prot · GS09113 · 2005-04-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet den 1 maj31 augusti. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för statsrådet under sjukledighet. 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2004/05:521 Till Interpellation 2004/05:521 av om användandet av biståndsmedel Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU9 Punkt 2 (Individuell kunskapsrätt) 1. utskottet 2. res. 2 (m, c) Votering: 216 för utskottet 62 för res. 2 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 38 fp, 24 kd, 24 v, 12 mp För res. 2: 43 m, 1 kd, 18 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Punkt 4 (Bildningens betydelse) 1. utskottet 2. res. 4 (fp) Votering: 240 för utskottet 38 för res. 4 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 25 kd, 24 v, 18 c, 12 mp För res. 4: 38 fp Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Punkt 5 (Målstyrd skola) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, m, kd, c) Votering: 154 för utskottet 124 för res. 5 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 24 v, 12 mp För res. 5: 43 m, 38 fp, 25 kd, 18 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Punkt 9 (Pedagogisk mångfald) 1. utskottet 2. res. 9 (mp) Votering: 265 för utskottet 12 för res. 9 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 38 fp, 25 kd, 24 v, 17 c För res. 9: 12 mp Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 5 c, 5 mp, 1 - Punkt 30 (Skolstart) 1. utskottet 2. res. 19 (m, kd, c) Votering: 189 för utskottet 85 för res. 19 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 115 s, 38 fp, 24 v, 12 mp För res. 19: 43 m, 24 kd, 18 c Frånvarande: 29 s, 12 m, 10 fp, 9 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Punkt 77 (Ansvarskontrakt mellan skola och föräldrar) 1. utskottet 2. res. 60 (kd) Votering: 251 för utskottet 25 för res. 60 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 43 m, 38 fp, 24 v, 17 c, 12 mp För res. 60: 25 kd Frånvarande: 27 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 5 c, 5 mp, 1 - Punkt 104 (Uppdrag till att informera kommuner och skolor om den vägledning som finns för sponsring av skolor) 1. utskottet 2. res. 85 (v) Votering: 252 för utskottet 25 för res. 85 1 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 38 fp, 25 kd, 18 c, 10 mp För res. 85: 24 v, 1 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU10 Elevhälsa, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. UbU11 Särskolan och specialskolan Punkt 1 (Särskolan som egen skolform) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 121 för res. 1 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 24 v, 12 mp För res. 1: 42 m, 38 fp, 24 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 13 m, 10 fp, 9 kd, 5 v, 5 c, 5 mp, 1 - Punkt 5 (Rätt till omprövning av särskoleplacering) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, m, kd, c) Votering: 154 för utskottet 124 för res. 5 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 24 v, 12 mp För res. 5: 43 m, 38 fp, 25 kd, 18 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Punkt 7 (Statens ansvar för specialskolans elever) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 124 för res. 7 1 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 24 v, 11 mp För res. 7: 43 m, 38 fp, 25 kd, 18 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Punkt 8 (Valfrihet för funktionshindrade elever) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, m, kd, c) Votering: 154 för utskottet 124 för res. 8 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 24 v, 12 mp För res. 8: 43 m, 38 fp, 25 kd, 18 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 4 c, 5 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2004/05:AU8 betänkanden /05:FiU25 och FiU30 betänkande 2004/05:FöU9 Föredrogs näringsutskottets betänkande 2004/05:NU12 (framst. 2004/05:RRS5). 1 (): Dagens debatt handlar om , juvelen bland de svenska bolagen, om man nu ska tro statsrådet i en utfrågning i . Det ligger ganska mycket i det om man ser till lönsamhet och företagsekonomisk utveckling. Bolaget har haft en positiv utveckling . För redovisar man en vinst på , varav en viss del kommer att användas av statskassan. Den företagsekonomiska utvecklingen till trots det är inte det och granskning handlar om utan om hur man från sida och ytterst regeringen, med statsrådet i spetsen, har styrt bolaget. På den punkten har mycket kritik att framföra. Man pekar på att styrningen av bolaget har varit formlös eller, för att citera riksrevisorn : Man vet inte vilka beslut som fattats av vem och var. pekar