prot · GS0995 · 2005-03-23 00:00:00 — Det säger lite grann om kvaliteten på de reservationer som man skriver på den borgerliga sidan. Jag tycker att det är ganska skakande. Om har använt sig av detta i och om av det som gjordes inte hade med städarbete att göra utan hade med annat arbete att göra och om hälften av det som gjordes till en kostnad av ändå skulle ha gjorts, kan man väl inte säga att det är att hylla ett system? Jag tycker att det är ett oerhört slöseri med pengar. Sedan finns det en annan sida också. Vi vet att det är kvinnor som utför majoriteten av det så kallade obetalda arbetet. Och hur ska man med era förslag komma till rätta med den problematiken och öka jämställdheten mellan kvinnor och män när man egentligen skriver reservationer som befäster ojämlikheten mellan kvinnor och män? 60 () replik: Jag delar inte den uppfattningen. Jag anser att detta helt klart stimulerar jämställdheten. Den information som jag har fått när jag har tittat på tv-program om detta och när jag har läst i medierna om detta har faktiskt enbart varit positiv. Jag är därför något förvånad över den tolkning och den redovisning som ges här. Men jag ska med intresse läsa den skrivning som du hänvisar till. 61 (): Jag vill först säga att jag inte alls tycker att statsministerns uttalande är särskilt konstigt. Vi vet att det kommer att bli påfrestningar när vi som är födda blir gamla. De första 40-talisterna går i pension, och det är alltså först senare som det behövs mycket mer vård och omsorg. Och det är bra att statsministern har klargjort att vi socialdemokrater också kommer att ta hand om våra 40-talister. Eftersom jag själv är 40-talist tycker jag att det känns tryggt att jag inte ska tillhöra den första generationen som liksom lämnas åt sitt öde. Men detta är ju på lång sikt. Jag tror inte att de 65-åringar som pensioneras är i särskilt stort behov av vård och omsorg. Tvärtom är väl de och dansar på . Däremot när talar handlar det inte om något som är på lång sikt, utan hon säger något som faktiskt alltid är nödvändigt, det vill säga att vi ser över hur varje skattekrona används och att vi effektiviserar och förbättrar den offentliga gemensamma sektorn. Så menar jag att det förhåller sig med den saken. Att man sedan byter ord från värnskatt till vårdskatt är bara ett uttryck för att vi ibland byter ord, begrepp och benämningar på saker. Och jag tycker att det kommer att kännas ganska bra att vi talar om vårdskatt. Som ledamot i skatteutskottet får jag förslag på skatter som kan sänkas, som kan tas bort eller som bör betalas av någon annan. Och argumenten kan vara att skatten är för hög, att skatten slår orättvist, att skatten snedvrider konkurrensen, att skatten motverkar en positiv utveckling och så vidare. har vi socialdemokrater i skatteutskottet träffat småhusägare, trädgårdsnäringen, skidliftsägare, vin- och spritleverantörer, energibolag, tvätteriföretag med flera, och alla har förslag på hur skatter ska sänkas. hör vi ständigt i den allmänna debatten krav på mer resurser mer resurser till vården, mer pengar till polisen, större satsningar på infrastrukturen och mer stöd till glesbygden, för att inte tala om hur mycket staten och vi skattebetalare ska ställa upp med när vi drabbas av stormar och översvämningar. Avvägningarna blir många och viktiga och kräver en fortsatt ansvarsfull ekonomisk politik. Vi måste betala för det vi gemensamt konsumerar. Vi kan med andra ord inte sänka alla skatter därmed inte sagt att skatterna alltid ska se ut som . Det finns självklart skäl att kontinuerligt se över detta och, om det behövs, göra förändringar. betänkande Allmänna motioner om inkomstskatter m.m. som vi behandlar här innehåller också en rad förslag om skattesänkningar. Motionerna i betänkandet handlar om skatteskalan för förvärvsinkomster, avdrag för resor till och från arbetet, minnesgåvor och hushållsnära tjänster. Inte mindre än 21 reservationer och fyra särskilda yttranden finns i betänkandet. Jag tänkte tala