prot · GS09103 · 2005-04-12 00:00:00 — Det ska vi hantera. Sedan finns det också en intäktssida som vi ska arbeta med. Även om jag har stor respekt för lönsamhetsproblemen så ser jag möjligheter. Jag ser också möjligheter att utveckla näringen på olika sätt. 112 (): Jag hoppas få diskutera detta djupare med jordbruksministern , för det är mycket viktiga frågor. , hade 16 minkfarmare. De producerade 100 000 skinn och importerade 1,7 miljoner. De har köpt ut sina och tvistar fortfarande om nivån på ersättningen. Där har vi fortfarande inte sett vad regeringen kommer med. Jag är inte imponerad av agerande i den frågan. Att fasa ut i nuvarande form är en ansvarsfull åtgärd, sade ministern. Jag vill uppmana er: Besinna er i regeringen! Ta ledarskapet och ta en match med något stödparti som ställer orimliga krav! Vilken signal ger det här till svenskt näringsliv och svenska folket, i ett läge när vi behöver öka jobben mer än något annat? Det finns fungerande, bra företag som har en fungerande, bra uppfödning. Vi är överens om att djurhållningen i ska ligga i täten internationellt. Om våra producenter lyckas öka sin produktion och sina andelar på marknaderna ökar djurens välfärd i världen. Om den svenska djurhållningen minskar och tappar marknadsandelar eller förbjuds så minskar djurens välfärd i världen. Så enkelt är det, jordbruksministern. Det är oerhört svårbegripligt att en socialdemokratisk regering som påstår sig värna sysselsättning och industrijobb väljer att driva en hel näringsgren ut ur landet. Jag tycker att det som sker handlar om strutspolitik. Det finns inga intellektuella motiv för det. Det är fel. Det är nog maktpolitik, som sade så klarsynt. Det kan kanske inte jordbruksministern säga, men jag kan säga det. Jag vill till slut vädja till jordbruksminister : Driv gärna era krav med full kraft inom EU för bättre djurhållning för minkarna, och vi kan säkert stödja mycket där. Men gå inte ensidigt före och driv en hel näringsgren ur landet som världens burhållna minkar får det allt sämre. 113 Jordbruksminister (): Jag förstår inte riktigt resonemang att höga svenska krav när det gäller djurskyddslagstiftning skulle innebära att djuren får det sämre. Jag menar att det är en väldigt kortsiktig syn på hur vi ska bygga en bra djuromsorg inom EU och internationellt. Vi måste visa att vi går före, att vi har en god vilja att förbättra djuromsorgen. Sedan sägs att detta bara skulle vara maktpolitik. Jag vill erinra om att det finns ett kongressbeslut inom det socialdemokratiska partiet. Jag har själv lett ett rådslag som förstärkte bilden av vad vi vill inom det socialdemokratiska partiet när det gäller djuretik och god djuromsorg. Avslutningsvis: När det gäller signalen till det svenska folket är jag alldeles övertygad om att underskattar det svenska folkets stöd för en god djuromsorg och en stark djurskyddslagstiftning. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2004/05:478 om kompensationsstöd för fjällnära jordbruk 114 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag har för avsikt att låta omfattas av den förhöjda kompensationsersättningen till mindre gynnade områden. I samband med genomförandet av den jordbrukspolitiska reformen 2005 höjs kompensationsbidraget för vall och betesmarksarealer i de mindre gynnade områdena. Höjningen omfattar alla delar av landet där denna ersättning lämnas. Inom de fjällnära områdena är denna höjning av ersättningsnivån särskilt stor, vilket motiveras av de speciella svårigheter som är förknippade med att driva jordbruk i dessa områden. Det fjällnära området har i detta sammanhang definierats som kommuner med gräns mot . Det kan finnas närliggande kommuner med besvärliga förutsättningar för att bedriva jordbruk, som inte inkluderas i den ovannämnda avgränsningen. Detta kan till exempel gälla . Jag avser att ytterligare analysera och överväga om den i samband med reformen valda avgränsningen bör justeras. Jag vill också i detta sammanhang understryka att höjningen av kompensationsbidraget inte är det enda som regeringen gör för att förbättra villkoren för det fjällnära jordbruket. På uppdrag av regeringen pågår inom ett arbete med att utarbeta en strategi för det fjällnära jordbruket. Uppdraget ska rapporteras till regeringen och blir ett av de underlag som kommer att ligga till grund för arbetet med ett nytt landsbygdsprogram för perioden 20072013. 