prot · GS09132 · 2005-06-02 00:00:00 — Det är glädjande att vi åtminstone är en bit på väg med den här lagen och att påverkan ger resultat. Men det har som sagt var tagit , för det är som polisen gjorde beslaget. Som jag sade har det inte lämnats tillbaka ännu, men det är risk för att polisen måste lämna tillbaka det. Det som är oroväckande är att det är oklart när lagen om hälsofarliga varor träder i kraft, även om vi beslutar om lagen . Regeringen har lämnat över förslaget till , så vi vet inte från vilken dag lagen kommer att gälla. Därför tycker jag att det är viktigt att påpeka att regeringen måste göra allt man kan för att få ett beslut från , så att lagen kan träda i kraft. Om polisen kanske kan förhala återlämnandet av de 40 litrarna innebär det att om lagen gäller och man ska lämna tillbaka detta till den person det gäller så måste han ha tillstånd att inneha drogen. Därför är det otroligt viktigt att lagen träder i kraft så fort som möjligt. Om polisen sedan kan förhala återlämnandet lite så får han inte tillbaka de här 40 litrarna. Det satt jag och tänkte ut . Jag instämmer i de reservationer som finns i betänkandet. Lagstiftningen borde ha gått mycket längre. Ämnen med narkotiska effekter borde klassas som narkotika. Flexibiliteten i klassificeringsprocessen måste bli större. Det måste kunna gå fortare att klassificera ämnen, och det måste också kunna gå att beslagta ämnen som ännu inte har hamnat under den här klassificeringen om man märker att det hamnar på felaktiga platser. Avslutningsvis vill jag framföra en förhoppning om att regeringen kommer med förslag till en mer långtgående lagstiftning och att regeringen trycker på för att få ett snabbt svar från . håller jag tummarna jag hoppas ni gör det också för att polisen inte behöver lämna tillbaka de 40 litrarna. De står fortfarande hos polisen i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § Statlig organisation för handikappolitisk samordning Föredrogs socialutskottets betänkande 2004/05:SoU24 Statlig organisation för handikappolitisk samordning (skr. 2004/05:86). 146 (): Vi ska nu debattera socialutskottets betänkande om en statlig organisation för handikappolitisk samordning. Förslaget går ut på att regeringen vill förbättra samordningen och att arbetet inom det handikappolitiska området ska förbättras genom inrättande av en ny myndighet som ska ha ansvar för detta. Denna myndighet ska ha en strategisk, samordnande, utvärderande, pådrivande, stödjande och genomförande roll. Vi moderater tillsammans med övriga borgerliga partier anser verkligen att det behövs en ökad samordning men inte att det behövs en ny myndighet som ska arbeta med de här frågorna. Det måste vara regeringens ansvar att samordna politiken, och en ny myndighet kan inte vara lösningen som regeringen har misslyckats med att genomföra det som har beslutat. Vi behöver färre myndigheter och inte fler. Det har gått beslut togs om den nationella handlingsplanen, och just är det tillgänglighetsvecka med olika aktiviteter runtom i landet. Handikapporganisationerna har bjudit in till olika seminarier och debatter för att diskutera hur långt man har kommit med de mål som sattes upp. ska vi ha uppnått målen, som handlar om ett tillgängligt samhälle för alla. I den debatt som jag deltog i på här i var det många som vittnade om att vi har oerhört långt kvar och att alldeles för lite görs för att alla ska vara hundraprocentiga medborgare i . Alla har rätt till ett rikt liv, men är det många som känner sig mer som patient än som medborgare. Ändå kan man läsa i betänkandet: utgör visserligen en viktig hållpunkt för det handikappolitiska arbetet, men därefter inleds ett nytt skede av arbetet som kommer att präglas av samma kraft och ambitioner som fram till dess. Det är inte många som hade räckt upp handen och instämt i detta på seminariet . Vi anser i stället att regeringen bör ta hjälp av Handikappdelegationen för att få stöd i arbetet med att handlingsplanen förverkligas . Samordningsansvaret måste ligga kvar på regeringen, och efter 2006 är jag övertygad om att vi kommer att ha en ny regering som verkligen kommer att visa både kraft och ambitioner inom handikappområdet, inte enbart på papper utan i verkligheten. Vi lyfter i vår motion även fram vikten av att får en central roll i att genomföra handikappolitiken och att Tillgänglighetscentret flyttas dit. Det bör även