prot · GS0965 · 2005-01-27 00:00:00 — Det finns skäl för oss att titta på vilka krav vi kan ställa gemensamt på fordonens utrustning inom EU för att minska den risk för olyckor som vi ser runtomkring i länderna. Jag tror att det mer handlar om teknik i fordonen än ytterligare krav på däcken. Vi kan med ny teknik påverka både hur vi använder fordonen och till exempel informera om vilket väglag chauffören kommer att möta när han passerar gränsen. Jag tror att ny teknik är en del av den lösning som ligger hos oss transportministrar, och det ständiga arbetet med trafiksäkerhet kopplat till exempelvis alkohol är en annan viktig fråga. 135 (): Jag tror också att det är bra med de åtgärder som statsrådet nämner: förbättrad fordonsutrustning och elektroniskt stabiliseringsprogram. Det finns också annat, såsom hur tungt lastad bilen och trailern är och hur man har lastat den. Det är också något som vi kanske bör ge bättre utbildning på. Framför allt gäller det farten. I undersökningen tar man upp att om man har vinterdäck på tror man att man är säkrare och då ökar man farten. säger undersökningen att om man har vinterutrustade däck och behåller farten blir det en trafiksäkrare miljö. Jag kan inte lämna däckens beskaffenhet. Jag envisas med det. Det är inte krav på dubbdäck. De ger ett slitage på vägarna, det blir buller och andra arbetsmiljöproblem. Men med dem får man maximal säkerhet. Det är nog omöjligt att få ett sådant krav. I är det ju tvärtom så att man inte får använda dubbdäck. Ett friktionsdäck med kraftigt mönsterdjup det är det jag efterlyser. Man pratar om vilken hårdhet slitbanegummit har. Jag är inte så oerhört insatt i alla däckfunktioner, men gummits beskaffenhet har väldigt stor betydelse och också hur mönstret på däcket är utformat. Jag vet inte hur mycket forskning som förekommer kring detta, men jag kan tänka mig att det är en del. Den uppföljning som gjorts kring vinterdäckslagen för fordon under tre och som vi har haft har faktiskt visat på en ökning av trafiksäkerheten. Det finns ju en stor risk att personbilarnas trafiksäkerhet och grepp på snö- och vinterväglag är avsevärt mycket bättre så att vi riskerar att få tung trafik bakom ryggen och bli påkörda bakifrån. Man har visat på minskade personskadeolyckor i sedan vi införde denna lag. I har man inte någon lag. Där är det tvärtom. Där ökar personskadorna när det gäller trafikolyckor på vinterväglag. Rapporten tar också upp fortsatt forskning och att man vidare bör studera säkerhetseffekterna genom att göra en olycksstudie där man studerar olyckor där däcken kan ha inverkat på olycksförloppet. Studien bör också omfatta hur fordonen uppförde sig och hurdant väglaget var. Vet statsrådet om det pågår någon sådan studie och om man har fortsatt undersökningen? Statsrådet nämnde, och jag gjorde det också i mitt tidigare anförande, nordiska fordon. Vid samtal med vår polismyndighet får man veta att det oftast är nordiska fordon som klarar sig och är väl utrustade. En undersökning från pekar på att tung trafik har behov av bra friktion. I har, som jag sade tidigare, personskadorna ökat. Finns det några slutsatser man kan dra av detta, som kan kopplas till den tunga trafiken? Har statsråden i de nordiska länderna något samarbete i den här typen av frågor? 136 Statsrådet (): Jag kan inte svara på om undersökningen eller studien har fortsatt. Jag får be återkomma med en skriftlig fråga så ska jag ta reda på svaret till dess. Vi har inom ett väldigt bra samarbete på transportministernivå. Vi träffas regelbundet, inte bara när vi har en gemensam dagordning kring de nordiska ministermötena, utan också när vi vill fördjupa oss i gemensamma frågor. Jag hade alla mina nordiska kolleger här i och lärde om alkolås och den nya teknik som både och har utvecklat med att ha alkolåset i nyckeln. Det är ett jättebra exempel på hur vi gemensamt kan driva fram en teknikutveckling också på politisk nivå genom att prata om möjligheten till alkolås och påminna om att på alla områden