också på att bolaget har försatt sig i en situation där det svenska skattekollektivet helt saknar insyn i bolaget. Detta har skett genom de satsningar som gjorts i . Den tyska aktiebolagsrätten medger inte att ägarna har den typ av insyn i bolaget som vi är vana vid. Det betyder att organ som och inte kan kontrollera, inte har någon insyn i de bolag som äger i . har också anmärkt på att stora och strategiska beslut har fattats av bolaget utan att har haft möjlighet att göra sin röst hörd i dessa strategiändringar. Men den kanske viktigaste kritiken, åtminstone enligt mitt förmenande, är den omständighet att som bolag har kunnat agera helt ostört och helt oberört av de beslut som fattas i den här kammaren. I politiskt hänseende är detta hyckleri som regeringen uppvisar ganska anmärkningsvärt och viktigt att debattera i den här kammaren. Vad är det då som har hänt? Jo, fick av regeringen, eller ytterst av , ett alldeles särskilt energi- och miljöpolitiskt uppdrag. Detta beslutade man om 1997, på direkt uppmaning och som följd av en proposition som regeringen hade lagt fram. Enligt detta uppdrag ska inom ramen för kraven på affärsmässighet avsätta resurser för utvecklingen av ny elproduktionsteknik och därmed bidra till en svensk elförsörjning som är ekonomiskt och ekologiskt uthållig. ges därigenom en strategisk roll i omställningsarbetet. har jag valt att citera från regeringens proposition för att tydligt visa att det är regeringen som har haft dessa ambitioner. I det beslut som sedan fattade var formuleringen lite annorlunda, men innebörden var precis densamma. Det är stolta ord, vackra ord som passar bäst i middagstal. Men med facit i hand verkar de mest ha kommit på pränt för att man ska lura sina samarbetspartier. I verkligheten visar det sig nämligen vara ljusår mellan ord och handling. I själva verket har man från regeringens sida inte gjort någonting för att genomdriva dessa miljöpolitiska ambitioner till praktisk handling från sida ingenting. I stället skyller man ifrån sig. I de förhör som har gjorts i det är för övrigt ganska intressant läsning är man mycket ordrik, och man skyller framför allt på den omständigheten att bolagiserades av den borgerliga regeringen , underförstått att detta ändå var den borgerliga regeringens fel. Man säger: Vi har ansträngt oss hårt. Vi arbetar med styrningsfrågor, och vi har höga energipolitiska ambitioner och så vidare. Men man har inte gjort någonting. Argumentationen är inte övertygande alls. Visst hade man kunnat göra saker om man väldigt gärna hade velat göra någonting. Det är inte så att ett aktiebolag är ostyrbart, om någon skulle tro det. Men ett aktiebolag styrs på ett annat sätt än ett statligt verk. Det vet alldeles säkert företrädare, men man har struntat i det. Vad hade man då kunnat göra för att i handling verkligen visa att de energipolitiska ambitionerna och satsningarna är seriösa och att man menar allvar med dem? Man hade exempelvis kunnat införa en liten passus i bolagsordningen alltså den bolagsordning som egentligen är det yttersta styrdokumentet för om hur det energipolitiska uppdraget ska utformas och se ut. Men så gjordes icke, tills i går. Då infördes en liten passus. Då ett tu tre kom man ånyo från sida med stolta och vackra ord med förslag på en skrivning som skulle in i bolagsordningen. I denna skrivning som kom in i bolagsordningen står det: skall nu inom kraven på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställning till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Känns orden igen? Det borde de göra därför att de är kusligt lika de ord som fanns i regeringens proposition . Det har alltså tagit nästa att få in dessa ord. Och så säger näringsministern att man arbetar hårt med det. Men, fru talman, man kan inte arbeta så hårt om man bara lyckas formulera ungefär två ord . I själva verket har man väl inte tyckt att detta var så angeläget. Vad hade man mer kunnat göra? Ja, man hade kunnat överföra till gruppen statliga bolag med särskilt samhällsansvar för att ytterligare understryka vikten och betydelsen av det energipolitiska uppdraget. Men så gjordes inte heller, sannolikt av rent kommersiella skäl. Man behöver de vinster som levererar till staten. Jag kan säga att ur moderat synvinkel är det som har gjort knappast att kritisera. Det är ett välskött bolag som har haft en utmärkt utveckling och levererat mycket pengar till statskassan. Men det är inte det som saken gäller. Utan vad som gäller är om regeringen ska kunna sätta sig över de beslut som fattas i , vilket man har gjort här. Om bestämmer att ska ha ett särskilt uppdrag på regeringens