prot · GS09135 · 2005-06-08 00:00:00 — Men forskningen är osäker om hur stora riskerna är och hur de ser ut. Oavsett hur det är med det är det väl bättre att inte använda tobak över huvud taget. Jag tror inte att någon bestrider det. Det är en sanning. Det är också sant att det är bättre att snusa än att röka. Det är det faktiskt. Med rökningen ser vi väldigt starka samband till kol, alltså den kroniskt obstruktiva lungsjukdomen, till cancer och hjärt-kärlsjukdomar. De oerhört starka sambanden finns inte när det gäller snus. får man säga att mer forskning behövs på området. Därför pågår en rad åtgärder. På uppdrag genomför forskare på en grundlig analys av snusets hälsorisker. Den analysen kommer att vara färdig . Då får vi kanske lite mer vägledning om hur stora riskerna är och hur de ser ut. En omstridd fråga är sambandet mellan rökning och snusning. I Socialstyrelserapporten fanns det ett resonemang om att snusningen är en av orsakerna till att antalet rökare i är lägre än på många andra ställen. Det är nog både sant och falskt. Att vi är ett av de länder där man röker minst i världen tror jag hänger samman med ett gott förebyggande arbete, att vi har höga skatter och att vi har en stark lagstiftning när det gäller marknadsföring. Men jag tror att det också hänger samman med att vi har snus som tradition i . är vad jag vet det enda land i världen där en mindre andel män än kvinnor röker. Jag tror att det hänger samman med att män faktiskt snusar till medan det bara är av kvinnorna som gör det. Vi har också redan vidtagit åtgärder när det gäller marknadsföringen av snus. Den proposition som röstade igenom innebär skärpningar i tobakslagen också när det gäller snus. Det görs väldigt tydligt att tobak bara får säljas på ett sådant sätt att man kan kontrollera åldersgränsen. Vi har förbjudit all marknadsföring av tobak, både cigaretter och snus, utom inne på själva försäljningsställena, och där måste det vara en måttfull marknadsföring. Den utomhusreklam som har funnits, både för cigaretter och för snus, måste däremot monteras ned, och det kommer att ske under det här året. Vi tydliggjorde att inga tillverkare av cigaretter eller snus får sponsra evenemang av olika slag. Vi förtydligade också kommunernas ansvar för tillsynen, en tillsyn som kommunerna har möjlighet att ta ut en avgift för. Vi är dock inte nöjda med hur detta har fungerat , och därför förtydligade vi kommunernas ansvar. Det gäller också det ansvar som länsstyrelserna och har i det avseendet. Jag tycker nog att vi har gjort allt vi kan, i alla fall i det här läget, för att minska möjligheterna att marknadsföra snus och också riskerna att snus helt och hållet tar över när rökningen förbjuds på krogen, vilket den gjorde . 174 (): Snus är ändå en tobaksprodukt som skapar och befäster ett beroende. Snus är också en billig nikotinkälla. För den snusburk jag visade betalade jag , att jämföra med ett paket cigaretter som kostar . De här två produkterna ger ungefär lika mycket nikotin, och då kan man fråga sig varför snus ska vara så mycket billigare. Jag menar att vi av folkhälsoskäl måste låta försiktighetsprincipen gälla i också vid saluföring av snus för att inte nya målgrupper och nya generationer ska fastna i tobaksberoende. Visst har det vidtagits åtgärder, men jag är osäker på om de verkligen kommer att påverka snusandet och om inte kommer att behålla sin tätposition som det land som har flest snusare. Visst finns det olika uppfattningar om hur farligt snuset är, men de cancerlarm som kommit från WHO, , måste vi ta på allvar. Det finns nu enligt övertygande bevis för att så kallad rökfri tobak kan orsaka cancer i både munhåla och bukspottkörtel. Men snus kan också ge negativa hjärt-kärleffekter och andra allvarliga implikationer på hälsan som tandlossning, diabetes och fetma. Låt oss, herr talman, lära av historien. introducerades light-cigaretterna i stor skala. Det hette: Du behöver inte sluta röka! Pröva vår mindre skadliga produkt! vet vi att denna moderna