bli ett namnbyte så att institutet åter får heta . Vi föreslår även ett tillkännagivande om en samordning av ombudsmannaämbetet. Det vore en styrka att föra samman olika ombudsmän till en gemensam myndighet vilket skulle ge samordningsvinsterna till alla men framför allt ett starkare skydd för medborgarna. Det är viktigt att nu ge , som arbetar för fullt, vår syn på vad som är bra och vore en klar förbättring för människor med funktionshinder. Det är ett tillkännagivande här om just att samordna de olika ombudsmännen. , herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1, men vi moderater står naturligtvis bakom även övriga reservationer som vi lagt från den borgerliga alliansen. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU28 Överskottsinformation Punkt 1 (Avslag på propositionen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 281 för utskottet 16 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 45 m, 36 fp, 30 kd, 22 v, 20 c För res. 1: 1 m, 15 mp Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 7 v, 2 c, 2 mp, 1 - () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Begränsning av användningen av överskottsinformation) 1. utskottet 2. res. 2 (m) 3. res. 3 (kd) Förberedande votering: 47 för res. 2 31 för res. 3 219 avstod 52 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 219 för utskottet 47 för res. 2 31 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 36 fp, 1 kd, 23 v, 20 c, 13 mp För res. 2: 1 s, 46 m Avstod: 29 kd, 2 mp Frånvarande: 17 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 5 (Underrättelse om hemlig övervakning) 1. utskottet 2. res. 5 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 38 för res. 5 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 46 m, 35 fp, 30 kd, 20 c För res. 5: 23 v, 15 mp Frånvarande: 16 s, 9 m, 13 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 7 (Buggning) 1. utskottet 2. res. 7 (kd, m, fp, c) Votering: 165 för utskottet 128 för res. 7 5 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 23 v, 14 mp För res. 7: 46 m, 31 fp, 30 kd, 20 c, 1 mp Avstod: 5 fp Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 9 (Efterforskning av vapen i brottsförebyggande syfte) 1. utskottet 2. res. 8 (m, fp, c) Votering: 193 för utskottet 104 för res. 8 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 1 m, 27 kd, 22 v, 15 mp För res. 8: 45 m, 36 fp, 3 kd, 20 c Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 7 v, 2 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU33 Tillträde till konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan EU:s medlemsstater Punkt 4 (Förklaring angående politiska brott) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 258 för utskottet 38 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 45 m, 36 fp, 30 kd, 20 c För res. 1: 23 v, 15 mp Frånvarande: 17 s, 10 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 5 (Lagstiftning om skyddsidentiteter m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (kd, m, fp, c) Votering: 163 för utskottet 133 för res. 2 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 23 v, 13 mp För res. 2: 46 m, 36 fp, 30 kd, 20 c, 1 mp Frånvarande: 17 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 3 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU22 Åtgärder mot illegal alkoholhantering Punkt 1 (Vissa straffbestämmelser) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 165 för utskottet 132 för res. 1 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 23 v, 15 mp För res. 1: 46 m, 36 fp, 30 kd, 20 c Avstod: 1 s Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 4 (Tullens och polisens arbete) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 165 för utskottet 132 för res. 2 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 23 v, 15 mp För res. 2: 46 m, 36 fp, 30 kd, 20 c Avstod: 1 s Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU23 Hälsofarliga varor och narkotikaprekursorer Punkt 1 (Bemyndiganden) 1. utskottet 2. res. 1 (m, kd) Votering: 221 för utskottet 77 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 36 fp, 23 v, 19 c, 15 mp För res. 1: 46 m, 30 kd, 1 c Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 4 (Narkotikaklassificering) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 166 för utskottet 132 för res. 2 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 23 v, 15 mp