minimera riskerna för olyckor och använda ny teknik. Det finns erfarenheter att lära av varandra när det gäller just tunga fordon. En sådan fråga som vi har diskuterat en del och som vi sedan gemensamt har lyft på EU-nivå är kopplingen till körtider och utbildningskrav på förare. Man kommer aldrig ifrån att om man ska sitta som chaufför i ett så tungt fordon har man ett stort ansvar. Det är orimligt att ta det ansvaret om man inte har fått utbildning kring vad man ska göra om fordonet börjar sladda eller något annat. Det är starka krafter som sätts i gungning. Det arbetet kommer att fortsätta. Det har pågått mycket forskning kring däck och deras olika kvaliteter och vad som är bra och vad som är dåligt. Jag försöker ta till mig det allteftersom det dyker upp aktuella frågor. Jag utgår ifrån att inte bara VTI utan också många andra, alltifrån motortidningar till biltillverkare, kommer att fortsätta att forska kring detta. Möjligheten att minska riskerna för olyckor kommer ständigt att öka. 137 (): Jag tror också på ett gemensamt arbete inom EU. Vi har så mycket gränsöverskridande transporter att vi måste arbeta på det. Det finns, som statsrådet sade, särregler. har sina snökedjor. Jag tror kanske inte heller att det är den perfekta lösningen för . En sak som jag dök på var att vissa länder har krav på reflexväst i bilen, bland annat . Det tycker jag var en bra idé som vi skulle kunna anamma här också. Händer det en olycka är det bra att vi syns, och då är reflexvästen en bra sak. Jag skulle ändå inte se det som helt fel om vi från sida ställde krav på bättre utrustning för vinterväglag när det gäller fordon som framförs på våra vägar. Återigen vill jag då ta upp ökat mönsterdjup, mjukare gummi i däcken och möjligtvis också snökedjor, fast på den punkten är jag lite tveksam. Jag vill dock absolut inte förringa de andra förslag som statsrådet har kommit med eller de arbeten som pågår. Jag tror att vi måste jobba med detta på många håll. Jag tackar för debatten och ber statsrådet ta med sig mina synpunkter i den fortsatta hanteringen. 138 Statsrådet (): Det ska jag göra. Jag tar med mig de synpunkterna. Jag tror att frågor kopplade till trafiksäkerheten är någonting som angår oss alla, oavsett om det är tung trafik eller personfordon. Jag tror också att den bästa vägen att driva frågan om ständigt högre krav på fordonens konstruktion, utbildning och mycket annat är just genom EU. Vi kommer att få se fler och fler utländska cabotage i , och då måste vi inte bara ha tydliga svenska regler för hur de ska se ut och hur de ska färdas utan också gemensamma regler inom EU, naturligtvis till gagn för oss alla. Vi kommer alltså att fortsätta att driva de frågorna gemensamt. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2004/05:299 om Öresundsintegrationen 139 Statsrådet (): har frågat mig dels vilka åtgärder jag ska vidta för att sänka taxorna på , dels vilka ytterligare åtgärder jag ska vidta för att gynna den regionala tillväxten i . Interpellationen är ställd mot bakgrund av att den danske trafikministern har framfört att han vill att taxorna på ska sänkas i syfte att öka integrationen i . Jag tycker precis som att det är glädjande att har fått så positiva effekter på integrationen och utvecklingen av . Jag har uppmärksammat att min danske kollega i olika sammanhang fört fram att en sänkning av avgifterna på skulle vara önskvärd. Jag välkomnar detta mot bakgrund av det tidigare danska motståndet mot att sänka priserna över bron. med sina landanslutningar är ett gemensamt danskt-svenskt projekt som tillkommit genom ett mellanstatligt avtal som godkänts av det danska och riksdag. Projektet har genomförts av Öresundsbrokonsortiet, som enligt avtalet självständigt ska ansvara för ägandet och driften av . Konsortiet ägs till lika delar av den svenska och den danska staten genom dels ett danskt, dels ett svenskt statligt bolag. Förbindelsen har finansierats med lån upptagna på de nationella och internationella kapitalmarknaderna med