initiativ då är det regeringens med risk för att uttrycka mig kraftfullt förbannade skyldighet att se till att detta uppdrag också kommer att få genomslag i handlande. Och det är det som man inte har gjort. Vi moderater tycker inte om detta särskilda uppdrag på det energipolitiska området. Vi tror i själva verket att detta är negativt ur företagets synvinkel. Alla som har ägnat sig åt företagsstyrning i teori och praktik vet att dubbla mål, vilket företaget nu har fått, är ytterst olyckligt. Dubbla mål gör nämligen ett bolag helt ostyrbart. när tänkande och våndor äntligen infört denna förändring är väl risken stor att man kommer att få ännu mindre styrsel på bolaget än man någonsin har haft förut. Statssekreterare sade för övrigt i går på bolagsstämman att skälet till att man införde dessa meningar i bolagsordningen var att man hade höjt sin energipolitiska ambition. Då undrar jag: Från vilken nivå? Det måste vara från nollnivå. Regeringens argumentation är inte övertygande, och dess handling är än mindre övertygande. Efter en kritisk granskning från och tre anmälningar till har man äntligen skridit till handling. Men det är inte bara . Förtroendet är förbrukat, och hyckleriet är avslöjat. Det är dessutom dubbelfel som man gör. Och som jag påpekade kommer bolaget nu dessutom att bli än mer ostyrbart än . Men man kan säga att det som har inträffat här i någon mening har avslöjat viktiga ting i regeringens handlande, det vill säga hyckleriet. bildades i början av , och har man granskat en rad olika företeelser i stort och smått. Och gemensamt för dessa är, får jag väl säga, en massiv kritik mot regeringen och dess skötsel av landet och skattebetalarnas pengar. Det är utmärkt att finns, och jag välkomnar dess rapporter. Men beklagar jag de partier som bildar regeringsunderlaget och som här har valt att tro mer på sin regering än på utomstående experter och på . För mig är detta en kuslig illustration av den osjälvständighet som utmärks av. En av våra tre grundlagsstadgade uppgifter, den att övervaka och kritiskt kontrollera och granska regeringen, har dessa tre partier valt att bortse från. Särskilt kritisk kan man kanske vara mot som genom att inte gå på samma linje som de borgerliga partierna i den här frågan inte bara låtit sig grundluras av regeringen, utan dessutom gjort det utan att hojta till. I stället bör man med all kraft kritisera regeringen för handhavandet och för att inte hörsamma beslut som på initiativ av regeringen själv fattas i denna kammare. Med dessa ord vill jag bara sammanfatta mina synpunkter med att vi moderater tar kritik på fullaste allvar. Jag ställer mig bakom samtliga moderata reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 3 under punkt 2. 2 (): granskning av , uppdrag och statens styrning, visar på en rad olika brister i regeringens ägarförvaltning. är statens största helägda bolag. Under förutsättning att staten över huvud taget ska äga aktiebolag borde regeringens styrning av vara ett föredöme, åtminstone för andra statligt ägda bolag. som är mycket bra, och dessutom styrelsens framställning till , visar tvärtom att regeringen är allt annat än en mönsterägare. Revisionen berör särskilt kraftfulla expansion framför allt i och . har verksamhet i stor utsträckning motiverats av avkastningskrav, för att inte säga det enda kravet. Den utvecklingen har kunnat äga rum i motsats till det uppdrag som statsmakterna har formulerat där har, ska ha eller borde ha en ledande roll i omställningen av energisystemet och miljöpolitiken i . Enligt återkommande riksdagsbeslut och 2002 är aktiva medverkan av avgörande betydelse för omställningen av energisystemet. I regeringsförklaringen sade statsminister : En sammanhållen klimat- och energipolitik utvecklas. ska ta en ledande roll i omställningen till förnybar energi. Har detta gjorts? granskning visar tvärtom att regeringen låtit det statliga bolaget exploatera föråldrade och mycket smutsiga energikällor. har expanderat mycket kraftigt genom flera förvärv, bland annat i och . Vi minns alla hur började bryta stenkol i och den lilla byn som fick tvångsförflyttas. Driften av stenkolsgruvan innebar att på kuppen fördrev den sorbiska minoriteten, en utsatt folkgrupp i . Det agerandet fick, med rätta, utstå kraftfull kritik inte minst här i . hörde jag att nu hotar ännu en by i . Stora sår rivs upp i naturen. Statliga Svenska är företaget som tjänar stora pengar på affären. pekar i sin granskning på att har ett alldeles för otydligt uppdrag. Utgångspunkten för granskningen var det energipolitiska beslutet där fick ett utökat ansvar att verka för omställningen. Bolaget