För res. 2: 46 m, 36 fp, 30 kd, 20 c Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 5 (Tidsutdräkten i klassificeringsprocessen) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 166 för utskottet 131 för res. 3 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 23 v, 15 mp För res. 3: 46 m, 36 fp, 29 kd, 20 c Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 4 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Punkt 7 (Beslag m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 166 för utskottet 132 för res. 4 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 23 v, 15 mp För res. 4: 46 m, 36 fp, 30 kd, 20 c Frånvarande: 16 s, 9 m, 12 fp, 3 kd, 6 v, 2 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna för att ge finansutskottet möjlighet att sammanträda. 14 § (forts. från 12 §) Statlig organisation för handikappolitisk samordning (forts. SoU24) 147 vice talman (): Det tål att fundera på varför det tar så för att nå de handikappolitiska målen. Det gäller inte minst tillgängligheten. Alltför många funktionshindrade lever i ofrivillig isolering. De kan inte ta sig ut och röra sig på offentliga platser på det sätt som en inte funktionshindrad kan. Så gott som varje gång när jag går in i någon affär eller besöker en restaurang eller ett kafé märker jag att det kan vara väldigt svårt för en funktionshindrad att ta sig in och att kunna röra sig i lokalen. Det är ännu allvarligare när det gäller myndigheter som inte är tillgängliga. I har vi legat långt framme på handikappområdet, men vi gör inte det längre. Vi är inte bäst längre. Att undanröja funktionshindrades olika hinder prioriteras inte alltid i på det sätt som vi borde göra det och som de politiska målsättningar som vi har antagit här i anger. Tillgänglighetsmålet känns som att det inte kommer att uppnås. Man kan läsa i skrivelsen att regeringen inte heller tror det. De som har deltagit i tillgänglighetsdebatterna här i vet att vi från har ansett att det även borde tillföras pengar för att det ska vara möjligt att uppnå de här målen. Det är inte minst med tanke på kommunernas besvärliga ekonomiska situation. I den här skrivelsen vill regeringen ta ett steg i rätt riktning genom att föreslå en ny myndighetsstruktur för att nå en bättre samordning av regeringens och sektorsmyndigheternas arbete på området. Vi anser att regeringen i stället för att tänka nytt tyvärr bevarar den delning av tillgänglighetsarbetet som finns . Ansvaret är delat mellan och Tillgänglighetscentret vid . Vi föreslår i stället att man flyttar Tillgänglighetscentret till . Det behövs inte en ny myndighet för det här. Jag vill påminna om att när Tillgänglighetscentret var uppe här för beslut tidigare föreslog vi från att det skulle läggas just under . Det tycker vi alltså fortfarande vore det mest logiska. och de övriga borgerliga partierna kan inte se att det behövs någon ny myndighet. behöver färre myndigheter, inte fler. Det är regeringens uppgift att samordna politiken. Den rollen kan de ändå aldrig flytta över till någon annan. Däremot kan regeringen ta hjälp av den nu befintliga Handikappdelegationen. Vi anser att den bör följa utvecklingen på handikappområdet och driva på för att målen i handlingsplanen ska uppnås. Med en samordnande funktion skild från den genomförande organisationen, , undviker man att de strategiska frågorna drunknar i det dagliga arbetet. Detta var också Handisamutredarens huvudpoäng i slutbetänkandet. Det har gått helt förlorat i regeringens skrivelse. Eftersom har ett samarbete med Tillgänglighetscentret är det absolut bästa att det flyttas dit. Dessutom har en mycket hög kompetens på handikappområdet och är faktiskt också en förebild för många andra länder, när det gäller inte bara deras kompetens på hjälpmedelsområdet utan även på andra områden som berör handikappades situation. Vi tycker att det är synd att deras kompetens inte används på ett bättre sätt, som för kompetensutveckling när det gäller bemötande av personer med funktionshinder, alltså det ansvar som ligger på utbildningsstöd, Sisus. De övriga uppdrag som Sisus har kan överföras till andra myndigheters ansvarsområde. Vi vänder oss alltså inte emot att Sisus läggs ned. Vi har många ombudsmän på olika områden . Det är viktiga funktioner. Vi anser att alla dessa ombudsmän ska föras samman i ett ombudsmannaämbete. De olika ombudsmännen har många beröringspunkter. En gemensam myndighet skulle ge samordningsvinster och ett starkare skydd för medborgarna. Vi är naturligtvis medvetna om det utredningsarbete som pågår kring ombudsmännens organisation, men jag väljer ändå att här markera var vi står när det gäller hur vi vill se de framtida ombudsmannaämbetena. Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 1. Vi står naturligtvis bakom den andra reservationen också. 148 (): Handikappolitiken är ett oerhört viktigt område för många personer i det här landet. Vi här i kammaren har tagit många goda steg. Det tycker jag att vi ska vara glada och nöjda med. Jag är rädd att vi ibland när vi diskuterar detta glömmer att vi inte ska vara nöjda förrän medborgarna som verkligen behöver den här hjälpen får den hjälp de behöver, får de hjälpmedel de behöver och får ett gott bemötande. Det känns viktigt att säga det eftersom den här propositionen i princip är enbart ett ovanförperspektiv. Medborgarens möjlighet att lättare nå myndigheter och att snabbare få hjälp har man inte fokuserat på. Det är helt riktigt att regeringens förslag var en organisationsfråga, men man måste ändå se vad som är målet med handikappolitiken. Vilka medel har vi för att nå de målen? Målet för handikappolitiken är för mig att alla med funktionshinder ska kunna leva ett så gott liv som möjligt. Det beror också lite på hur vi planerar hela det offentliga samhället hur mycket en funktionshindrad eller handikappad person känner sig funktionshindrad. Man kan ju planera så att det finns flexibilitet i allt från kollektivtrafik till offentliga lokaler så att man som funktionshindrad inte känner sig så begränsad. Det känns som en viktig uppmaning till oss alla. Det är en fråga som rör oss alla, alla utskott och, inte minst, vårt tankesätt. När man känner att inte allt fungerar riktigt bra är det lätt att föreslå en utredning, en ny myndighet eller en organisationsförändring. Sedan känner man: Oj, nu har vi tagit tag i detta. I själva verket kanske det är andra saker som behöver göras för att det ska bli bättre. Min kollega har på ett utmärkt sätt förklarat varför vi i de borgerliga partierna tycker att det är onödigt med en extra myndighet. Vi har velat se det på ett annat sätt. Jag ska inte upprepa det, utan bara påminna om att vi har mängder av myndigheter. Det känns viktigt att säga att vi ska använda de myndigheter vi har och samordna dem på ett klokt sätt. Om man har lite färre myndigheter tror jag att det blir lättare för enskilda personer att få den hjälp man behöver. Jag, och vi alla, vill säkert hjälpa till att göra det ännu bättre för funktionshindrade och handikappade. Det handlar både om dem som föds med handikapp habiliteringen och dem som får ett handikapp under livet. Ingen av oss vet ju om någon i vår närhet eller vi själva drabbas. Det står också omtalat i vår reservation att det är viktigt att vi ser helhetsperspektivet när det gäller tillgänglighets- och bemötandefrågor. Med det, herr talman, vill jag också yrka bifall till reservation nr 1. 149 (): Ett tillgängligt samhälle för alla oavsett funktionshinder nu är det bara kvar innan regeringens löfte ska vara uppfyllt, och ska det tillskapas en myndighet som ska svara för handikappfrågorna. Är inte detta en panikåtgärd och uttryck för en övertro på myndigheters kompetens att lösa aktuella problem? Det finns problem. I finns det ca 1,3 miljoner människor som har någon form av permanent funktionshinder. Det är människor som inte har samma möjligheter som majoriteten av befolkningen att ta del av arbete och fritid. Här är några exempel på deras svårigheter. De möter kanske automater. Det är bankautomater och biljettautomater. Det är inte lätt att med funktionshinder kommunicera med automater i stället för med människor. Att få gå på museum borde vara en rättighet för alla. DHR:s inventering av 64 museer visar att 27 av dem var helt eller näst intill otillgängliga för rullstolsburna. På 45 av dem var inte toaletten godkänd. Rätten till arbete oavsett funktionshinder är en hjärtefråga för oss i . Vi är glada för att regeringen har lyssnat på oss och i vårpropositionen höjt lönebidragen. Men vi vill ha en större höjning och mera bidrag till personliga assistenter och arbetsplatsanpassning. Det som jag gett exempel på här borde kunna förverkligas utan att vi behöver en ny myndighet. Det räcker med Handikappdelegationen och . Vi har fullt