115 (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret på min interpellation. var jag i . Jag hade då både förmånen och möjligheten att besöka två av de jordbruksföretag som finns kvar i . Jag satt tillsammans med de två personer som driver ett av dessa företag, mannen och hans kvinna. De beskrev för mig sitt företag. De var fortfarande entusiastiska, hade planer, ville utveckla och ta hand om sitt jordbruk, sina djur och sin gård. Ett moln fanns emellertid på deras himmel, vilket de berättade om, och jag lovade att framföra det . Det handlar om när de skulle göra ansökan om det extra kompensationsbidrag som äntligen kommit till stånd. Med äntligen vill jag koppla tillbaka till att det nu är som fattade ett enhälligt beslut om ett särskilt stöd till de fjällnära jordbruken. Sedan jag kom in i 1998 har jag haft uppe frågan i form av skriftliga frågor, motioner och som en interpellation. Det tog tid innan beslutet kom, men det kom . Jag har också i frågestund ställt frågan till jordbruksministern och då fått löftet att det skulle komma, och så har alltså skett. Därmed var jag och många jordbrukare nöjda och tyckte att det kändes bra. Men så kommer detta. Jordbrukaren i som självklart är en fjällkommun sätter sig ned och ska fylla i ansökan, och vad får han se? Jo, han tror inte det är sant när han upptäcker att inte ingår i det stödområde som har rätt till bidraget. Javisst, jag har också läst klausulen. Det finns en beskrivning, och man måste göra en definition av var de fjällnära jordbruken finns. Det inser jag också. Jag kan förstå det resonemanget, men när man tittar på kartan och ser hur det ser ut förstår man inte varför gränsen går vid den norska gränsen. Jag tog faktiskt med mig en karta dels för min egen skull, dels tänkte jag också visa upp den för jordbruksministern. Det är svårt att se färgerna, men om man tittar riktigt noga kan man se att kommun går nästan ända fram till den norska gränsen. Det handlar om någon mil. Där ville gränsen ta slut, vilket nu hårt drabbar de två jordbruksföretag som finns kvar i . Sådana fyrkantiga system ska vi inte ha i vårt land. Vi ska inte ägna oss åt sådant. Det finns en lång tradition av vilka kommuner som räknas till fjällnära. I , som är det län jag lyfter fram, är det , , och . De ligger i , gränsar till fjällnära kommuner runtomkring och har sådana förhållanden som motiverar att de får ett fjällnära stöd, det vill säga att det är speciella svårigheter förknippade med att driva jordbruk i dessa områden. 116 Jordbruksminister (): Jag är också glad över att vi kunde bestämma oss för programändringar av miljö- och landsbygdsprogrammet och höja kompensationsbidraget för slåttervall, bete och betesmarker i mindre gynnade områden, och att vi i fjällnära kommuner kunde höja stödet till hela per hektar. Det var 14 fjällnära kommuner som fick den möjligheten. Vi gjorde en avgränsning, och den innebar att man skulle ha sin gräns mot . Skälet var förstås att vi ville ha ett enkelt system som var lätt att hantera, lätt att administrera. Man kan kalla det för ett fyrkantigt system, men man måste alltid göra avgränsningar och se till att ha en bra hantering. Det här systemet är ju inte cementerat så att det inte går att ändra på. Det kan vara så att vi fått en avgränsning som i vissa avseenden är olycklig och därmed inte kunnat få med alla de jordbruk som vi kan betrakta som fjällnära. är det inte heller bara som har det problemet. Vi kan ha liknande problem ännu längre norrut, allra längst i norr. Som jag sade i mitt svar är jag villig att titta på detta och, om vi märker att det finns starka skäl, då också justera indelningen. Även jag har med mig en karta där jag gjort en röd rand, och det är klart att jag ser att det är nära till . Det kanske är lite mer än en mil, men det är nära till , vilket är ett skäl att titta på detta än en gång. 117 (): Jag lyssnar och tar till mig det som jordbruksministern säger självklart. Jag ska väl tillstå att när jag läste svaret fick jag lite hopp. Jag tänkte att här finns en möjlighet inte för min skull, inte för jordbruksministerns skull eller för Socialdemokraternas eller skull, utan för dessa jordbruksföretags skull. Jordbruksministern säger att om det visar sig att dessa förhållanden råder ska man titta på detta. Det gör det. Det är så. Man har precis samma förhållanden i som i de gränskommuner som är beviljade stöd eftersom de ligger i en fjällkommun. Jag håller mig kvar i . Kommunen ligger i och är den södra porten i landskapet. Jag vill kommentera ytterligare en punkt. Det finns en strategi, precis som sägs i svaret, som innebär att arbetar med att hitta former för hur man kan stötta de fjällnära jordbruken. Där finns med. Där finns , , och med, alltså samtliga fyra kommuner som vi i betraktar som fjällkommuner. Där har alltså valt att räkna till fjällkommunerna. Det är bra. Det är