tids största hälsobluff har fått miljontals, främst kvinnliga, rökare att dö därför att de gjorde detta, som de trodde, mer hälsosamma val i stället för att sluta röka. Enligt gemenskapsrätten är det tillåtet att vidta restriktiva åtgärder med syfte att skydda folkhälsan under förutsättning att dessa åtgärder grundas på seriösa och aktuella vetenskapliga undersökningar. Jag menar att vi har så pass mycket som talar om snusets negativa effekter att man redan nu borde kunna vidta dessa restriktiva åtgärder. Man behöver inte vänta på ytterligare forskning, för det finns tillräckligt allvarliga tecken. Vad som måste göras är att regering och riksdag, naturligtvis tillsammans med hälso- och sjukvårdens företrädare, utan att invänta resultatet av tidsödande forskning omgående gör en kraftfull investering i den strategi som vi vet är effektiv. Det handlar om en skyddande och begränsande lagstiftning och ett stödjande tillsynsarbete för tillämpning av denna lagstiftning. Det handlar inte minst om utbildning, information och opinionsbildning. Det handlar om ett professionellt och tillgängligt avvänjningssystem för att hjälpa vuxna ur nikotinberoendet. På så sätt kan det tobaksförebyggande arbetet mot barn och unga också bli mer verksamt. Är statsrådet beredd att instämma? 175 Statsrådet (): Jag höll på att börja mitt inlägg med att ställa frågan: Vad är det är ute efter? Jag menar nog att vi har vidtagit alla de åtgärder när det gäller marknadsföring som man över huvud taget kan tänka sig. Vi har inskränkt marknadsföringen så att all utomhusreklam är borta. Vi har inskränkt den också på försäljningsställena. Vi har ett upplysnings- och informationsarbete som har löpt , det här tobaksuppdraget som har haft, och som också har handlat om snus. Vi har Sluta-röka-linjen, där man också kan få hjälp att sluta snusa. Vi har i landstingen på många håll byggt upp avvänjningsverksamheter som tar emot och hjälper patienter att bli av med både rökning och snusberoende. Därför menar jag nog att det redan har gjorts en hel rad åtgärder när det gäller detta. Sedan har vi kanske lite olika uppfattningar om snusets farlighet. Jag kan naturligtvis inte säga att snus är nyttigt. Det är ingen människa som tror det. Det innehåller nikotin, vilket bland annat påverkar hjärt-kärlfunktionerna och också kroppen i övrigt på ett negativt sätt. Ändå kan man nog inte komma ifrån att de som går över från rökning till att i stället börja snusa vinner på det, och det gör de nog också kroppsligt sett. Vi vet dessutom alla att många har snusning som ett sätt att trappa ned för att därefter bli av med rökningen. Jag har väldigt svårt att höta med pekfingret mot dem som slutar röka med hjälp av detta. Det tycker jag mycket väl kan vara en väg att bli av med rökningen. När det gäller rökningen är det ju alldeles klart att det finns oerhört starka samband till cancer, till hjärt-kärlsjukdomar och till den kroniska obstruktiva lungsjukdomen. I korthet: Jag tycker nog att vi har gjort väldigt mycket redan. Egentligen finns faktiskt alla de åtgärder som tar upp intecknade, inte minst tillsynsfrågan. röstade precis igenom den proposition jag lade på bord där både kommunernas tillsyn, tillsyn och länsstyrelsernas ansvar förtydligas och stärks. Låt oss alltså först se till att de åtgärderna får genomslag innan vi börjar fundera över annat. Eller är det kanske så att vill förbjuda försäljning av snus? Är det kanske något slags europeisk väg som vill att vi ska gå? 176 (): Nej, jag vill inte förbjuda snus. Vi har ju inte förbjudit cigaretter. Om man tidigare hade vetat vad vi vet om de negativa konsekvenserna av rökning hade man kanske övervägt det i något skede, men det är inte aktuellt . Däremot tycker jag och det har också sagt i sin motion med anledning av den här propositionen att man bör ta bort det generösa jordbruksstöd som ges till tobaksindustrin. Det befrämjar ju att tillgången på tobak är så god. Det förefaller helt orimligt att till exempel vi från ska gå in