lite grann om reservation 8, som redan berörts här. Den handlar om en skattesänkning genom skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Det förslagsställarna påstår är att skatteavdraget i verkligheten inte skulle kosta samhället något eftersom avdraget skulle göra en svart verksamhet vit och därmed i stället ge plus i skatteintäkter. Man säger: Den skattereduktion som vårt förslag ger för hushållstjänster som inte utförs på en vit marknad kommer inte att leda till något skattebortfall alls för den offentliga sektorn. Sedan framförs också en rad andra argument, till exempel att det här är bra för jämställdheten och skapar arbetstillfällen och att avdraget gör det möjligt för barnfamiljer och andra familjer med vanliga inkomster att slippa städa själva, liksom att detta ska öka deras välfärd. Jag ser det här förslaget enbart som ytterligare ett försök att sänka skatterna. Jag tror inte på de ivriga och påhittiga argumenten om pluseffekter. Jag tror inte att subventionerad städning skulle kunna konkurrera ut svart städning. Svart städning är fortfarande så väldigt mycket billigare. I dagens läge är det faktiskt de riktigt rejält högavlönade som använder sig av de här svarta tjänsterna, och det gör de väl knappast därför att de inte har råd att betala för vita tjänster. Om jag är rätt underrättad kostar svart städning . Vit städning kostar . Subventionerad städning kan kanske kosta . Jag är övertygad om att den som har råd att betala också har råd att betala . Vilka tror ni kommer att använda den skattesubventionerade städningen? Jo, det kommer de att göra som redan har råd med det. Är det verkligen sådana prioriteringar vi ska göra? Som jag ser saken finns det många angelägna reformer som måste komma före, exempelvis beträffande vård och omsorg. Och vilka har subventionsförespråkarna tänkt ska utföra städjobben? Tittar man på det finska exemplet som vi faktiskt har studerat på mycket nära håll till och med i tillsammans med den politiker som var med om att införa det här märker man att det står klart att det inte handlar om löner som det går att leva på. Inte heller är det möjligt att jobba heltid, och inte är det de långtidsarbetslösa som har kommit i arbete. Man får betalt men inte för den tid det tar att förflytta sig mellan jobben. Och vem ska städa åt städerskan? Jag kan inte förstå på vilket sätt detta skulle vara bra för jämställdheten. Däremot kan jag klart se att ett förslag om jobb där det inte går att leva på lönen är ett uselt förslag för jämlikheten. Räknar man med att kvinnor eller män förresten som ska jobba i den här branschen är försörjda på annat sätt? Erfarenheterna från andra länder är inte positiva. Det är i stället mycket tveksamt om hushållsavdrag har lett till så många nya jobb som det sägs. Det har gjorts en utvärdering men inte en heltäckande sådan av de här effekterna. I , där skatteavdrag infördes , har det blivit så kostsamt att man faktiskt har tagit bort skattesubventionen. Bara en subvention till pensionärer som köper städtjänster återstår. Argumentet att skatteavdrag för hushållstjänster gör svarta jobb vita är märkligt. Att anpassa sig till missbruk och lagöverträdelser är en mycket tveksam metod att bekämpa den svarta sektorn. Vill man att staten ska subventionera alla branscher där svartarbete är vanligt, exempelvis inom restaurang- och taxibranscherna eller, för den delen, hos frisörer? Sammanfattningsvis: Handlar det om en kostnad eller en inkomst för staten? Visst kan man spekulera kring om skatteavdrag för hushållsnära tjänster skulle göra att tjänstesektorn växer och skapar fler jobb och därmed fler skattebetalare. Men jag tror inte det. Titta på det danska exemplet! Ingenting talar för att vi i ska subventionera städning hos välbeställda människor. I reservation 1 om skatteskala, grundavdrag m.m. inleds texten med följande: Vår långsiktiga vision är att sänka det svenska skattetrycket rejält. Ja, det har vi hört tidigare. I den senaste budgetmotionen var ännu