prot · GT0914 · 2005-10-13 00:00:00 — Före allmänna motionstiden fick vi ett mejl jag tror att vi var många som fick det från , där man bland annat tar ett exempel som visar hur illa det fungerar för människor som har en kronisk sjukdom, i det här fallet diabetes: En patient, , måste ta bort sina kvarvarande tio tänder i varje käke på grund av parodontit, vilket som ni vet är tandlossning. Efter omfattande undersökningar och behandlingar med borttagande av samtliga tänder, röntgen och protes sätts till slut implantat med brygga in. Den totala kostnaden för detta uppgår till ca ! Om alla instanser, skriver man, är överens om att det är på grund av sjukdomen som tandvårdskostnaden uppkommer betalar , och patienten måste själv betala . Hur många kan ta upp det ur egen ficka? Jag tycker att det är förskräckligt! Här ges signaler om att har man en sjukdom i munnen som kan hänföras till en annan sjukdom så går det under högkostnadsskyddet pyttsan! Det är när den enskilda människan testar systemet som det kan bevisas om det fungerar eller inte. Jag måste säga att jag skäms över sådana här situationer. Jag har fått många telefonsamtal och mejl om förtvivlade människor som inte har råd att gå till tandläkaren och få sina tänder åtgärdade. En ung tjej, , hade haft ätstörningar. Hon vågade inte le. Hon vågade inte gå ut. Hon kunde inte gå på diskotek, för hon skämdes. Hon blev psykiskt oerhört utsatt. Här kan jag säga, och jag har sagt det : Jag vill inte att det ska synas i munnen vilken socialgrupp man kommer från. Ändå är detta ett faktum . Något måste göras! har och andra från regeringen sagt att man ska göra någonting, men man gör likväl ingenting. har haft modet att säga att munnen tillhör kroppen. Det tycker vi fortfarande. För oss är det en självklarhet att man måste införliva tandvården i den sjukförsäkring vi har. Det kostar pengar, men vi måste ha en viss ambition. Vi har avsatt extra pengar för att åtminstone ta två steg mot det. Jag vill fråga Socialdemokraterna inte vad ni säger men vad ni kommer att göra åt de människor som tvingas avstå nödvändig tandvård på grund av ekonomiska bekymmer. 187 () replik: Vi är säkert många som tycker att tandvårdsförsäkringen behöver förbättras. Det kan bli väldigt dyrt för en del att gå till tandläkaren. Vi kan dock vara glada över att vi har en tandvårdsförsäkring som till exempel innebär att man har fri tandvård . Jag tycker att tar väl stora ord i sin mun. Man ska skämmas, det är förskräckligt, det är förtvivlan och något måste göras. talar också om modet att säga. Socialdemokraterna har sagt att tandvårdsförsäkringen bör införlivas i hälso- och sjukvårdsförsäkringen. Vi har också sagt det står i årets budget att vi är beredda att avsätta en del medel för ytterligare förbättringar 2007 och 2009. Då skulle jag vilja fråga: Hur mycket bedömer att alla de förbättringar som både jag och vill göra kostar? Berätta sedan för mig hur mycket pengar har avsatt i sina budgetförslag! 188 () replik: Vi har i föreslagit, , att det ska tillsättas en utredning i syfte att se till att tandvården också ska inkluderas i sjukförsäkringen. Det yrkar ni alltid avslag på. Ni tillsätter tusen andra kommittéer, men just denna kommitté är inte viktig. Jag är inte så naiv att jag tror att man bara kan ta detta i kammare upp och ned, utan vi behöver gå igenom det och se på det. Men ni har inte ens visat mod till detta. Det tycker jag är bekymmersamt om man nu har den ambitionen. När det gäller har vi avsatt 75 miljoner för kirurgisk behandling av tandlossningssjukdomar. I årets budget har vi också avsatt pengar jag tror det blev 35 miljoner för käkens sjukdomar och PAD som man tar i munnen. Man kan också få allvarliga sjukdomar i munnen. Det tycker vi kan gå in under högkostnadsskyddet, och det har vi alltså finansierat. 