gavs en mycket framträdande roll i genomförandet av miljö- och energipolitiken. Detta är resultatet. Dessvärre har inte ägnat sig åt den här uppgiften. I stället har bolaget enbart prioriterat den egna affärsmässigheten. Syftet med ett statligt bolag var ju att styra mot fler mål än bara affärsmässighet. Så har dock inte skett. Regeringen måste därför återkomma till med ett klargörande och förtydligande om hur miljö- och energipolitiska uppdrag egentligen ska se ut. Regeringen har inte på något sätt tagit sitt ansvar och förtydligat uppdraget gentemot . Det är regeringen och ingen annan som bär det fulla ansvaret för att en sådan prioritering av målen genomförs. I går på skedde den största icke-händelsen i svensk politik. Enligt den nya bolagsordningen ska ta ett utökat ansvar men inom ramen för affärsmässighet, vilket innebär: affärerna först och sedan kanske miljön dubbelmoral! Man säger en sak, men i verkligheten kommer det att betyda någonting helt annat. I sin granskning av konstaterar också att det från ägarförvaltningens sida tillämpas en så kallad formlös styrning av bolaget. Den formlösa styrningen, det vill säga att utbytet av information mellan bolaget och ägarförvaltningen inte dokumenteras i alla delar, har begränsat möjlighet att bedöma hur den interna kontrollen av processen varit utformad. Den formlösa styrningen av ger även regeringen, vilket också har framhållit, en relativt stor frihet att utveckla sin tolkning av bolagets uppgift utan att behöva redovisa den för eller för allmänheten. Mot detta är vi starkt kritiska. Att det inte går att fastställa vem som har fattat besluten eller när de fattats anser vi är helt oacceptabelt. I egenskap av företrädare för det statliga ägandet har ju regeringen att verka i enlighet med de beslut som fattas av om enskilda bolags verksamhet. Inom ramen för kontrollmakten åligger det , det vill säga oss ledamöter, att granska om regeringen har agerat i enlighet med vad vi har beslutat. Förekomsten av en formlös styrning begränsar möjligheten för oss att utkräva ansvar och att göra det jobb vi faktiskt är ålagda att göra. KU har kritiserat detta så sent som . Då sade man att det är av stor betydelse att styrningen av de statliga bolagen sker på ett sätt som skapar möjlighet att granska regeringens agerande i efterhand. Detta har inte skett. granskning av visar att uppmaning och anmaning inte alls har hörsammats av regeringen. Härtill kan läggas att även varit, som tidigare redovisats, kritisk mot det otydliga ägaruppdraget till de statliga bolagen. pekar i sin granskning på att har ett alldeles för otydligt uppdrag. Om detta måste regeringen återkomma till . expansion i och har varit särskilt problematisk. Investeringarna i stenkols- och brunkolsgruvor i strider mot beslut. Det borde ha underställts ett särskilt ställningstagande från regering och riksdag. Grundlagen är, tycker jag, tydlig på det här området. Enligt regeringsformen har regeringen endast ett förvaltningsmandat för de statliga bolagen. Det innebär att regeringen ska höra vid väsentliga förändringar i inriktning och ekonomi för de statliga bolagen. konstaterar för sin del i sin granskning av att beslutet om expansionen i handlade om en så väsentlig ändring i bolagets verksamhetsinriktning att den borde ha föranlett ett formellt ställningstagande från ägarförvaltningen. Inför liknande beslutssituationer för statligt helägda bolag bör ägarförvaltningen eller styrelser i dessa bolag verka för ett formellt ställningstagande vid förändrad inriktning. Det är så tydliga ord att man egentligen inte skulle behöva prata om detta igen. Men man gjorde ju inte detta trots att det i grunden var en fråga för . Investeringar på ca 70 miljarder i överensstämmer inte med de miljöpolitiska målen och programmet för energiomställning. har i uppdrag att leda den svenska energiomställningen, och det gör man med besked men åt helt fel håll. En stor del av verksamhet i bedrivs i det börsnoterade dotterbolaget med en omsättning på ca . Regeringens och möjligheter till insyn och kontroll i utländska dotterbolag är mycket mindre än vad som är fallet i svenska bolag ja, i själva verket i många fall obefintlig. kom i sin granskning till slutsatsen att regeringen ska utreda vilken kontroll och insyn staten ska ha i och andra statliga företags utländska dotterbolag. Det är inte acceptabelt att den svenska , det vill säga ägarna, inte har tillräcklig insyn och kontroll över en så stor del av verksamhet. Det måste ifrågasättas om det är förenligt med riktlinjerna och principerna för den statliga ägarförvaltningen. Det är trots allt, fru