solidariska statsgarantier från de två staterna. Intäkterna från broavgifterna på vägtrafiken och tågtrafiken ska täcka löpande omkostnader och säkra återbetalningen av lånen. För tågtrafiken betalar och en fast årlig avgift på till konsortiet. är första året som skulden har kunnat börja amorteras. Det är mycket glädjande eftersom det enligt de ursprungliga planerna skulle inträffa först om . Konsortiet för en aktiv taxepolitik för vägtrafiken med olika former av rabatter för att stimulera den regionala trafiken men med målet att kunna finansiera både underhåll och amorteringar av bron. Personbilstrafiken över bron kan uppdelas i regional trafik och internationell semestertrafik. Semestertrafiken är i det närmaste , medan den regionala trafiken har fördubblats . Pendlingstrafiken har ökat mer än fem gånger och utgör nu av personbilstrafiken på bron. Ökad biltrafik har också lett till lägre biljettpriser. Tågen har ett gemensamt trafikupplägg med förhållandevis låga taxor, och tågresandet har en stadig tillväxt med . Av det jag nu beskrivit framgår att det är Öresundsbrokonsortiet som beslutar om priset för att åka på bron. Hur mycket priset kan sänkas avgörs av hur mycket resandet ökar. Konsortiet måste få in tillräckliga intäkter för att finansiera bron. Avslutningsvis vill jag understryka att regeringen särskilt bevakar utvecklingen av integrationen i . En fortsatt harmonisering av regler och villkor för att bo, arbeta och studera i och på är en viktig fråga som bevakas av både den svenska och den danska regeringen. 140 (): Jag tackar för svaret. Det pågår en annonskampanj i just nu; jag tror i alla fall att det är mest i skånska tidningar. Bland annat sägs det att folk ska ha råd att vara goda vänner. Det tycker jag låter klokt. Vidare heter det: Bron gillar inte när pengar ställer till det goda vänner emellan. Det kostar att åka och besöka en god vän på andra sidan . Den goda vännen kan bo , men ändå kostar det tur och retur. Är det en rimlig summa om man vill besöka goda vänner? Den danske trafikministern lyfte upp priset på på dagordningen igen. Jag blev väldigt glad när han gjorde det, för då öppnades ett möjlighetens fönster. Åtminstone var vi många som trodde det. Vi tänkte att nu kan det kanske ske, lite grann som i den här reklamfilmen: Plötsligt händer det. har vi nämligen hört den skylla på den danska. Man har sagt att danska regeringen är motvillig att sänka priset. Våra svenska näringsministrar har gång på gång krävt sänkt brotaxa. Bland annat har gjort det. fanns den chansen. öppnades den möjligheten men icke. Det blev inte så. Vi var väldigt många som blev besvikna när medieuppgifterna kom att den tillbakavisade förslaget. Det verkar nu också som om interpellationssvaret bekräftar den bilden. Jag är inte alldeles säker på hur jag ska tolka svaret. säger att hon välkomnar den danske ministerns utspel, men svarar hon inte på utspelet. Det finns ingenting i svaret som säger att är beredd att ta initiativ, att ta den utsträckta handen från . Detta reser en del frågor, först naturligtvis varför man inte tycker att det är en bra idé att sänka brotaxan. Det reser också frågan om det man sade tidigare inte betydde någonting alls. När man tidigare beskyllde danskarna för att det var de som såg till att det inte blev någon sänkt brotaxa, var det bara ett utslag av den skylla-ifrån-sig-sjuka som verkar ha blivit så vanlig i ? Det är konstigt att i svaret säger att hon välkomnar den danska omsvängningen som den inte verkar beredd att ta den utsträckta handen. Vad menar man egentligen med detta? Jag skulle vilja ställa några mer specifika frågor: Tror att lägre priser skulle ge ökad integration och högre tillväxt? Vill att priserna ska vara lägre? Är i så fall beredd att göra någonting för att se till att priserna faktiskt blir lägre? Jag vill se en sänkt brotaxa, rätt rejält sänkt. Ska integrationen i fungera ordentligt som det var tänkt målet måste vara, tycker jag, att det ska vara lika enkelt att resa till goda vänner