rätt tänkt. Varför då inte också se över kompensationsersättningen, så att som definitivt är berättigat till stödet också får det? Jordbruksministern tog upp att det ska vara lätt att hantera, lätt att administrera. Jag förstår det, men tänk inte bara ur ett myndighetsperspektiv. Jag vädjar: Tänk också på att det ska gå att bedriva det här jordbruket som ser till att det finns öppna landskap. Den bonde jag träffade håller öppet en mil runtomkring sig. Han arrenderar av ungefär 80 olika personer och ser till att landskapet hålls öppet. Det finns alltså många skäl för att stödet bör komma till stånd. Jag har tagit fasta på det som jordbruksministern säger om att ytterligare analysera, överväga och se om det går att ändra på detta. Jag skulle vilja fråga: Vad innebär det i praktiken ? Hur ser jordbruksministerns analyseringsarbete ut? Hur ser skälen ut för att överväga en ändring? Jag skulle vilja veta det , för min förhoppning är att det mycket snart kommer ett besked om att vi inte ska ha det så fyrkantigt utan att vi nu ska se på den verklighet som råder. Hur ser analyseringsarbetet ut? Hur tänker sig ministern tidsplanen för detta? 118 Jordbruksminister (): Som själv refererade till arbetar nu med en studie om bredare åtgärder för det fjällnära jordbruket. Den studien ska rapporteras till . Jag menar att det är rimligt att avvakta det arbete som gör. Det kommer ju snart, och det är ingen tidsutdräkt. Rent tekniskt är det inga svårigheter för oss att göra en sådan förändring. Det blir inga långa notifieringar i eller liknande. Det är någonting som vi nationellt har i vår hand. Men jag vill gärna avvakta den utredning som gör innan vi kan ta ställning i frågan. 119 (): Jag håller på att bli ganska allergisk mot utredningar. Jag hade inte hoppats att den här frågan skulle kunna hänvisas till utredningen. Det hade jag verkligen inte väntat mig . Det känns som en riktig tillbakagång utifrån det svar som jag ändå fick skriftligt. Jag vet hur det är med utredningar. Utredningar ska remissbehandlas och diskuteras. Det tar tid. Ska vi behöva ha en utredning i en sådan självklar fråga som detta är? Jag såg en öppning, och jag vill hålla kvar vid öppningen. Men inte hade jag hoppats att höra att vi ska vänta till att utredningen är klar. Rent tekniskt är det inga problem, fick jag veta. Det går att lösa. Jag hade hoppats på att den här debatten skulle ge ett besked att vi kan ta tag i detta. Ministern borde säga: Det här kan jag överväga kraftfullt. Vi behöver känna den viljan. Det är så viktigt. Det handlar inte heller om mycket pengar. Det rör sig om enligt utredning. Det kan inte heller handla om det. När det gäller och rör det sig om till de två jordbruken. Jag vill avsluta med att säga att jordbruksministern har ett stort ansvar i den här frågan. Jag förstår att det möjligtvis finns fler kommuner. Så kan det vara. Men i handlar det om två jordbruk. Min förhoppning är att det är interpellationssvarets andemening som ändå är fokus i den här debatten och att vi inte inväntar utredningar och remissvar och behandlingen av dessa. Då tar det tid. Det vore det sämsta för den här frågan. 120 Jordbruksminister (): tolkar mig alldeles fel. Det jag sade var att det kommer en utredning mycket snart. Det är den utredning som just nu gör som gäller en strategi för statliga åtaganden för lantbrukets och rennäringens företag i fjällregionen och dess närhet. Det handlar inte om att göra långa utredningar och att det ska bli en lång remissbehandling. Det är en utredning som har en bäring på den här frågan, och den kommer mycket snart. Det var ett besked att vi kommer att överväga om ändringarna kan göras. Jag delar uppfattning att stöden är mycket viktiga för att vi ska uppnå ett av målen för vår jordbrukspolitik, den levande landsbygden, och den levande landsbygden i hela . Vi har samma uppfattning i den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2004/05:495 om djurskyddstillsyn i samband med tävling med djur 121 Jordbruksminister (): har frågat mig dels vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se till att relativt begränsade ärenden inte tar att bereda, dels vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att följa riksdags tillkännagivande om att regeringen bör se över 33 § i djurskyddsförordningen och tillämpningen av denna paragraf med syfte att förenkla systemet med förordnande av tävlingsveterinärer vid hästtävlingar och minska de kostnader för tävlingsarrangörerna som är förknippade med detta system. Av 33 § i djurskyddsförordningen framgår att det vid offentlig tävling med djur ska finnas en veterinär som förordnats av . Arbete som ban- och tävlingsveterinär innebär myndighetsutövning. Lagstöd saknas för att uppdraget ska kunna delegeras till enskilda veterinärer eller till annan organisation. Veterinärerna är därför anställda av . fick uppdraget att se över 33 § i djurskyddsförordningen med syftet att kartlägga eventuella problem med tillämpningen. avrapporterade verket uppdraget. Mot den bakgrunden har och senare genomfört vissa förändringar för att underlätta och förbättra djurskyddstillsynen vid tävlingar. En arbetsordning med manualer för tävlingsveterinärer har beslutats, åldersgränsen för tävlingsveterinärer har höjts för att öka antalet tillgängliga veterinärer, och utbildningar av tävlingsveterinärer har genomförts. framförde till i en skrivelse att man då inte hade intrycket att det var ett stort problem för tävlingsarrangörerna att engagera tävlingsveterinärer och att klagomålen från privata veterinärer mot statlig anställning vid tävlingstillfällena ebbat ut. I olika sammanhang har det emellertid till departementet framförts att det finns problem med att engagera veterinärer för tävlingar med djur, med kompetensen hos veterinärerna och med kostnaderna för veterinärernas medverkan vid tävlingarna. Mot den bakgrunden fick i uppdrag att närmare studera strukturen på veterinär medverkan vid tävlingar och att konstatera om, och i så fall vilka, problem som finns. Detta för att kunna bedöma behovet av eventuella åtgärder och hur dessa i så fall bör utformas. Utgångspunkten för uppdraget var en bibehållen djurskyddsnivå. Myndigheten konstaterar att tävlingsarrangörerna anser att djurskyddsläget är gott vid tävlingar och att den veterinära närvaron i många fall kan reduceras. Stora delar av veterinärkåren anser å andra sidan att den veterinära tillsynen bör utökas. Djurskyddstillsynen och dopningskontrollen på trav- och galoppbanor anser fungerar bra. På övriga tävlingar med hundar och hästar anser myndigheten att dagens system har flera brister såsom höga kostnader för den veterinära medverkan och i vissa fall bristande veterinär tillgänglighet och kompetens hos veterinärerna. På vissa tävlingar finns ingen veterinär tillsyn, och dopningskontrollen är otillräcklig. För att förbättra situationen föreslår ett antal åtgärder. Rapporten har varit ute på remiss. Remisstiden gick ut men ett par av remissinstanserna fick något förlängd tid. ska därför arbetet med remissammanställningen påbörjas. När sammanställningen är klar kan vi utifrån denna bedöma om det är lämpligt att gå vidare med förslag till förändringar. 122 (): Det är viktigt att regeringen har respekt för den svenska demokratins högborg och de tillkännagivanden som ges från detta hus. I det här fallet är det allianspartierna och dessutom en majoritet av församlingen här som har givit ett tillkännagivande. Jag har ställt liknande frågor förut skriftligt till ministern, och jag har fått liknande svar. Att en så enormt begränsad fråga som detta ändå är kan i den byråkratiska världen ta så väldigt kan inte kännas tillfredsställande för någon, och inte ens för jordbruksministern. Det var anledningen till att jag ville ha det här samtalet. Det är utifrån demokratisk synpunkt men också utifrån det reella självklara innehållet. Jag ska läsa upp några av de frågor som det handlar om så att man ser hur begränsat det faktiskt är. Det handlar om att kartlägga omfattningen av tävlingar med djur som har veterinär medverkan. Det handlar om i vilken omfattning veterinär tjänstgöring under hela tävlingar respektive delar av tävlingar är rimlig. Det handlar om hur många veterinärer som tas i anspråk och i vilken omfattning dessa veterinärer har särskilda kunskaper om de aktuella djurslagen. Det handlar om att undersöka kostnaden för deltagarna och arrangörerna i olika typer av tävlingar på det veterinära området och identifiera och beskriva eventuella problem. Detta är problem som parlamentet i det här fallet har uppmärksammat genom att ge ett tillkännagivande till regeringen. När en så begränsad frågeställning som det här ändå är hanteras blir man något fundersam över den byråkratiska väg som den måste ta. Vi kan tycka att frågan är något begränsad, men för de människor som dagligdags eller håller på med detta är det inte så begränsade frågor. För dem är det viktiga och avgörande frågor. Framför allt är det kvalitetsfrågorna och kostnadsfrågorna som har spelat en stor roll. Det gäller inte minst de lokala och regionala tävlingarna, som ofta berör unga människor, ofta unga tjejer, där det ofta finns knappa resurser. Då är det något förvånansvärt att det ska ta så innan det händer något på de punkter som