrådet sträckning av genom 2005/06:126 av ()till statsrådet arbete för att följa upp tecken på förtryck och diskriminering i turkiska skolor 2005/06:127 av ()till utrikesminister förhållande till Hamas 2005/06:128 av ()till statsrådet utnämningspolitik /06:129 av ()till statsrådet politiska opinionsbildning 2005/06:130 av ()till statsrådet expansion 2005/06:131 av ()till statsrådet ställning i asylprocessen 2005/06:132 av ()till jordbruksminister sedvanerätt till vinterbete i skogslandet 2005/06:133 av ()till statsrådet bland äldre vårdbehövande Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:430 av ()till finansminister 2005/06:431 av ()till finansminister av oäkta bostadsrätter 2005/06:432 av ()till finansminister av den ideella sektorns hyreskostnader 2005/06:433 av ()till statsrådet för sjukskrivning 2005/06:434 av ()till statsrådet på jobbjakt 2005/06:435 av ()till jordbruksminister och skydd mot rovdjur Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 96 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.