tydligare. Där sade man att skatten ska ned till EU-nivå. Med tanke på dagens skatteintäkter skulle det betyda att skatteintäkterna skulle sjunka med 250 miljarder. Jag skulle kunna räkna upp många exempel på vad våra välfärdstjänster kostar och fråga vad det är de tänker plocka bort. Men jag antar att det är lönlöst, för det tänker inte tala om. Sanningen är att ett inkomstbortfall för samhället på 250 miljarder skulle få förödande konsekvenser för välfärden. Men nog vore det klädsamt om talade om var pengarna ska tas. Att, som föreslår, sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna till , räcker inte om man ska komma upp till 250 miljarder. Inte ens kan väl tro att detta väldiga inkomstbortfall skulle kunna ersättas med ökade avgifter. Ta exempelvis äldreomsorgen. Avgiftsuttaget är 3,5 miljarder. Hur höga avgifter har tänkt att de äldre ska betala efter det att deras skattesänkningar har dragit undan offentlig finansiering? Skattefusket är på väg att utvecklas till ett stort samhällsproblem. Skattebortfallet från svartarbete uppgår till enligt . Även andra former av skattefusk minskar statens inkomster. Effekten blir tredubbel: Marknadsekonomins principer sätts ur spel genom att konkurrensen snedvrids. Arbetstagare som inte accepterar svarta löner riskerar att slås ut från arbetsmarknaden. Välfärdssamhällets finansiering undermineras. Fusket måste bekämpas hårdare. Den socialdemokratiska regeringen har aviserat mera kännbara sanktioner mot dem som bryter mot lagen. Det handlar bland annat om åtgärder för att komma åt manipulerade kassaregister i kontantbranscherna och om ändrade regler för F-skattsedel. Som ett led i bekämpningen av skattefusk pågår också ett arbete med ett system för schablonbeskattning av småföretagare, byggentreprenadavdrag i bygg- och anläggningsbranschen och förbättrat administrativt samarbete på skatteområdet. Länge hette det att höga skatter är oförenligt med hög tillväxt. Men har haft en tillväxt som varit högre än i både EU-området och OECD-området . Förklaringen ska sökas i hur skatteinkomsterna används och hur skattesystemen är utformade. I har vi medvetet inte bara strävat efter att skattesystemet ska bidra till trygghet och välfärd utan också strävat efter att trygghets- och välfärdssystemen ska bidra till tillväxten. Det höga skatteuttaget i är ett medvetet val. Skattesystemet ska stimulera till arbete, sparande och investeringar och bidra till utjämning och rättvisa. Skattebaserna ska vara breda och stabila. Vi socialdemokrater är stolta över den generella välfärdspolitiken i som vi betalar med våra skatter och vill fortsätta att utveckla den. Vi tycker att det är viktigt att alla får del av välfärden och att alla är med och betalar. På så sätt fördelar man också resurser mellan människor och över livet. Med en generell välfärdspolitik minskas klyftorna mellan människor. Samhället blir mer jämlikt. Alla har rätt till en bra sjukvård, bra skola och bra omsorg oavsett hur mycket pengar man har i den egna plånboken. Ett jämlikt välfärdssamhälle är ett mjukare samhälle att leva i. Det är ett samhälle för alla, inte bara för några. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 62 () replik: sade i sitt anförande att skatterna inte alltid ska se ut som de gör . Det har alla vi skattebetalare haft bitter erfarenhet av. I Socialdemokraternas sinnevärld finns det uppenbart en enda riktning i den förändringsprocessen, och det är ett ökat skattetryck. Någon annan inriktning har vi inte kunnat förnimma . Människors marginaler minskar, människors ekonomiska frihet minskar, arbetslösheten skenar, . I ljuset av detta talar landets statsminister och finansminister om höjda skatter under nästa mandatperiod, inte som vill ge intryck av i sitt anförande, om skattehöjningar som är någonting framtida imaginärt långt, långt borta, utan under nästa mandatperiod. Jag tror till och med att jag hörde det. Jag har förstått att skatteutskottets ordförande delar statsministerns uppfattning, att vi bör gå i den riktningen, att vi ska ha höjda skatter i . Mitt intresse i första hand är att få veta: Vilka skatter avser ni att höja? Det finns väl en planering? 