189 () replik: Jag ska berätta hur mycket pengar det var i förra årets budget: 60 miljoner. Kostnaderna beräknas till mellan 4 och 12 miljarder. Precis som min partivän sade har vi för vana att försöka finansiera de förslag vi lägger fram, och vi vill också gärna kunna finansiera ett förslag innan vi utreder. Då vill jag fråga: Tycker att det är rimligt att stå och ta så stora ord i sin mun, lura medborgarna att man tänker införa någonting som kanske kostar 78 miljarder och avsätta 60 miljoner? 190 () replik: Om vi skulle finansiera allting när vi tillsätter en utredning, , skulle det bli förfärligt rörigt här. Då skulle regeringen inte kunna tillsätta några kommittéer. Det är helt riktigt att vi har lagt 60 miljoner , plus 75 miljoner extra, på tandvården. Vi har också talat om att man får ta det stegvis. Men vi har talat om åt vilket håll vi vill gå, och det tycker jag är en väsentlig skillnad. När man inte ens vill sätta sig och göra en utredning har man visat att man egentligen inte vill. 191 () replik: Jag vill fortsätta med de summor som tar upp i talarstolen. Det lät som om det var en helt rimlig summa med 180 000 för implantat. Jag har också sett de här tv-programmen och följt debatten i tidningarna om summorna. De varierar väldigt mycket i landet. känner också till att tandvården är avreglerad . Jag skulle vilja fråga : Anser att de summor som presenteras är rimliga, och hur kommer det sig att vi har så väldigt olika prissättning i landet? 192 () replik: För det första ska jag säga att jag refererade till den undersökning som har skickat. Någon annan uträkning har jag inte. När det för det andra gäller hur mycket det skulle kosta att inkludera tandvården i högkostnadsskyddet vill jag säga att det beror alldeles på nivån på högkostnadsskyddet. Det jag vill fråga är: Tycker att tandvård är lyxvård? 193 () replik: Nej, det tycker jag absolut inte. anser att tänderna är en del av kroppen och ska ingå i högkostnadsskyddet. Men när nu tar upp att det beror på vilken nivå högkostnadsskyddet sätts till undrar jag: Planerar , om ni får makten, att höja nivån på högkostnadsskyddet för att kunna finansiera hälso- och sjukvården med tandvården inkluderad? 194 () replik: Det har förts en diskussion i varje fall från olika håll. Många tycker att högkostnadsskyddet träder in lite för snabbt jämfört med vad som var tänkt från början. kostar det kanske att gå till doktorn, på en del håll. Då kommer man ganska fort upp till nivån för högkostnadsskydd. Men, det är klart, ska man inkludera en sak till tror jag nog att man måste se över nivån i högkostnadsskyddet. Jag tror att det finns krafter som tycker att man ska göra det . Vi ska ha klart för oss varför vi har ett högkostnadsskydd. 195 (): Den gemensamt finansierade hälso- och sjukvården skapar den bästa förutsättningen för allas rätt till en god hälso- och sjukvård som ser till människors behov och inte till deras köpkraft. vill bevara och utveckla den demokratiska och jämlika vården. Vi vill även värna solidariteten mellan människor, solidariteten som innebär en omfördelning mellan den som arbetar och är frisk till den som är sjuk och i behov av vård. I mitt anförande, fru talman, tänker jag mest tala om behovet av välfungerande primärvård. anser att primärvården tillsammans med kommunens äldrevård, geriatrik, hemsjukvård och internmedicin ska utgöra sjukvårdens bas. Detta kallar vi närsjukvård. På vårdcentraler och hälsocentraler ska det även vara möjligt att ha en första kontakt med andra specialister än allmänläkare, exempelvis psykiatriker och geriatriker. Vi tror att vi kan utveckla närsjukvården ytterligare för att minska trycket inom akutsjukvården. En stor del av de patienter som hamnar på sjukhusens akutmottagningar skulle kunna få sina behov tillgodosedda i närsjukvården. Men det förutsätter en markant förstärkning av närsjukvården vad gäller personal och tillgänglighet. Vi anser att vård- och hälsocentralerna ska ha ett områdesansvar. På så sätt kan primärvården bygga upp kompetens om hälsosituationen i sitt område. Det innebär att man genom samverkan till exempel med skola, barnomsorg, äldreomsorg, socialtjänst, försäkringskassa och