västerut från som att åka till från borde också nolltaxa vara det självklara målet. Men så är det inte. I min interpellation hade jag två frågor dels den om brotaxan, dels vilka ytterligare åtgärder regeringen är beredd att vidta för att se till att vi får fart i integrationsarbetet. Den frågan tycker jag kanske inte blev ordentligt besvarad. Vi fick en rapport från om regional konjunktur som visade att just har varit den viktigaste tillväxtmotorn i . bedömer att och kommer att vara de två viktigaste tillväxtkrafterna. Då måste man också fundera på hur man ser till att de tillväxtkrafterna kan fungera riktigt ordentligt, och där är faktiskt möjligheten att resa till en god vän på andra sidan en viktig del. Den resan kan nämligen också leda till mycket annat som ger stark konjunktur och bättre välfärd i . 141 (): Låt mig börja med att gratulera statsrådet till insikten om betydelsen av en fortsatt positiv utveckling av integrationsarbetet i . Jag kan inte tolka det på annat sätt än att statsrådet ser frågan om som en betydelsefull del av integrationen. En fortsatt harmonisering av regler och villkor för att bo, arbeta och studera runt är en annan betydelsefull aspekt i vårt fortsatta arbete med integrationen. En annan del av en hållbar utveckling av integrationen mellan och är likheten mellan brons betydelse i och färjornas möjlighet att existera i norra . För oss som bor i norra delen av är såväl brons positiva utveckling som färjetrafikens fortsatta positiva utveckling av oerhört stort värde. Vi bör dock inte glömma bort det ursprungliga avtal som tecknades mellan länderna vid projekteringen av . Den struktur av småföretagsbygd som faktiskt finns uppe i har alla förutsättningar att utvecklas om bara rättvisa och lika konkurrensvillkor ges. I den delen är det oerhört centralt att den paritetsprincip som upprättades i samband med att beslutades och byggdes också ska få lov att gälla, det vill säga broavgifterna ska inte kunna sättas på en sådan nivå att konkurrenssituationen snedvrids avseende färjetrafiken mellan och . I det ursprungliga avtalet om Öresundsförbindelse ingick i ett protokollstillägg enligt vilken nivå färjetaxorna för sträckan HelsingborgHelsingör ska vara utgångspunkt för färjetrafiken och vägtrafiken. Det är punkt 3 i tilläggsprotokollet. Jag tror att det är bekant för ministern. Jag skulle vilja fråga om paritetsprincipen fortsättningsvis kommer att gälla eller om det är nya avtal på gång. 142 Statsrådet (): Som jag inledningsvis beskrev det i mitt svar på interpellation är det varken den svenska eller den danska regeringen som sätter priserna. Avtalet för bron är konstruerat så att avgifterna ska anpassas utifrån att man har råd att amortera och att man kan underhålla bron. Ju mer trafik, desto bättre blir förutsättningarna för lägre priser. Det som har oroat mig och många andra i regeringen har varit att den danska regeringen har signalerat att lägre priser inte är prioriterat. Man har velat hålla emot det. Medan jag tycker att det finns en självklar symbolik i hur många som har möjlighet att pendla och nivåerna på priserna. Trots att jag nu säger att regeringen inte på sitt bord lika lite som den danska regeringen och min kollega på sitt kommer att få upp frågan hur mycket det ska kosta att åka över till sina vänner på andra sidan Sundet vill jag ändå säga att kan man sänka priserna mot bakgrund av att trafiken har ökat tycker jag att det är oerhört positivt. Ju biligare det är att pendla, desto bättre. är inte bara min kollega för transportfrågor, han är också kollega till som ansvarig för de nordiska frågorna. Jag vet att och träffas regelbundet för att just diskutera andra gemensamma frågor som rör integrationen över . Vi har tagit upp allt från teletaxor till arbetsgivaravgifter och mycket annat som har kommit som problem och som vi försöker hitta lösningar på i takt med integrationen. Vi kommer att fortsätta att hitta sådana frågor som måste beaktas och lösas på olika sätt. Men jag tror att är bättre lämpad att svara exakt på vilka diskussioner som förs just nu om den fortsatta integrationen över utifrån det nordiska perspektivet. På den fråga som hade om avtalet vill jag svara att vi inte förbereder några nya konstruktioner i avtalet. Det avtal som tecknades då och som det sedan har kommit ett tillägg till gäller fortfarande. Att nu se mer trafik på bron är naturligtvis väldigt positivt, både biltrafik och tågtrafik. Det som är glädjande är att utvecklingen av tågtrafiken har givit en bestående tillväxt , men tar också biltrafiken fart. Gör den det långsiktigt ser jag också fram emot lägre taxor. 143 (): Detta är viktigt. Det är väldigt viktigt för att vi tar till vara varje regions chans att bidra till välståndet i . Vi ser att tillsammans med västra delen av har chans att bli ett jätteviktigt nordeuropeiskt tillväxtcentrum. Då måste vi fundera på hur vi kan ta den chansen på allra bästa sätt. Jag vet att har ansvar för att riva gränshinder och så vidare, men har ansvar för regional tillväxtpolitik. Det är den synvinkeln man också måste ha när man funderar på hur vi i kan se till att den östra och västra sidan av kan föras samman. Klarar vi att använda den växtkraft som finns i bidrar det också till svensk välfärd totalt. Har man den insikten måste man kanske fundera på och dessutom dra slutsatsen att lägre priser på bron skulle öka integrationen och därmed öka tillväxten. Då kanske man måste fundera på hur detta kan bli en fråga som kommer på regeringens bord. Det finns idéer om att till exempel avprivatisera bron och forma ägandet av bron på ett annat sätt. Det skulle kunna innebära en möjlighet för regeringen att få upp frågan på sitt bord, om man verkligen vill använda den växtkraft som finns och se till att vi får ett lägre pris på bron och kunna se till att integrationen fungerar bättre. Det finns forskning som visar att redan en halvering av brotaxorna skulle ge samhällsekonomisk vinst. Den samhällsekonomiska vinsten skulle enligt den här forskningen vara ännu större om man fick nolltaxa. Kan regeringen tänka sig att göra en sådan utredning själv för att ta reda på om de forskningsrapporter som tyder på detta verkligen är rimliga? Jag skulle vilja ha besked i den frågan. De som det kostar att åka till sin vän på andra sidan Sundet är ett handelshinder. Precis som alla andra handelshinder stökar det till det när man vill ha tillväxt. Det är hinder för handel. Det är hinder för företag. Det är hinder för försäljning och affärer. Det är hinder för teater och kultur. Och det är hinder för att gå på en fotbollsmatch. Men det är också hinder på ett annat sätt. Låt mig, herr talman, styra in debatten på ett något annorlunda spår, men väldigt akut. ska ha sitt första demokratiska val. Många hundratals irakier som bor i ska då gå och rösta. För dem som bor i innebär det att man ska ta sig till för att rösta. De har redan varit över för att registrera sig. Det innebär att de betalar först tur och retur på bron för att registrera sig, sedan för att delta i det viktiga irakiska valet. Och detta är ett viktigt val. Jag tror att det också är viktigt att och andra länder hjälper till och ser till att det valet blir lyckat. Andra regeringar, till exempel i och i , ser till att hjälpa till så att det här valet kan bli lättare. Jag skulle vilja ställa frågan till den . Är man beredd att lindra kostnaderna för irakier som måste åka till och betala den dyra brotaxan för att uträtta sin medborgarplikt och delta i det irakiska valet och se till att det irakiska, demokratiska riktiga valet blir genomfört på ett bra sätt? 144 (): Jag delar också angelägna tankar om ett i tillväxt. Jag som bor uppe i norra delen av vill gärna se en hel, sammanhållen . Jag ser det inte som någon motsättning mellan och eller mellan och utan det är viktigt att vi ser det som en helhet. Därför skulle jag vilja fråga om statsrådet också delar uppfattningen att man kan ha nytta av hela . Inte bara södra utan även den norra delen har en funktion att