och lämna stöd till EU:s jordbrukspolitik när det innebär att man odlar tobak. Det tycker jag att vi mycket kraftfullt skulle kunna ta avstånd ifrån. Sedan må det så vara att statsrådet har uppfattat att vi har en kampanj mot snus; jag tror inte att särskilt många ungdomar har gjort det. Jag tycker att det verkar som om man snusar ganska fritt. Som jag sade är det väldigt många 16-åringar, , som snusar. Då kan man fråga sig hur den tillsyn man ska ha över försäljningen av dessa produkter faktiskt fungerar. Jag tror att vi behöver mycket mer av den här diskussionen. Jag tror också att man måste lyfta fram detta med farligheten. Det finns fortfarande en uppfattning att snus är mindre farligt än rökning. Det säger också det vill säga man säger att man ska forska, men man utgår från att det är mindre farligt. Jag stöder mig på vad WHO säger. WHO säger att snuset är lika farligt som rökning för den enskilde. Därför ska man inte säga att det går väl att snusa i stället för att röka. Det är inte den vägen man ska gå. Snus är vanebildande. Jag har hört folk som har börjat snusa säga att det är mycket svårare att sluta snusa än att sluta röka. Därför ska man redan nu driva kampen mot snuset och tala om riskerna. Det oroar mig mycket att det är just bland kvinnor som snusandet ökar. 177 Statsrådet (): känner väl till att EU:s jordbruksstöd till tobaksodling ska fasas ut . Det sker efter en hård kampanj bland annat från svensk sida. Det är helt orimligt att ha en situation där EU försöker verka för att människor ska sluta röka för att i nästa andetag ge pengar till tobaksodling. Det är helt orimligt. Vi har drivit frågan så hårt att vi tycker att gränsen 2010 är alldeles för väl tilltagen. Vi hade velat ha en tidigare utfasning. Vi har i alla fall kommit så pass långt att stödet ska försvinna. Det är alldeles klart att snus har hälsorisker. Det bästa vore att upphöra med rökningen direkt. har jag gott om bekanta som faktiskt har slutat röka med hjälp av snus. Det har faktiskt fungerat. ((): Slutat snusa?) I nästa steg har de försökt att trappa ned och också sluta snusa. Jag har svårt att fördöma det. Det kommer jag inte att göra. Kan man inte bli av med sitt snusberoende kan man vända sig till exempel till Sluta-röka-linjen eller till de verksamheter som finns i landstingen runtom i landet. Tänk på att alla de lagstiftningsändringar som har antagit inte har trätt i kraft än tillsyn, marknadsföring och så vidare. De kommer naturligtvis också att få effekt på ungdomars tobaksanvändning. Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på interpellationerna 2004/05:575 och 576 om drogklassificering av nya substanser 178 Statsrådet (): har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att skapa en långsiktigt hållbar lagstiftning för att inordna de nya drogerna i narkotikalagstiftningen och dess kompletterande följdlagstiftning. har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att skapa en snabbare process för att kriminalisera nya substanser som missbrukas som droger och för att substanser som GBL och butandiol ska klassificeras som narkotika enligt strafflagen. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationerna. Låt mig börja med att uttala min djupa oro över missbruk av alla farliga ämnen, oavsett om dessa klassificerats eller inte. har ett internationellt sett snabbt och väl fungerande system för klassificering av missbrukssubstanser. Regeringen fattar beslut om klassificering sedan eller efter utredning föreslagit en klassificering. Av rättssäkerhetsskäl krävs att utredningen beträffande ämnet, dess användning och farlighet är tillräckligt omfattande innan en klassificering sker. Myndigheter med kunskap om missbruksmiljöer har en skyldighet att anmäla till exempel användning av nya droger eller beslag som görs för att dessa utredningar ska kunna ske så skyndsamt som möjligt. En utredning inför en klassificering som hälsofarlig vara kan göras något mindre omfattande än en inför en klassificering som