arbetsförmedling kan skapa en helhetssyn och bredd i omhändertagande och vård. Det förebyggande arbetet och folkhälsoarbetet i stort ska vara en naturlig del av primärvårdens verksamhet. Tyvärr finns det fortfarande mycket att önska när det gäller samarbete mellan olika huvudmän. Möjligheten att skapa gemensamma nämnder har inte utnyttjats av kommuner och landsting. Det finns ändå verksamheter från olika huvudmän som fungerar bra, till exempel familjecentraler och lokala folkhälsoråd. Att utveckla närsjukvården kommer att innebära både ekonomiska och mänskliga fördelar. Det är kostnadseffektivt att förebygga ohälsa, och det är mindre kostsamt för sjukvården om patienterna på ett tidigt stadium fångas upp av en effektiv närsjukvård. Primärvårdens och närsjukvårdens organisation måste bygga på teamet som modell. menar att den fokusering på läkaren som blivit tydligare varken gynnar patient, läkare eller personal. Patienterna ställer i mycket hög grad krav på en helhetssyn, och då krävs en bred och samlad kompetens. har tagit fram ett förslag till primärvårdsmodell de kallar den Protos som tror kan lösa mycket av den svenska sjukvårdens problem. Vi delar inte den uppfattningen. Det är viktigt med kontinuitet och en etablerad kontakt med läkaren men det gäller även teamets andra yrkesgrupper. För många patienter med omfattande behov är oftast distriktssköterskan eller undersköterskan den primära och mest frekventa kontakten. Vi anser att det är patienten och hennes eller hans behov som är det viktigaste. Ofta behövs det ett vårdteam som kan tillgodose patientens behov. delar inte den uppfattning som regeringen redovisar i den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården om att en ökad privatisering av primärvården löser de problem som finns . De strukturella problem som finns kan och bör i hudvudsak lösas inom ramen för offentlig drift. Den ökade graden av ekonomism inom sjukvårdens alla delar måste ifrågasättas. Om balansen rubbas kan de politiskt och demokratiskt beslutade prioriteringarna vara i fara. Den ökade ekonomismen innebär också ett etiskt dilemma för vårdpersonalen. anser att en demokratisering av vården borde stå mer i fokus än en privatisering. Det är möjligt att ge patienter och personal större möjlighet till inflytande, ansvar och medbestämmande genom att delegera mer och korta beslutsvägarna. 196 (): Ett samhälle tillgängligt för alla, det låter så självklart. Men tyvärr har vi lång väg kvar för att uppnå detta mål. antogs en nationell handlingsplan för att vi skulle få ett tillgängligt samhälle för alla, oavsett funktionshinder. Detta mål skulle nås 2010. En hel del har gjorts för att infria målet, men det går för långsamt, och mycket återstår att göra. I en undersökning av funktionshindrades levnadsvillkor läser vi om hur många upplever ohälsa och utanförskap. Färre funktionshindrade arbetar än svenskar i allmänhet. Otillgängligheten i det offentliga rummet är omfattande och tillgången på hjälpmedel starkt begränsad. Låt mig ta fram några exempel. Jag tänker på de döva där en skriande brist på tolkar gör att många avstår från att beställa tolk, för de vet att de inte får någon. Jag tänker på de synskadade där tre fjärdedelar är beroende av någon anhörig eller bekant för att klara sitt vardagsliv. Endast en fjärdedel får hjälp av kommunen. Jag tänker på de rörelsehindrade som har svårt att besöka viktiga myndigheter och institutioner. Samhället har blivit alltmer komplicerat och automatiserat. Det innebär bekymmer när man ska kommunicera med maskiner i stället för med människor. Bankomater, biljettautomater, automater för återvinning är bara några exempel. Tillgängligheten till olika servicemaskiner måste förbättras liksom kontakten mellan olika politiska beslutsfattare och de företag som tillverkar och placerar ut dessa serviceautomater. Här behövs allmänna riktlinjer för tillgängligheten. En annan fråga som känns mycket aktuell efter en fin turistsommar är möjligheten för alla att ta del av