63 () replik: Jag tycker att det är utmärkt att vi talar om nästa mandatperiod. Det tänker finansiera sina skattesänkningar med är försämringar för de gamla, de sjuka och de arbetslösa. Jag har här en uppräkning i , som man måste säga, extrema högerpolitik. Man tänker sänka a-kassan för de arbetslösa till . Man tänker sänka sjukersättningen för de sjuka. Man tänker sänka ersättningen till förtidspensionärerna. Man tänker sänka ersättningen till de föräldralediga. Man tänker fördubbla antalet karensdagar för de sjuka. Man tänker fördubbla fackföreningsavgiften för lönearbetare. Man tänker fördubbla bilägarnas premiekostnader. Man tänker sänka det internationella biståndet, och man tänker sänka skatterna mest för de rika. Vi står långt ifrån varandra, , i hur vi vill ha det i samhället, långt ifrån. Jag vill ha en gemensam generell välfärd, öppen för alla och lika för alla. Jag vill inte att vi ska sänka skatterna för dem som betalar mest i skatt . Jag tycker faktiskt att de som är högst avlönade kan betala den höga skatten. 64 () replik: Som vanligt får man inget svar på sina frågor. Man ställer en fråga och får en uppräkning av förslagen i vårt budgetalternativ, uttagen i stycken som passar skatteutskottets ordförande. Det tycker jag är lite tråkigt, men jag upprepar ändå frågan: Vilka skatter avser ni att höja? Är det kommunalskatten, som har stigit med i snitt under den här mandatperioden? Eller är det kanske mervärdesskatten? Oavsett vilka skatter ni höjer drabbar det dem som har minst möjlighet att klara av de här höjningarna. Vilka skatter avser ni att höja, ? 65 () replik: vet mycket väl att kommunalskatten bestäms av kommunerna. Det är deras rättighet att bestämma det, så det har vi svårt i skatteutskottet att ha synpunkter på. Men där gäller samma sak som i det vi tidigare pratade om vad gäller finansborgarrådet i , att det är väldigt viktigt att ha en väldigt ordentlig koll på vad pengarna går till så att de används på rätt sätt. Jag kan inte redan nu säga om och när vi eventuellt skulle höja skatter under nästa mandatperiod. Jag ser det inte framför mig just . Tvärtom ska vi göra allting för att få ännu fler människor i arbete. Vi ska inte glömma att förvärvsfrekvensen i är betydligt mycket bättre än vad den är i många länder i . Det viktigaste för oss är att om folk kommer i arbete kommer vi att klara vår gemensamma välfärd, och då behöver vi inte höja några skatter. svarar jag på det här sättet, och då skulle jag vilja veta: Hur är det med de skattesänkningar som ska bekostas av dem som är svagast i samhället? 66 () replik: När jag hörde beskrivning konstaterade jag att det var en lovsång till Nuders beskrivning av köttberget. Är det bra med skattehöjningar? Man blir något fundersam när man tittar på vem som ska betala dem. Jag har hört apropå föregående talares fråga var skatten tas ut en beskrivning om på kommunalskatten. av våra invånare har en inkomst , och där ligger den stora gruppen kvinnor. Är det de som ska betala notan? Beskrivningen från statsministerns sida ter sig mycket tydlig när man tittar på hur mycket pengar man har tänkt sig att ge i statsbidrag till kommunerna. Tar man in dem efter treårsperioden blir det den typ av skattehöjningar som vi diskuterar, och då är det just de här grupperna som ska betala det. Att de stora behoven ska täckas av den grupp som tjänar mer än , alltså av befolkning, håller inte. Vi är mitt i en högkonjunktur, något som alla talar om. ska vi spara i ladorna. I stället lånar vi för att klara vår budget, i en högkonjunktur! 67 () replik: Jag vet att värnar om människor som inte har det särskilt bra. Jag tycker att det är synd att vi inte kunde fortsätta det samarbete som vi hade . Jag tror att och vi har många ideologiska gemensamma nämnare. Men hur ska kunna gå in i ett samarbete med människor som framför allt vill ge sig på de svagaste i samhället gamla, sjuka och arbetslösa? 