narkotika. En klassificering av ett ämne medför ett tekniskt handelshinder. Att utredningarna görs tillräckligt omfattande är därför av stor vikt också för den anmälan om tekniskt handelshinder som måste göras till Europeiska kommissionen. Normalt sett inträder efter en sådan anmälan en frysningsperiod enligt direktivet om tekniska handelshinder (98/34/EG). får föreskriften som medför det tekniska handelshindret inte sättas i kraft i medlemsstaten. Kommissionen och andra medlemsstater ges möjlighet att avge synpunkter på om hindret, det vill säga klassificeringen, är EG-rättsligt godtagbart. I proposition 1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger m.m. redogör regeringen för sina överväganden beträffande generiska definitioner av narkotika. Regeringen fann att övervägande skäl talade emot att införa sådana i svensk lagstiftning men att det inte kunde uteslutas att man skulle kunna konstruera betydligt mer exakta definitioner som bland annat skulle kunna accepteras från legalitetssynpunkt. godkände detta ställningstagande. Båda interpellanterna nämner uttryckligen GBL, 1,4-butandiol och ketamin. Regeringen har i proposition 2004/05:127 Vissa lagändringar beträffande hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer föreslagit lagändringar i syfte att kunna klassificera även ämnen med stor industriell användning som hälsofarliga varor. GBL och 1,4-butandiol är sådana varor. har antagit de föreslagna lagändringarna, och ett förslag till klassificering av de båda ämnena har anmälts till kommissionen. Frysningsperioden enligt direktivet kommer, för det fall den inte förlängs, att löpa ut . Enligt lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor får ämnen som klassificerats som hälsofarliga varor inte utan tillstånd införas till landet, överlåtas, framställas, förvärvas i överlåtelsesyfte, bjudas ut till försäljning eller innehas. Att utan tillstånd hantera ämnena är straffbart. Ämnena kan beslagtas och förverkas. Det finns därför goda möjligheter att bekämpa illegal hantering av dem. Med tanke på vikten av att en klassificering kan ske föreslog regeringen att lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor skulle ändras på sådant sätt att en klassificering kan ske enligt denna lag. Regeringen förklarar i propositionen dock att en översyn behövs av lagstiftningarna beträffande narkotika, dopningsmedel, hälsofarliga varor och flyktiga lösningsmedel. Vid denna översyn bör möjligheterna att narkotikaklassificera GBL och 1,4-butandiol undersökas. Min uppfattning är att ketamin bör narkotikaklassificeras möjligt. har inkommit med en sådan begäran. Ett förslag har lämnats till kommissionen. Jag har bedömt situationen sådan att förutsättningar för undantag från samrådsförfarandet och därmed även från frysningsperioden föreligger. Jag har därför begärt ett sådant undantag. Kommissionen har godtagit ärendet som brådskande, och jag räknar med att regeringen , , kommer att klassificera ketamin som narkotika. 179 (): Jag vill börja denna debatt med att tacka socialtjänstministern för att regeringen fattar beslut om att narkotikaklassa ketamin. Det är en livsfarlig drog som riskerar att förstöra många unga människors liv. Äras den som äras bör. Tack, statsrådet. Förhoppningsvis har vi inom en framtid också fått butandiol och GBL narkotikaklassificerat. Trots det statsrådet har sagt i kammaren är det så att klassificering som hälsofarlig täcker det mesta förutom eget bruk. Det är fortfarande en lucka i lagen, och det krävs narkotikaklassning. Vi ser fram emot att det blir en narkotikaklassning på detta också och att den därmed blir heltäckande. Om och jag skulle interpellera varje gång det kommer en ny drog för att få regeringen att narkotikaklassa den skulle vi inte ha så mycket annat att göra i kammaren. Så ser verkligheten ut. Det kommer nya droger som ännu inte är narkotikaklassade. Därför måste vi agera på annat sätt. Drogerna förändras ständigt. Det är några substanser som ser ut som andra droger, och de