olika sevärdheter i vårt vackra land. DHR inventerade de flesta statliga museer och några av landets region- och länsmuseer. Totalt besöktes 64 olika museer. Av dessa var 27 helt eller näst intill helt otillgängliga för rullstolsburna. På de flesta av museerna gick det inte att nå alla avdelningar. På 45 museer var toaletten inte godkänd. Turism för funktionshindrade är ett viktigt område. Här har vi mycket att lära av vårt grannland där man har 1 600 handikappcertifierade besöksmål att välja mellan. I finns det drygt ett hundratal. vill jag lyfta fram en tillgänglighetsfråga som har blivit något av en hjärtefråga för . Vi gläder oss över att regeringen verkar ha lyssnat på några av våra förslag i dessa frågor, men man kan förstås göra mera. Jag tänker på tillgängligheten till ett arbete. Vi i är övertygade om att alla människor har någonting att bidra med på arbetsmarknaden. Människor som aldrig har kommit in på arbetsmarknaden, människor som kanske inte kan arbeta i så högt tempo och människor med reducerad arbetskapacitet bör erbjudas lönebidrag i större utsträckning än vad som sker . Vi vill både ha fler platser och höja den bidragsgrundande nivån till . Vi vill också att det ska vara möjligt att få lönebidrag och att mer medel ska anslås till arbetsplatsanpassning och arbetsbiträden. På så sätt får man fler funktionshindrade i arbete. Hur ska de miljoner människor som i dagens lever med någon form av permanent funktionshinder få samma möjligheter till ett liv som övriga invånare har? Här finns tydligen mycket att göra . Det är nu som vi behöver lyfta fram de skarpa förslagen. Det är nu som vi behöver en blåslampa på tillgänglighetsfrågorna. Det är nu som vi behöver få ett större politiskt engagemang i dessa oerhört viktiga frågor. 197 (): Låt mig inleda med ett citat: Vi har sammantaget en väl fungerande sjukvård. Den hävdar sig mycket väl vid internationella jämförelser. Därmed är självfallet inte sagt att den i allt är bäst. Exempelvis, och inte minst, finns det brister i kontinuitet och tillgänglighet. Det finns också uppenbara brister i psykiatrin. Men sammantaget är det få länder som kan uppvisa samma trygghet för alla när det gäller tillgång till riktigt bra vård när det allvarliga och resurskrävande sjukdomsfallet inträffar. Detta skrev , före detta moderat chefredaktör på , på . Jag vill instämma i hans bedömning av betyget på svensk sjukvård. Vid internationella jämförelser är det på detta sätt. Det hindrar inte att det finns problem i svensk sjukvård och mycket som behöver förbättras och åtgärdas. Grunden för att kunna åtgärda de problem som finns i sjukvården är att vi har en samhällsekonomi som är i balans, att vi har en tillväxt i samhällsekonomin, att vi har nya resurser som kan spenderas och att vi har en skatteunderlagstillväxt som medger att man tillför nya resurser till sjukvårdshuvudmännen. har landstingssektorn ett samlat överskott. De allra flesta landsting har ordning och ett plus i sin ekonomi. Detta är ett utomordentligt gott utgångsläge för att utveckla svensk sjukvård. Jämför det utgångsläget med hur det såg ut i där en nedkörd borgerlig majoritet lämnade efter sig ett samlat underskott på ! Om det underskottet hade bestått , då hade det som folkpartisten försökte tala in till protokollet kanske blivit verklighet, nämligen att det fanns planer på att lägga ned , något som definitivt inte är aktuellt. Han påstod dessutom att man skulle lägga ned där det just nu pågår en upphandling, där för övrigt de fyra allianspartierna är såvitt jag förstår oense om hur upphandlingen ska gå till. Sjukvården producerar mer och mer, det är inte det som är bekymret utan det är att behovet av produktion ökar till följd av ny kunskap, till följd av demografiska förändringar. Det är detta som är den överordnade utmaningen för oss alla som sysslar med sjukvård. Prioriteringar är självfallet oerhört viktiga. När man då tar del av de borgerliga motionerna om att det borde införas läkarintyg från första sjukdagen