68 () replik: Vad egentligen säger är att skattehöjningarna står och för. Är det så jag ska tolka det? Jag har ett par kommentarer. Jag ögnade snabbt i en tidning angående hushållstjänster igenom en beskrivning från där man konstaterar att de svarta jobben har minskat från . Man skriver mycket tydligt att det främjar sysselsättningen, och det har blivit bättre fart på det kvinnliga företagandet. Det är alltså en helt annan beskrivning än den som gavs om hur situationen ser ut i . Uppenbart är att analysen bör göras djupare. 69 () replik: Vi socialdemokrater kommer alltid att värna välfärden även om det innebär höjda skatter. För oss är det självklart att den generella välfärden kommer allra först, inte att människor ska kunna bli rikare sett till den egna portmonnän. Vi träffade faktiskt en finsk företagare som höll på med det här. Hon sade att det inte fanns någon som kunde leva på sin lön. Man var timanställd. Det var inga långtidsarbetslösa som hade gått in i det, utan det var framför allt studenter som knäckte extra på det här sättet. Att det inte gick att påstå att det skulle ge en ny arbetsmarknad var man alldeles klar över i när vi var där och i träffade dem som var inblandade, bland annat en kvinnlig företagare. Hon var inte ute och städade, utan hon såg till att timanställda som inte kunde leva på sin lön gjorde det. 70 () replik: talade i sitt anförande om lång och kort sikt. Det är faktiskt väldigt intressant att se skattefrågorna på lite lång och kort sikt. För en ganska sedan, nämligen 1990/91, genomfördes den stora skattereformen, där även Socialdemokraterna ingick. När det gäller den stora reformen hann bläcket knappt torka förrän det blev ganska många avsteg. Låt mig nämna två: matmomsen och värnskatten. Jag tycker att det skulle vara intressant att få svar på frågan: Är ni från socialdemokratin beredda att göra skatteförändringar som gör att skattereformen återställs? Eller är det så att Socialdemokraternas skattepolitik primärt är inriktad på de skattehöjningar som statminister pratar om? 71 () replik: Jag tycker att det efter en så här är dags att se över skattesystemet. Det är alldeles självklart. Vi var väldigt positiva till det som skedde då. Men ibland går verkligheten faktiskt ifrån en, och det gjorde den i fråga om matmomsen. Det blev helt enkelt en överenskommelse mellan , om jag inte minns fel. Men även jag tycker att det är dags att se över frågan, och det har också finansministern initierat. Ännu så länge gör vi detta inom vårt parti. Vi tror inte att det skulle vara meningsfullt att så nära valet tillsätta en gemensam parlamentarisk utredning. Men jag vill passa på att fråga : Hur kommer det att gå att regera tillsammans med ett parti som vill genomföra alla dessa försämringar? Det talas väldigt lite om dem, men det kommer ju att bli ganska svettigt för er. 72 () replik: Det är glädjande att vi får höra från skatteutskottets ordförande att man funderar på att gå tillbaka till skattereformens principer. Då undrar jag: Hur rimmar det med det som man sade, att de flesta bara skulle betala i kommunalskatt, med det som Socialdemokraterna med statsministern i spetsen försöker att driva på, det vill säga kommunalskattehöjningar eller inkomstskattehöjningar för låg- och medelinkomsttagare? Hur går det ihop? Och hur har man tänkt återgå till den stora skattereformens principer om att det ska löna sig att arbeta? Detta är en fråga som oroar mig och mina allianskolleger väldigt mycket. Vi tycker att det är angeläget att det blir fler människor som tycker att det är motiverat att arbeta. 