byts ut. Så länge det finns en efterfrågan, kommer de som tjänar pengar på missbruket att se till att förändra substanserna och förnya sammansättningen av drogerna så att polis och övriga rättsväsendet står handlingsförlamade inför droger som de ännu inte kan beslagta eller stoppa. Sjukvården blir avstjälpningsplats och får försöka rädda livet på de unga som har tagit överdoser. Statsrådet sade att han är oroad för allt missbruk. Det är jag också. Men faktum är att de nya drogerna i större utsträckning hotar den uppväxande generationen. Låt mig få kalla heroin och amfetamin för de gamla drogerna. Det tar tid att etablera ett missbruk av dem, och det tar lite innan de tar livet av sina användare. Men de nya drogerna tar snabbt livet av ungdomarna. Låt mig upprepa det skrämmande exemplet från min hemtrakt. När det gäller narkotikarelaterade dödsfall i är det lika många som dör av heroin som av GHB, överdoser av dessa droger. Men det är en skillnad mellan de här dödsfallen. De som dör av överdoser av heroin är alla , men av dem som dör av överdoser av GHB är ingen . Dödsfallen är lika meningslösa, oavsett vilken drog som dödat, men vi måste hitta ett annat sätt att hantera lagstiftningen kring de droger som uppkommer på marknaden. Just nu har vi ett antal lagstiftningar som reglerar det här. Det är smugglingslagen, narkotikakontrollagen och narkotikastrafflagen, och det finns flera. Med de lagstiftningsändringar som beslutades blir dessa lagstiftningar alltmer parallella. Regelverket blir också mer otydligt. Därför är frågan hur vi ska få ett effektivt regelverk som hjälper de rättsvårdande myndigheterna att sätta stopp sedan är det andra myndigheter som har andra uppgifter. Statsrådet nämner i sitt svar på interpellationerna generisk lagstiftning, även inbegripet prekursorer. Det är en lagstiftning som tillämpas i många andra länder, där man inte klassificerar en viss drog utan innehållet i drogen. Finner man på en drog med ett visst innehåll är det förbjudet. Varför är statsrådet och regeringen så negativa till en sådan lagstiftning? Jag tycker att det skulle vara intressant att få det utklarat, eftersom statsrådet själv tog upp denna negativism i sitt svar till mig. 180 (): GHB är ett stort och framför allt ett västsvenskt problem. stod polisen i för av den svenska polisens GHB-beslag. Ett annat problem med dessa så kallade bokstavsdroger, GHB, BD och GBL, är att de ofta attraherar ungdomar. De uppfattar dem som alkoholliknande på grund av deras form och att de i variationer som BD och GBL inte är narkotikaklassade. kan GBL användas utan risk för rättsliga påföljder. När det kommer in i kroppen omvandlas det till GHB och får samma förödande följder för brukaren som det narkotikaklassade GBH. De flesta människor som omhändertas för ringa narkotikabrott gällande GHB uppger, som en naturlig följd av en ihålig lagstiftning, att de druckit den lagliga varianten GBL. Det är ganska naturligt. De nya drogerna, av vilka många produceras inom EU:s gränser, flödar i allt större utsträckning in över vår gräns i takt med att uppfinningsrikedomen utvecklas. Samhället behöver ett bättre regelverk, där snabbhet prioriteras för att kunna möta denna anstormning. Vissa av de nya drogerna är varianter av redan narkotikaklassade droger, där någon del av den kemiska processen har förändrats för att undgå kriminalisering, medan andra i grunden har ett helt annat användningsområde, såsom starka rengöringsmedel. Det har vi pratat om tidigare här . Jag erinrar mig en debatt som jag hade med folkhälsoministern . Då sade ministern att det kommer att komma lagförslag som löser alla problem med nya droger. Det sade faktiskt folkhälsoministern. Jag ställde frågan återigen, och jag fick det svaret. Vi har sett förslagen. Folkhälsoministern var inne på förslaget om narkotikaprekursorer, som vi tog beslut om och där hade en reservation. Det löser inte alls alla problem, många återstår. är problemet med luckor i lagen när det gäller att klassificera nya droger på väg att upprepas. Den här gången är det substansen ketamin, en hallucinogen med stark effekt, som missbrukas. Eftersom substansen enligt svensk lagstiftning är tillåten kan den missbrukas helt öppet, utan juridiska konsekvenser för den som köper och brukar. Att en substans inte är klassad som narkotika i laglig mening riskerar även att göra den extra attraktiv bland ungdomar, eftersom den med andra ord är legal. Problemet med en lagstiftning som ständigt hamnar på efterkälken, herr talman, när det gäller droger måste rättas till. Det är inte hållbart att regeringen ska förhala i månader, ibland år, innan nya farliga preparat kan klassas som narkotika. De förslag som har lagts är bra, men de har kommit sent och är otillräckliga. Jag måste upprepa min första fråga i min interpellation till folkhälsoministern: åtgärder avser folkhälsoministern att vidta för att skapa en snabbare process för att kriminalisera nya substanser som missbrukas som droger? Det är nyckelfrågan. 181 (): Många ungdomar vågar sig på att testa de nya så kallade bokstavsdrogerna, och den accepterande attityden visar på en oroande utveckling. Missbruk i har lett till att över 1 000 personer är beroende enbart av GHB, och problemet ökar. Om vi ska kunna stå starka i kampen mot alla droger är det viktigt att agera snabbt och vara tydliga när nya droger dyker upp. Det finns ämnen, som sagts här, som först inne i kroppen omvandlas till en livsfarlig drog. Det får inte ta innan en narkotikaklassificering sker. Langarna är fulla av idéer och hittar snabbt nya bokstavskombinationer. För mig är langarna dödens kurirer, och de har inget förbarmande med de människoliv de förspiller. I fördubblades antalet patienter som tagit en överdos. Experterna från både rättsväsendet och sjukvården vill se dessa bokstavsdroger narkotikaklassade så att den illegala hanteringen kan hanteras och bekämpas. Polisen ska kunna arbeta förebyggande, men att vara polis, beslagta dessa medel för att rädda en ung person från att bli beroende och sedan tvingas lämna tillbaka den beslagtagna flaskan med dess livsfarliga, beroendeframkallande innehåll måste vara förnedrande. Ni har från regeringen uttryckt att ni är djupt oroade över missbrukssituationen, att den inte är godtagbar och att åtgärder måste vidtas eftersom läget är ytterst allvarligt. Det är vi överens om. Vi som står här har på olika sätt försökt göra er uppmärksamma på behovet av åtgärder. Alltför många ungdomar har dragits in i narkotikans elände. Även det borde vi vara överens om. Jag har hört svaret från statsrådet men måste ändå få ställa frågan: Varför har beslut dröjt så länge, ? 182 (): Jag tackar folkhälsoministern för svaret, som innehöll något positivt, bland annat att ketamin kommer att klassas som narkotika . Jag tackar interpellanterna för att de har ställt de här interpellationerna, för det är en mycket viktig fråga. Som flera har sagt här är uppfinningsrikedomen stor bland ungdomar som hittar på nya sätt att berusa sig. Och fler ungdomar får inte råka illa ut, ibland så illa att de till och med dör, medan regeringen drar de här frågorna i långbänk när det gäller lagförändringar. Det beslut som vi fattade här i om att klassa butandiol och GBL som hälsofarliga varor är välkommet, men det är inte tillräckligt, precis som flera andra har sagt här. Dessutom har det tagit . Det höll även socialutskottet med om i sitt betänkande i ärendet, vilket också flera debattörer har sagt. Jag vill nu ställa en fråga till ministern. De som finns i källaren hos polisen i finns fortfarande kvar. kan ministern göra så att de inte behöver lämnas ut. Dessa innebär 4 000 dosor för ungdomar att bruka, och det är mycket. Det beslut som vi fattade innebär att det inte finns något datum fastlagt för när lagen ska träda i kraft, utan det står att regeringen ska bestämma vilken dag den ska träda i kraft. I det här interpellationssvaret, som nu ger, säger han att man har lämnat detta till , eftersom det är ett tekniskt handelshinder.