undrar man ju över prat om onödig byråkrati. Vad är detta om inte onödig byråkrati och snedvriden prioritering, att människor med snuva ska skaffa sig ett läkarintyg när vi vet att de resurserna behövs mycket bättre på andra håll i vården? Det finns ju inget sammanhang när ni från borgerligt håll resonerar om prioriteringar. Sjukvården är en fantastisk kunskapsutvecklingsverksamhet. Jag känner inte till någon annan sektor i samhället som är så dynamisk när det gäller kunskapstillväxt. Här ligger en av de jättestora utmaningarna för oss framöver. En annan jättestor utmaning är självfallet de demografiska frågorna. Långt fler människor kommer att kräva mera av sjukvården. Det behövs också kvalitetsförbättringar och ett öppet kvalitetsregister där människor kan se var man presterar en kvalitetsmässigt bra vård. Det behövs utomordentligt mycket bättre IT-system i vården. Journalsystemet behöver förändras så att man kan ha en journal per patient. Så nog finns det utmaningar och utvecklingsområden inom vården, men framför allt måste vi ha kvar en rättvis sjukvård som är finansierad från första till sista kronan. När man tar del av de borgerliga motionerna undrar man hur man från borgerligt håll egentligen tänker när det gäller detta med rättvis sjukvård. Enligt motion ska högkostnadsskyddet vid läkarbesök nästan fördubblas. Läkemedelshögkostnadsskyddet ska försämras. Trappan i högkostnadsskyddet för läkemedel ska tas bort, vilket kan innebära att en patient som får sitt första recept förskrivet på ett bräde kan tvingas att lägga ut för att få sin medicin med sig hem. Detta är den avgiftspolitik som presterar i sin motion. Lägger man därtill att den sjuke ska få karensdagar och försämrad sjukpenning verkar det som att det i värld är de sjuka själva som ska förbättra kvaliteten i sjukvården. Vi socialdemokrater ställer självfallet aldrig upp på en sådan utveckling. Sjukvården är en solidarisk verksamhet som vi gemensamt ska ta ansvar för att finansiera. Jag tycker för min del att det vore läge att diskutera de långsiktiga utmaningarna för hälso- och sjukvården, och då bör vi titta både 10 och framåt. Sjukvårdsdebatten handlar alltför ofta om enskilda sjukdomar, ögonblicksbilder av sjukvården och patienters situation. Det är viktigt, men det är det som vi har våra landstingspolitiker till för att sköta, om någon enstaka klinik här eller någon vårdcentral där inte lever upp till sitt åtagande. För mig är uppdrag i det här avseendet att se till att vi har en lagstiftning i botten för sjukvården som är bra, modern och framåtsyftande och att ta tag i de långsiktiga utmaningarna för sjukvårdssektorn. håller på med ett sådant jobb. Jag tycker att fler partier borde engagera sig i den debatten i stället för att ha svepande, ordrika förklaringar om var man faktiskt står i de här frågorna. Utan att presentera den långsiktiga finansieringen blir detta tomma ord rakt ut i luften. 198 () replik: Riksdag och regering beslutade om en nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. Efter att ha lagt ned större delen av försvar fick man som man skulle satsa på kommuner och landsting, inte minst när det gäller äldre, psykiskt sjuka och barn. Den har utvärderats, och skriver att en samlad bedömning är att handlingsplanen inte har haft någon större påverkan på utvecklingen av hälso- och sjukvården, snarare är det telefontillgängligheten som har ökat i land. När man tittar på äldre skriver man att trots att den psykiska ohälsan hos äldre kan betraktas som ett folkhälsoproblem är behandlingen av psykiskt sjuka och äldre fortfarande det mest utsatta området trots hela denna satsning. har tittat på de tillgänglighetspengar som regeringen har satsat. Man skriver att det är ett kravlöst resurstillskott till landstingen. Hur tolkar detta? 