fylla, inte minst i integrationsarbetet. Men det finns också en arbetspendling av lång hävd uppe hos oss i den norra delen. Den får inte lov att brytas genom att konkurrenssituationen blir sådan att färjorna inte har något existensberättigande längre. För min del vill jag gärna se att såväl en bro som en färja blir ett kompletterande inslag i bilden runtomkring . Därför kan man fråga sig om infrastrukturministern också är inne på att vi ska ha en nollring runt , så att vi kan hjälpa till att få möjligheten att bygga en Europakorridor från och ned genom som blir en mer effektiv järnvägssatsning. Finns nollringen med i era tankar? Då krävs det ju en järnvägstunnel uppe i den norra delen av . Det har uttalats positiva ordalag om detta av andra ministrar. Jag skulle också vilja höra om statsrådet är inne på den linjen. 145 Statsrådet (): ska jag besöka för att på plats med många involverade diskutera mer av privata lösningar runt infrastrukturen. har tidigare interpellerat mig om det. Men här noterar jag nu att vill avprivatisera den som vi debatterar. Men jag tror att vi är överens om det stora värde som bron har. Jag tror också att vi är överens om att politiken ska inrikta sig på att, på samma sätt som vi nu försöker tona ned vikten av kommungränser och länsgränser för pendling, tona ned vikten av nationsgränser, både i , när det gäller södra eller norra delen av , och i norra där vi ser ett självklart samarbete över den svenska och finska gränsen eller över den svenska och norska gränsen. Vi har allt att tjäna på det. Det är inte aktuellt att gå fram med nolltaxa på den infrastrukturen. Vi går snarare mot att hitta olika lösningar för att hjälpa till med finansiering av viktig infrastruktur. Vi ska inom inte alltför inviga . Det är en viktig länk i samarbetet mellan och , och vi ska också finansiera bron med taxor. pekar på att man inte ska fokusera allt arbete runt till den södra delen. Jag delar den uppfattningen. Det kan ibland låta slarvigt när man debatterar. Men jag tror inte att någon av oss vill ha den motsättningen. Regional utveckling är verkligen regional i dess rätta bemärkelse. Precis som färjorna har spelat och fortfarande spelar en stor roll mellan och spelar bron en viktig roll längre söderöver. Men det ena utesluter inte det andra. Samarbetet mellan och , som har pågått , ska också fortsätta på olika sätt. Vi ska från svensk sida bidra till att man tar bort många av de administrativa hinder som finns. Men vi ska också se till att det samarbete vi har om och konsortiet blir framgångsrikt så att vi kan öka trafiken och därmed sänka priserna. 146 (): Låt mig börja med att säga att jag delar inställning att hela är viktigt. Det är lite ett ödets ironi att det är en helsingborgare och en kristianstadbo som här slåss om framtid. Det är också viktigt för nordöstra att fungerar och att HH-leden drivs vidare. Det är inte minst därför som jag brukar kämpa för E 22:ans snabba utbyggnad. Att vi letar efter andra åtgärder handlar framför allt om att regeringen har tagit bort pengar som var lovade. Politik är att vilja, som bekant. Jag nämnde avprivatisering av bron som en idé. Men jag skulle gissa att det finns flera idéer som gör att man kan se till att föra upp frågan på ett tydligare sätt på regeringarnas bord. Om man vill ha en sänkt brotaxa och tycker att det är viktigt för integrationen, tillväxten, välståndet och välfärden i måste man fundera i de banorna. Hur kan vi se till att det blir gjort snabbt? Jag tror att det är ganska brådskande om vi ska etablera , och som viktiga tillväxtmotorer. Jag fick inte svar på min fråga om en samhällsekonomisk utredning. Det skulle ha varit en intressant ingång i den fortsatta diskussionen om om vi kunde få besked. Den forskningsrapport som finns visar att en halvering av avgiften skulle ge en samhällsekonomisk vinst och att en nolltaxa skulle ge en ännu större vinst. Jag vet att det ligger lite utanför ärendet, men jag skulle gärna vilja ha svar på frågan om irakiernas situation.