73 () replik: Det är intressant med statsministerns uttalanden i olika frågor. Hans ord stöts och blöts, de klipps och kantas med tyckanden av alla möjliga slag från alla möjliga håll. Statsministern diskuterade just det som jag pratade om tidigare, att vi är beredda att värna den generella välfärden även om det skulle innebära högre skatter. Vi är särskilt angelägna om att se till att de som är sämst ställda i samhället inte behöver betala mera i skatt, det är alldeles självklart. Detta är en teknisk fråga som vi kommer att hitta en lösning på, om vi nu skulle komma att höja skatterna. Men, som sagt, vi för nu en intern diskussion i partiet. Vi är säkra på att vi, efter valet när vi har kommit tillbaka i regeringsställning, kommer att bjuda in till skatteöverläggningar åtminstone med något parti inom borgerligheten, det är jag säker på. 74 PER () replik: Det finns en risk för att det blir en skur av frågor i dessa replikskiften, både frågor från den som opponerar och ett antal motfrågor. Det är inte någon bra tingens ordning. Så jag tänker begränsa mig till en fråga för att kunna få ett tydligt besked. Jag hör ju att i sitt inlägg talar om skattesubvention. Om vi nu har en skattesats på x % och den sänks med någon procent är ett exempel. Ett annat exempel är att skattesatsen sänks med några procent regionalt. Med tanke på ordet subventions betydelse alltså en form av understöd är då en sänkning av en skatt en subvention? Menar att det är så vi ska använda ordet subvention rent språkligt? 75 () replik: Om man generellt sänker en skattesats i talar vi aldrig om subvention. Det måste Per ha missuppfattat. Jag skulle kunna prata om subvention när det gäller de drabbade skogsägarna. Det gäller ett väldigt begränsat område och en begränsad grupp av människor som får hjälp och stöd i den situation som de har drabbats av. Det är en subvention från oss andra skattebetalare. Om Per skulle göra avdrag för att få billig städning är vi andra med och ger honom hjälp att få den städningen utförd. Det är väl just därför som upphörde med sitt system. Det blev för dyrt för det danska folket att betala städning för olika människor. 76 PER () replik: Jag vet inte om egentligen kan uttala sig om hur jag har uppfattat det. Jag ville bara fråga hur använder ordet subvention. Då fick jag höra att en generell sänkning inte är någon subvention. Men om det är en partiell sänkning, då är det en subvention. Jag tycker att det där är ett manipulerande språkbruk som utgår från tanken om att skatten, inkomsten eller vad det nu kan vara tillhör staten, och om det sker en partiell sänkning så är det en subvention. Det där är ett socialistiskt språkbruk som duperar människor, som får folk att tro att skatten på något sätt är statens rätt. Det är ju någonting som vi gemensamt och demokratiskt beslutar om och inte något som man automatiskt har rätt till. Jag hörde tidigare säga: Vem ska städa åt städerskan? Kan det inte vara en manlig städare? Har inte städare här i huset? Vem städar åt den städaren eller städerskan? Det är ett manipulativt språkbruk omkring hela den här frågan som är på något sätt ideologiskt. Här behöver vi öppna marknaden och göra svarta tjänster till vita. För att man ska kunna göra någon typ av karriär behöver vi också ha yrken som motsvarar de tillverkningsjobb som flyr landet. Även om lönerna ska vara så höga som möjligt behöver vi också ha låglöneyrken som gör att människor kan inleda någon typ av karriär. Och vad är det för fel med hushållsnära tjänster om de utförs på bekostnad av redan beskattade medel? Jag tycker att det är ett manipulativt språkbruk när det gäller såväl städerska som kön och skattesubvention. 77 () replik: Nej, det där är bara struntprat, så jag har ingenting att säga. 78 (): Det har sagts många kloka saker från den här talarstolen . Men det mest kloka som har sagts har kommit från den borgerliga alliansen. Jag vill fokusera på den fråga som behandlats den senaste halvtimmen, och det är förstås de hushållsnära tjänsterna. Om jag inte har missförstått saker och ting så är regeringen för jämställdhet. I själva verket värnar man om jämställdheten kolossalt mycket. Det finns inga gränser för hur många åtgärder man vill vidta för att uppnå jämställdhet. Det handlar om lagstiftning, kvotering och styrande av människors liv.