199 () replik: Jag ska gärna hålla med på en punkt, nämligen att en del landstings efterlevnad av den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården lämnar en del övrigt att önska. Det tycker jag också när vi tittar på hur utbyggnaden av primärvården och stödet till psykiatrin ser ut. Däremot kan man konstatera att har produktionen av de allra flesta behandlingar, operationer och så vidare kontinuerligt ökat. Om man tittar på gråstarroperationer, höftledsproteser, hjärtkirurgi och så vidare kan man se att produktionen av sjukvård ökar . Jag tycker att det är alldeles utomordentligt att det är på det sättet. 200 () replik: Det är väl inte heller obekant för att vi har kunnat öka produktionen av starroperationer för att man har anlitat privata vårdgivare, annars hade man aldrig kunnat producera så många operationer som man gör . När det gäller sjukvården och högkostnadsskyddet har helt rätt. Men vi vill inte stänga ute svaga, arbetslösa och sjuka i en fortsatt utsatt situation och miljö och i ett fortsatt bidragsberoende. Vi vill faktiskt hjälpa dem att komma tillbaka till arbete, att komma till doktorn så att de kan få rehabilitering, bli friska och förtjäna sina egna pengar. 201 () replik: Ökningen av produktionen har skett på två sätt. Det har skett genom att man har utökat produktionen hos de landstingsdrivna enheterna, och det har skett genom att man i vissa sammanhang har tecknat vårdavtal med privata vårdgivare. Det är väl inget fel med det? Ingen socialdemokrat som jag känner har sagt att det ska vara förbjudet, att det inte ska vara möjligt och att man inte ska utnyttja den möjligheten. Det står till och med i den nationella handlingsplanen att man ska utnyttja den möjligheten. Det stod i propositionen när vi antog driftsformer för sjukhusen att man ska kunna utnyttja privata vårdgivare på det sättet. Det där är moderat propaganda och ingenting annat, . 202 () replik: Det är alltid spännande att höra majoritetens företrädare. Man målar och talar om statistik. Det gör ju statsministern också. Efter att vi har haft de här samtalen känns det ganska förskräckligt att man nöjer sig med att visa statistik och säger: Jo, det finns väl ett och annat som kan bli bättre. Det tycker jag är problematiskt. Sedan vill vara modern. Det ska vara moderna lagar. Men vad är det för modernt med att skriva propositioner om stopplagar när alla fackförbund inom vården, , , och andra, vill ha olika alternativ att välja på? Vad är det för modernt med att säga: Nej, stopp och belägg! Den kunskapstillväxt som vi så väl behöver, och där vi har mycket att ge, ska vi ta stryptag på. Hur går det ihop om man vill vara modern? 203 () replik: Jag tycker att det är ganska modernt att ha en lagstiftning som säger att man inte ska ha några gräddfiler i vården. Det är en av de viktiga saker som regleras i den lagstiftning som hänvisar till. Tycker något annorlunda på den punkten får hon väl försöka torgföra den idén, men för mig är det alldeles modernt att säga på det sättet. Jag förstår inte riktigt invändningen på den punkten. 204 () replik: Gräddfiler har vi , . Jag ska ge honom ett färskt exempel. Två familjer hade bekymmer med sina barn och trodde att de hade någon neuropsykiatrisk sjukdom. Den ena familjen hade pengar detta var i och kunde betala själva. De fick en diagnos för sitt barn . Det kostade 20 000. Den andra familjen hade inga pengar och fick vänta . Och detta hände trots att vi har en socialdemokratisk regering som säger sig vilja se till att det inte finns några gräddfiler. 205 () replik: Jag håller med om att det finns vårdområden där väntetiderna och köerna är alldeles för långa, . Att man kan köpa helt privat vård där inte samhällets medel är inblandade har vi aldrig tänkt oss att reglera över huvud taget. Det finns en sådan marknad om man har oerhört mycket pengar. Det viktiga för oss är att använda de skattemedel vi har till den här sektorn på ett rättvist sätt så att det inte finns några gräddfiler inom den sektorn. 206 () replik: Lika vård på lika villkor står det i hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf. Men vill vi ha lika vård på lika villkor för alla som finns i vårt land? Det verkar inte så.