talman, ett val hur man organiserar sin verksamhet. Det är inte acceptabelt att folkets valda ombud inte har tillräcklig insyn i verksamheten och inte heller , som ju är satt att granska. Hur försvarar man då Tysklands- och Polensatsningen, de stora stenkols- och brunkolsgruvorna? Ja, man säger: Det är ju lagligt i . Ja, det är lagligt i . Men är det moraliskt försvarbart? Nej, självklart inte. Strider det mot de beslut som vi har fattat här i om vilken väg vi ska gå och om vilken roll ska spela? Ja, det strider mot de besluten. Min slutsats är att man inte gör som säger och att man agerar omoraliskt. I går i en annons stod det: två hål i väggen och ett hål i marken. Det är kanske ganska signifikativt. Regeringen har , med kniven på strupen, ändrat en smula i bolagsordningen. På en direkt fråga i går på stämman hette det att detta inte alls kommer att hindra fler kolkraftssatsningar i . Ska Elsamaffären avbrytas? Nej, absolut inte. Elsamaffären går vidare som planerat. Det kommer alltså inte att innebära någonting. Är det en lönsam satsning på en miljövänlig energikälla gör man den, vilket man även kan göra alltså ingen skillnad. Man borde, fru talman, ha återkommit till med de här stora besluten. Det gällde så mycket pengar. Det gällde en helt annan inriktning än vad har beslutat för , vilket innebär att man borde ha kommit hit. Den formlösa styrningen döljer viktiga beslut. Vem ska ställas till svars? Vad är beslutat? Det är allvarliga frågor som har haft anledning att ta upp i sin rapport. Jag har också talat om att KU har tittat på den formlösa styrningen till exempel och kritiserat regeringen för att den inte förändrar sin styrning av . Jag tycker att det är väldigt synd. Ett bra bolag som har en klar roll att spela. Däremot har man inte en ägarförvaltning som tar sitt uppdrag på allvar. Det här är den socialdemokratiska regeringens flaggskepp när det gäller att förverkliga de miljöambitioner man har. Det tycks vara att bryta mer stenkol och brunkol i och att smutsa ned ännu mer av vår luft. Självklart står jag bakom de reservationer som vi har i detta betänkande, men jag yrkar bifall särskilt till reservation 3. I detta anförande instämde och (båda fp). 3 (): Svenska staten är en av största företagsägare. Över 200 000 personer är anställda av svenska statens bolag och de omsätter . Det är under all kritik att riksdag, folkets kontrollanter, inte har särskilt god insyn i detta statliga företagande. Vi kristdemokrater anser att det är tveksamt om staten över huvud taget ska äga aktiebolag som inte utgör naturliga monopol. Om man nu gör det måste styrningen av sådana bolag vara ett föredöme till dess att ägandet har avvecklats. Inte minst granskning av visar på en rad olika brister i regeringens förvaltning. Det visar sig att är statens största helägda bolag. är ett viktigt instrument inom energipolitiken. Trots det har riksdag mycket litet eller inget inflytande över hur agerar. har varit en aggressiv investerare i elproduktionen på den europeiska kontinenten. Såvitt jag kan se finns det inget stöd hos ägaren det svenska folket för den strategin. som använder de vinster som man drar in på svenska elkonsumenter till att köpa produktion på kontinenten underlåter man att investera i det svenska elnätets säkerhet. När det statliga agerar på det här sättet finns det ingen anledning för privatägda konkurrenter att ta större samhällsansvar än vad gör. investeringar i tysk kolkraft borde ha underställts riksdag, vilket har klargjorts av . Inte ens riksdagsmajoriteten borde kunna vara nöjd med vad har åstadkommit. ska enligt majoriteten spela en viktig roll i omställningen av det svenska energisystemet till ett miljövänligt, långsiktigt hållbart system. I stället expanderar man på kolmarknaden i . Vad tycker till exempel stödpartiet om detta agerande? Man kan rimligen inte vara nöjd. Är det verkligen mer kolkraft som svenska folket, som ju är helägare i , ska investera i? granskning visar att den formlösa styrning som regeringen utövar i styrningen av har misslyckats. Det har lett till att det i efterhand inte har gått att kontrollera beredningsprocessen mellan bolaget och ägaren. Eftersom ägaransvaret sköts av vilar ansvaret på näringsministern. Farhågan att den formlösa ägarförvaltningen skulle leda till otydlighet och okontrollerad styrning av har dessvärre helt och hållet besannats. anser därför att regeringen måste återkomma till med förslag på hur ägarstyrningen kan förbättras så att transparens uppnås och att statens bolag styrs utifrån motivet till ägandet samt till de mål, ekonomiska och samhällsnyttiga, som har satts upp för .