tillkännagivandet berörde för . Är ministern nöjd med att det tar så på ett så begränsat område, eftersom vi har ett antal andra områden som är något större och något vidgade? Så vill vi väl ändå inte att det ska ta. 123 Jordbruksminister (): Det är klart att vi från regeringens sida har respekt för och tillkännagivanden. Det har pågått ett arbete i den här frågan. tycker att det har tagit . Jag är själv en otålig natur, och jag kan också tycka att man kan ha ambitionen att klara av ett sådant här utredningsarbete . vill jag framhålla att det inte är så att det inte har hänt någonting . Jag redovisade i mitt svar att de ansvariga myndigheterna inom ramen för den gällande lagstiftningen har vidtagit ett antal åtgärder. Det handlar om att öka tillgängligheten till veterinärer genom att höja åldersgränsen. Den har höjts i två omgångar, nu upp till . Det har påverkat möjligheten att få veterinärer till tävlingarna. Myndigheten har också arbetat med kompetensnivån och satsat på utbildning. Man har också underlättat den veterinära tillsynen genom att ta fram en arbetsordning och en manual kopplad till arbetsordningen. Det har väsentligen underlättat och förbättrat arbetet med veterinärer som tjänstgör i samband med tävlingar. säger att det här är en så liten fråga. Jag håller inte riktigt med om det. Det är en otroligt viktig fråga. Det handlar om djurskyddet. Det är det som är utgångspunkten. Sedan vill vi utifrån utgångspunkten det goda djurskyddet och de ambitioner som vi har i vår djurskyddslagstiftning se till att vi får ett trovärdigt, effektivt och fungerande system. Det som har varit ett av problemen i det här sammanhanget, en fråga som vi måste hantera, är att det handlar om myndighetsutövning. Det är inte bara så att man kan tycka och tänka och göra lite hur man vill med uppdragen till veterinärerna, utan det handlar om myndighetsutövning. Det är en ingång som har gjort att det har blivit lite mer komplicerat att lösa den här frågan. är vi i läget att vi har ett förslag från . Det har remissbehandlats. Jag ser att vi har goda förutsättningar att ta ställning till hur vi nu ytterligare ska förbättra den veterinära medverkan i samband med de här tävlingarna. Givetvis ska vi utifrån de givna kraven på djuromsorgen se till att det blir ett system som är bra för de berörda arrangörerna och bra för föreningarna, för jag har stor förståelse för att det i många fall är föreningar som inte har en sådan ekonomisk situation att de kan lägga mycket pengar på den här tillsynen. Men måste vi ha förståelse för att det måste vara en rimlig ersättning till de berörda veterinärerna. 124 (): Det var härligt att se ett engagemang i slutet på inlägget här och framför allt respekten för de tävlingar på olika nivåer som det här handlar om. Det är bra att det också finns en ödmjukhet inför frågorna. Även om de är begränsade får de inte gå i maskineriet hur länge som helst innan man kommer till skott på ett antal områden. Låt mig inte förlänga den här aftonen. Det är många som vill gå hem oj, hur kunde jag landa så rätt? Låt mig i stället fråga, så att jag slipper ställa en skriftlig fråga till, när detta arbete avses vara avslutat. Eftersom jag fick ungefär samma svar som jag fick , undrar jag när avsikten är att man ska komma till skott. Inför det arbetet vill jag skicka med att den nya myndigheten som är en mycket ivrig myndighet precis som vi är ivriga i våra ämbeten inte bör ta sig alltför stora administrativa kostnader och annat som gör att vi inte når de kostnadsfördelar, den enkelhet, kvalitet och så vidare som vore lämpligt. När avser ministern att komma till skott inom det här området? Jag ställer frågan för att vi ska veta om tillkännagivandet har sprungit hela vägen från det här huset över till regeringen och också ut i verkligheten. 125 Jordbruksminister (): Jag har ännu inte tagit del av alla remissinstansernas synpunkter, så jag kan inte riktigt värdera om det finns några större svårigheter som har rapporterats från remissinstansernas sida. Med den reservationen bedömer jag att vi kommer att kunna hantera den här frågan tämligen snabbt och att det i vart fall inte ska ha gått så långt in innan vi har löst frågan och lagt fram våra förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden den 11 och inkommit. 17 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2004/05:Sf27 och Sf28 till socialförsäkringsutskottet 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2004/05:510 av ()till statsrådet identitetshandlingar 2004/05:511 av de ()till justitieminister av expropriationsersättning Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts