prot · GT0950 · 2005-12-13 00:00:00 — Man måste också se till att man får ett val och en demokratisk utveckling där de allra fattigaste faktiskt ska få del av de rika tillgångar som finns i även om är ett av de fattigaste länderna. När det gäller valövervakningen i samband med detta val är det förra presidenten som har begärt att OAS skulle sända valövervakare till . ledare har begärt att ska sända valövervakare. Det är två grupperingar som är knutna till konflikten i . Därför vore det viktigt att få valövervakare som kan uppfattas stå mer fria från konflikten så att man kan garantera att valet kan genomföras på ett demokratiskt sätt. Jag inser att det kanske inte är möjligt att i det här läget lyckas få EU att genomföra en valövervakning i . Min fråga blir då till utrikesministern när det gäller det svenska deltagandet i OAS: Finns det någon bild över hur många svenskar som kan tänkas sändas i denna grupp? Hur kommer regeringen att följa situationen både före och efter valet? 26 Utrikesminister (): Skälet till att valet sköts upp och ska äga rum den 18 var, som säger, frågan om den regionala fördelningen av säten i parlamentet. Frågan fick en lösning när president bestämde och i ett dekret fastställde en reviderad mandatfördelning och påtvingade parlamentet en lösning. har vi inga indikationer på att valet återigen skulle skjutas upp, utan det finns all anledning att utgå från att valet kommer att äga rum. I OAS valövervakning deltar många länder. är till exempel närvarande. Ett tiotal personer från den svenska ambassaden kommer att vara med. Jag tror nog att själva valövervakningen är väl organiserad. Det svåra är det som pekar på, den fortsatta politiska utvecklingen i . Den grundlagsstiftande församlingen som ska se över konstitutionen ska bland annat säkerställa att man får en konstitution som är mera inkluderande för hela befolkningen. Det finns krav på ökad representation för den marginaliserade ursprungsbefolkningen. Det kommer säkerligen att mottas med protester från mera traditionella partier och de rikare delarna av landet. Men det är naturligtvis en viktig utveckling i landet att säkerställa att alla dess olika befolkningsgrupper är delaktiga i den politiska processen och också blir delaktiga i den ekonomiska utvinningen av tillgångar. 27 (): Precis som utrikesministern säger finns det ytterligare processer i detta som är mycket viktiga. Det handlar om den nya konstitutionen och hur man ska fastställa fördelningen. När man tittar på fördelningen ser man att det inte bara finns tveksamheter, utan Sánchez de Lozada ingick också en rad olagliga, och för ytterst oförmånliga, avtal med transnationella företag beträffande landets gas- och oljetillgångar. Den typen av avtal ska enligt den bolivianska grundlagen egentligen godkännas av landets parlament, vilket inte skett. Det finns alltså en lång rad missförhållanden. Min följdfråga till utrikesministern blir: Har man från och EU:s sida några funderingar på hur man efter valet och fram till konstitutionen kan stödja bland annat , som framför allt är de fattigastes de jordlösas, de fattiga jordbrukarnas parti och organisation, så att de ska kunna bygga upp en partibildning och få ett demokratistöd när det gäller den politiska verksamheten? Jag tror nämligen att det skulle vara en viktig signal till de fattiga i att man engagerade sig i deras rättigheter och möjligheter att kunna vara med och påverka konstitutionen framöver. 28 Utrikesminister (): Det är som säger att det viktiga är det som händer efter genomförda val och att det sker en fortsatt utveckling i mot en verklig demokratisering av samhället. Hela det utvecklingssamarbete som har, liksom EU i sin helhet, är inriktat på just fattigdomsbekämpning och demokratiutveckling, på att stärka de institutioner som måste finnas i ett land för att det ska kunna fungera som en demokrati. Det är hela inriktningen på vårt utvecklingssamarbete. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2005/06:121 om USA-alliansens brott mot internationella konventioner och mänskliga rättigheter i 29 Utrikesminister (): har ställt ett flertal frågor till mig om olika aspekter av den multinationella styrkans och den irakiska säkerhetsstyrkans väpnade aktioner i och hur ser på dessa. Det är redan känt att regeringen ansåg att den USA-ledda koalitionens militära invasion i saknade stöd i säkerhetsrådet och stred mot folkrättens våldsförbud. befinner vi oss i en ny situation. Genom antagandet av resolution och förlängningen av densamma genom resolution bekräftade återupprättandet av den irakiska suveräniteten. Detta återställde den internationella samsynen och gav möjlighet att blicka framåt. Parlamentsval kommer att hållas och ge det irakiska folket möjlighet att demokratiskt bestämma vem som ska leda landet de kommande fyra åren. Under regim utsattes det irakiska folket för konstanta övergrepp, statssanktionerat våld och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det är utan tvekan så att det även förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det är därför angeläget att bidra till att den politiska utvecklingen leder fram till att det irakiska folket till fullo kan åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Interimsregeringen har bett den multinationella styrkan, under FN-mandat, att tills vidare ha en fortsatt truppnärvaro i alltmedan inhemska säkerhetsstyrkor byggs upp. Förhoppningen är att detta ska bidra till att skapa ett förbättrat säkerhetsläge och därmed underlätta överförandet fullt ut av den politiska makten till irakierna. Säkerhetssituationen är fortsatt mycket allvarlig. Interimsregeringen har tvingats förlita sig på den multinationella styrkan för att säkerställa tidtabellen för valen, bland annat genom att bekämpa de militanta sabotörer som ligger bakom det väpnade motståndet. Det är dessa grupper som anses utgöra det främsta hotet mot den irakiska civilbefolkningens säkerhet och välstånd. De väpnade aktioner som genomförs av den multinationella styrkan bör ses i ljuset av detta. Uppgifterna om den våldsanvändning som förekommit är oroväckande. Den förutsätter att alla väpnade aktioner genomförs så att civila liv sparas med iakttagande av den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna. Såväl den multinationella styrkan som den irakiska säkerhetsstyrkan är bundna av den humanitära rätten. Oproportionerlig våldsanvändning är inte bara förbjuden enligt folkrätten det riskerar dessutom att öka motsättningarna i . Regeringen anser att det är oerhört viktigt att misstankar om brott utreds så att de som eventuellt begått brott mot den humanitära rätten också ställs inför rätta. har krävt att de som befinns skyldiga till brott i samband med väpnade aktioner i ska ställas till ansvar. kommer även i fortsättningen att i samtal med företrädare från de länder som bidrar med trupp till den multinationella styrkan, däribland ett antal EU-länder, framhålla nödvändigheten av att respektera folkrätten inklusive den humanitära rätten. är en av de stående frågorna i vår dialog med , och förhållandena i landet diskuteras löpande med företrädare för den amerikanska administrationen. Regeringen har starkt kritiserat de övergrepp som såväl amerikanska som irakiska soldater har gjort sig skyldiga till i . Vi anser det viktigt att alla ansvariga personer ställs inför rätta och välkomnar att sådana processer har inletts. Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att sådant beteende inte förekommer. Det finns ett absolut förbud mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling. Övergreppen mot fångar i är mycket allvarliga. Regeringen välkomnar därför att missförhållandena vid irakiska fängelser och förvaringsfaciliteter ska utredas grundligt och ansvariga ställas till svars. Den irakiska regeringen har ett ansvar att agera i enlighet med sina folkrättsliga förpliktelser. I samband med Barcelonaprocessens toppmöte hade jag ett bilateralt möte med utrikesminister där vi diskuterade hur och det internationella samfundet ytterligare kan bidra för att stärka de mänskliga rättigheterna i och om möjligt påskynda återuppbyggnadsarbetet. kommer jag att träffa den irakiska ministern för miljö och mänskliga rättigheter, , och då diskutera samtliga dessa frågor ingående. kommer minister att träffa biståndsminister och miljöminister . Vad gäller fråga om användande av förbjudna stridsmedel kan följande sägas. verkade för att få till stånd ett totalförbud mot användning av brandvapen. Det gick dock inte att nå enighet inom statssamfundet, och något totalförbud mot användande av brandvapen finns inte . Användandet av brandvapen regleras i protokoll III till vapenkonvention. Protokollet innehåller restriktioner på hur sådana vapen får användas. är inte part till detta protokoll och är därmed inte bundet av dess regler. 30 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag tänker inte gå in i en debatt om ifall jag anser vara ockuperat eller inte. Den debatten har vi haft vid andra tillfällen. Däremot ska jag kommentera utrikesministerns svar. När det gäller uppgifterna om den våldsanvändning som förekommit säger utrikesministern att det är oroväckande och att den förutsätter att alla väpnade aktioner genomförs så att civila liv sparas med iakttagande av den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, att såväl den multinationella styrkan som den irakiska säkerhetsstyrkan är bundna av den humanitära rätten samt att oproportionerlig våldsanvändning är inte bara förbjuden enligt folkrätten det riskerar dessutom att öka motsättningarna i . Min fråga till utrikesministern blir: Vad är oproportionerlig våldsanvändning? kommer det siffror om att ungefär 30 000 civila dödats i . Även president har vid en presskonferens sagt att man räknar med detta. 30 000 civila har blivit dödade i . Är inte det oproportionerlig våldsanvändning? Dessutom pågår det . Jag går vidare i utrikesministerns svar. Det sägs att regeringen anser att det är oerhört viktigt att misstankar om brott utreds så att de som eventuellt begått brott mot den humanitära rätten också ställs inför rätta. har krävt att de som befinns skyldiga till brott i samband med väpnade aktioner i ska ställas till ansvar. Ser inte utrikesministern att många av övergreppen och den tortyr som förekommer vid fängslandena är klart sanktionerade av ? Det transporteras fångar över hela och stora delar av världen i hemlighet. Man inrättar hemliga fängelser. Det är inte bara som det har kommit fram att man använder sig av tortyr i och i fängelserna och att människor försvinner. Anser att ska ställas till ansvar? Eller är det som vanligt att det är enskilda soldater som sedan ska pekas ut, fastän det är sanktionerat uppifrån? Min nästa fråga till utrikesministern gäller att övergreppen mot fångar i är mycket allvarligt. Regeringen välkomnar att man undersöker missförhållanden vid irakiska fängelser. Det ska utredas grundligt och ansvariga ska ställas inför rätta. Avser också den att utreda om fångar från också transporteras runt i världen och om det finns hemliga fängelser i ? Det förekommer uppgifter om att det finns det. Det är också en sak som är viktig att påtala. Jag kommer i mitt nästa anförande att ta upp frågan om användandet av brandbomber och fosforbomber och den krigföring som man genomför i och om detta verkligen överensstämmer med konventioner. Enligt utrikesministerns svar är det nu en FN-mission med FN-mandat. Kan det verkligen vara så att bara för att inte har skrivit under en konvention kan i en operation med FN-mandat kunna komma undan och använda sig av denna typ av vapen? 31 Utrikesminister (): Det är många civila som har fått sätta livet till under både det krig som pågick och även tiden därefter. Vi vet inte hur många av de civila som har dött på grund av själva kriget och den våldsanvändning som därefter har förekommit från den multinationella styrkan, terrorister eller andra våldsanvändare. Sanningen är att det är väldigt många civila som har offrats. måste också se att det finns människor i som är beredda att ta till våld och använda det mot civilbefolkningen för att uppnå sina syften. Det är en oerhört oacceptabel situation. Men det är vad hela kampen handlar om. Det handlar om att skapa förutsättningar för att bygga upp sitt eget land. Allt måste göras för att stävja det våld som förekommer. Alla metoder måste användas för det. En av dem handlar också om att det fortfarande behövs en väpnad styrka som kan garantera säkerheten för människorna i . Vi hoppas att den perioden ska bli så kort som möjligt. Det är därför vi inriktar alla våra insatser på återuppbyggnaden av egen förmåga att styra sitt land och garantera säkerheten för sina medborgare. Det är också bakgrunden till att är engagerat. Vi deltar i utbildning av civilpolis för att på det viset stärka egen förmåga. tar upp frågan om övergrepp som förekommer i fängelser, transporterna av fångar och annat sådant. Det är väldigt viktigt att omvärlden reagerar mot sådant som strider mot folkrätten och den humanitära rätten. När det gäller situationen i är det en fråga som utreds av . Frågan om det förekommit transporter eller om förvaring av fångar i existerar är något som utreds av de länder i som har anledning att intressera sig för att utreda frågan. Jag kan försäkra att jag tror att alla länder är intresserade av att få klarhet i den frågan. 32 (): Utrikesministern undviker att tala om det ansvar som har när utrikesministern säger att man ska utkräva ansvar av dem som är skyldiga. För mig är det uppenbart vem som är skyldig till att dessa övergrepp begås. Jag kan hålla med utrikesministern om att det pågår en mängd våldsdåd i som jag definitivt inte kan sympatisera med. Det finns också en viktig skillnad. Den skillnaden är att grupper som använder våld som inte står under något befäl eller som inte står under någon stats inflytande och begår terrordåd bryter mot alla konventioner som finns. De man kan utkräva ansvar av är faktiskt den multinationella styrkan, som utrikesministern kallar den. Jag kallar det USA-alliansens styrkor som finns där. De måste faktiskt följa de konventioner och de regler som finns. Det finns en skillnad på hur man kan utkräva ansvaret. Det finns en skillnad i vad man säger att man faktiskt kan använda sig av när man ska bekämpa terrorism. Jag ska framför allt inrikta mig på uppgifterna, som man nu också har bekräftat, att man har använt sig av fosforbomber och även napalmbomber. Man använde sig av fosforbomber när man angrep . använde sig av napalmbomber när man bombade . Min fråga till utrikesministern blir: Hur kan man acceptera att detta sker? Det finns en konvention som förbjuder användningen av napalm- eller fosforbomber mot civila. Det finns ett klart beslut. Detta är fruktansvärda bomber. Det tränger in i skinnet, och människor brinner sedan. Det är en fruktansvärt plågsam död. Vid den här tidpunkten, när bomberna användes, hade faktiskt FN:s första resolution redan antagits. Man sade att det var en mission som hade ett FN-mandat. Hur kan man tillåta att man vid en mission med FN-mandat, som jag är mycket tveksam till, använder sig av denna typ av bomber mot civila när man har en konvention som uppenbarligen förbjuder användningen? Min fråga till utrikesministern blir: Hur har den agerat, och kommer den att agera i FN? Det svärtar ned hela FN:s trovärdighet om man accepterar att man använder sig av denna typ av vapen i en mission som man säger har FN-mandat. För mig är det klart och tydligt att det FN-beslut där man accepterade att ockupation skulle bli laglig visar den oerhörda brist som fanns i det. Det visar också felaktigheten nu när man ska utkräva ansvar. 33 Utrikesminister (): När det görs en militär insats under FN-mandat är det de länder som ställer upp med trupp som agerar utifrån det regelverk som det landet är bundet av. Jag beklagar det. Jag delar faktiskt uppfattning att brandvapen inte borde användas. De borde givetvis aldrig användas mot civila men inte heller i militära aktioner mot militära mål. Det var bakgrunden till att agerade så starkt för att få till stånd ett förbud mot användande av sådana vapen. Vi har inte lyckats med det. Det finns anledning att återkomma till den frågan och driva den i FN. Det gäller inte minst för att säkerställa att man åtminstone kunde begära att de länder som ställer upp under FN-flagg eller FN-mandat följer det som ändå många länder är överens om. Det är definitivt en fråga som vi kan fortsätta att driva. Vi har inte olika uppfattningar vad gäller användande av den här typen av vapen. Jag måste konstatera att har att följa de regler som det är bundet av, och det är inte bundet av det protokoll som finns som gäller brandvapen. 34 (): För mig blir det här klart och tydligt. När människorna i och blev bombade av fosforbomber, när de kände skinnet börja brinna, tror jag inte att de kände skillnad på vem det var som släppte bomben. 30 000 civila i dödades, och vi ser inte något slut på konflikten. För är det väldigt tydligt att FN skulle behöva agera mer resolut. FN borde nu se till att och de andra länderna i alliansen faktiskt lämnar och att vi får en FN-styrka i som inte har varit inblandad i bombningar med fosfor, som inte har varit inblandad i tortyr, som inte har varit inblandad i de grova övergrepp som har begåtts i . För är det klart och tydligt att det enda sättet till fred och frihet i är att lämnar och att FN-trupper tar över. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:122 om situationen i 35 Utrikesminister (): har frågat mig hur jag avser att verka inom EU och FN för att förmå den marockanska staten att hålla ingångna avtal och överenskommelser rörande . har också frågat mig hur jag avser att verka inom EU och FN för att förmå den marockanska staten att respektera FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Som jag informerade är och EU eniga i sin uppfattning att FN har en central roll i frågan om . Den har gett och fortsätter att ge FN sitt fulla stöd. har i resolution (2005) upprepat sin uppmaning till alla parter att fortsätta samarbetet med FN för att bryta dödläget i konflikten och nå en politisk lösning. Samtliga parter måste vara beredda att göra eftergifter och sträva efter kompromisser. Det finns tecken på en begynnande diskussion i om att konkretisera tankarna på verklig autonomi för . står berett att agera för att understödja arbetet för en fredlig lösning. linje är att EU aktivt bör bistå FN-processen, liksom att EU bör skapa förutsättningar för ett mer konstruktivt förhållningssätt från parternas sida, och då inte minst från . Den fäster särskild vikt vid att en lösning på konflikten sker i enlighet med folkrätten och att västsahariernas rätt till självbestämmande respekteras. Regeringen ser också med stort allvar på den humanitära situationen i regionen och i flyktinglägren. I detta sammanhang vill jag även nämna mitt samtal med biträdande utrikesminister i . Jag framhöll då att det är viktigt att utländska diplomater tillåts bilda sig en egen uppfattning om situationen och att de för att kunna göra detta måste tillåtas att resa i regionen. Den marockanske biträdande ministern höll med om detta. Svenska, norska och finska ambassaderna i förbereder nu en resa till . nämner EU:s associeringsavtal med . Detta är ett viktigt avtal för EU:s kontakter med . I enlighet med avtalet finns ett associeringsråd som träffas en gång . Det femte mötet ägde rum och EU underströk då det västsahariska folkets rätt till självbestämmande. Den underkommitté för mänskliga rättigheter som ska upprättas i associeringsrådet blir ett lämpligt forum där bristande respekt för folkrätten och för ingångna överenskommelser och avtal lämpligen bör uppmärksammas. agerar aktivt för att kommitténs arbete ska komma i gång . Vissa positiva element kan skönjas i den pågående konflikten om . Till exempel frisläppte Polisario alla återstående 404 marockanska krigsfångar . stöder aktivt arbetet med de förtroendeskapande åtgärder som UNHCR/introducerade på försök och som bland annat innebär att telefonlinjer och postförbindelser upprättats mellan flyktinglägren och familjer i . har utfäst sig att bidra med till en fortsättning av de förtroendeskapande åtgärderna. har i princip uttalat sig positivt till en fortsättning. som dessa viktiga steg i rätt riktning tagits präglades av oroligheter i form av folkliga demonstrationer och protester mot den marockanska ockupationsmakten. Demonstrationerna bemöttes hårdhänt av marockansk polis och militär. Detta ledde till att EU genomförde en démarche i där man bland annat bad om klarlägganden om vad som skett. Marockanerna svarade att upploppen hade utlösts av förflyttningen av en narkotikadömd fånge då en våldsam manifestation hade iscensatts med molotovcocktailar och stenkastning. Polisen hade enligt marockanerna varit tvungen att ingripa för att upprätthålla lag och ordning. Att övergrepp hade begåtts förnekades från marockanskt håll. Jag vill på nytt gärna ta upp det regionala perspektivet. Ett närmande mellan och anses av de flesta bedömare vara avgörande för att öka möjligheterna till en lösning av konflikten. har föreslagit att EU ska utarbeta förslag till åtgärder som kan bidra till förbättrade relationer mellan och . FN:s generalsekreterare har utsett ambassadör från till sin särskilde representant i Västsaharafrågan. står på säkerhetsrådets dagordning och van Walsum kommer löpande att rapportera till säkerhetsrådet. Regeringen anser att denna utnämning är ett viktigt steg för att komma närmare en lösning. kommer att ha kontakter med samtliga parter i konflikten, och regeringen har inbjudit honom att besöka . Vi kommer även i det sammanhanget att påtala vikten av att visar respekt för ingångna avtal och överenskommelser samt FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. 36 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det här är en av som vi har en interpellation om , och jag måste säga att jag är väldigt positiv till den engagemang i och de åtgärder som vidtas från svensk sida. Men min oro och problemet är att trots engagemanget ser vi hur förtrycket och ockupationen av fortgår år och hur man inom EU, trots att man har ett associationsavtal med , inte förmår att pressa att följa lagar och regler om mänskliga rättigheter. Jag har en konkret fråga till utrikesministern med anledning av utrikesministerns svar. Det gäller svaret som EU fick från om upploppen, demonstrationerna och vad som hade hänt. Accepterade man från EU:s sida marockanernas svar att upploppen hade utlösts av förflyttningen av en narkotikadömd fånge då en våldsam manifestation hade iscensatts med molotovcocktailar och stenkastning? I samband med demonstrationerna och det brutala bemötandet av demonstranterna greps väldigt många människor, bland annat politiker, i . En av dessa, Lembarek , avled . Hon torterades till döds av marockanska myndigheter. sitter fortfarande 14 politiska fångar i marockanskt fängelse som ska ställas inför rätta. Men gång på gång när rättegången ska hållas skjuter man upp rättegången. De sitter fängslade utan rättegång och utan möjlighet att få försvara sig mot de anklagelser som riktas mot dem. Det finns nu en stark oro hos Polisario för att också de här fångarna kommer att plågas till döds. Min fråga till utrikesministern blir: Hur tänker utrikesministern agera för att de 14 politiska fångarna som ska ställas inför rätta får sin rättegång och också en rättvis rättegång, där det kommer att visa sig att de inte är skyldiga till det som de anklagas för? Min andra fråga till utrikesministern blir då: När tror utrikesministern att den här underkommittén för mänskliga rättigheter kan komma i gång? Det här är det skydd som många västsaharier behöver och väntar på. Kan man agera så att man kommer i gång snabbare inom EU? Precis som utrikesministern sade i sitt tal har det funnits vissa positiva element i konflikten i . Polisario frisläppte alla återstående 404 marockanska fångar . Tyvärr kommer alla positiva politiska signaler från Polisario.