förtroende för dem. Jag har tagit med mig en bok. Den heter Från ord till handling, tionde rapport till regeringen. Man kan undra om den har hamnat i skymundan på någon av regeringens bokhyllor, eller finns den på en central plats för daglig läsning? Vi har ingen regeringsrepresentant här , men vi har ju representanter för de styrande partierna. De kan väl påminna om hur viktigt det är att titta på innehållet i den här boken. anser att orden kan omvandlas till kraftfulla handlingar utan en ny myndighet. Slutligen ska jag säga något om ombudsmän. Ombudsmän ska fungera som ett skydd för medborgarna. har det tillkommit en rad ombudsmän. Dessa ombudsmäns bevakningsområden tangerar ofta varandra. Jag tycker att det är ett bra förslag om samordning av ombudsmannaämbetena som förs fram i motionen. Jag står naturligtvis bakom båda reservationerna men nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 1. 150 (): En del av de tidigare talarna har pratat om vikten av att kunna genomföra den nationella handlingsplanen för att vi ska nå ett tillgängligt samhälle för alla personer som lever i vårt land. Det råder väl ingen tvekan om att det finns en enighet i den delen. Däremot finns det behov av en ökad samordning mellan olika statliga aktörer inom det handikappolitiska området för att på ett effektivare sätt än bidra till ökad tillgänglighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. Det har också nämnts tidigare att det har gjorts en hel del på det handikappolitiska området men att vi har rätt så mycket kvar att göra. Det gäller inom de statliga organisationerna och myndigheterna men också hos alla andra som har ett ansvar. En sak är uppenbar, och det är att regeringen ensam inte kan göra tillgängligt. Det är icke desto mindre så att det vi kan göra är att förbättra förutsättningarna för de statliga myndigheterna. Det är också viktigt att staten, som i det avseendet har flera myndigheter, är ett gott föredöme i tillgänglighetsarbetet. Varje myndighet har naturligtvis sitt ansvar för att uppfylla målsättningarna i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. För att underlätta genomförande och lättare nå måluppfyllelse är det angeläget att samla den specialistkompetens som finns på området och som delvis finns uppdelad på flera aktörer och myndigheter. Här finns en risk för gråzoner och att samordningen därmed brister. Jag delar den bedömning som regeringen gör att det ges bättre förutsättningar för ett effektivt genomförande av de handikappolitiska målen om ansvaret för den övergripande samordningen åläggs en aktör. Regeringens förslag om att bilda en myndighet med ansvar för den övergripande samordningen av genomförandet av handikappolitiken känns utifrån de förutsättningarna rimligt. Det ger en samlad statlig organisation som bedöms på ett mer slagkraftigt sätt kunna bistå regeringen och andra aktörer i det handikappolitiska arbetet. De uppgifter som åligger Tillgänglighetscentret vid , kompetensutveckling i bemötande av personer med funktionshinder vid Sisus och delar av tillgänglighetsarbete överförs enligt skrivelsen till den nya myndigheten. Som tidigare nämnts bör myndigheten ha bland annat en samordnande, pådrivande och genomförande roll gentemot en del övriga myndigheter. I skrivelsen sägs också att myndigheten ska arbeta med till exempel analys av effektiva åtgärder för måluppfyllelse, att stimulera och förmå aktörer på olika nivåer att beakta de handikappolitiska målen, skapa forum för erfarenhetsutbyte och bidra till exempel till kunskapsutveckling. Flera talare har här tidigare påtalat den tillgänglighetsvecka som pågår. För egen del var jag själv utkvittad i går och talade på en konferens i med representanter för de 33 skånska kommunerna med tjänstemän, politiker och företrädare för handikapporganisationerna. Det är uppenbart att man upplever att det har gjorts mycket men att man också behöver stöd. I princip alla de som yttrande sig och många därtill har indirekt påtalat att de känner att de behöver en samlad organisation som på ett tydligare sätt kan bistå med kunskap, utvärdering, erfarenheter och goda exempel än vad som är möjligt och vad som har gjorts. De signaler jag fick var att man välkomnar en del av de förslag som finns som vi förväntar oss kan förverkligas genom den förändrade myndighetsstrukturen. En myndighet löser naturligtvis inte de utmaningar vi har framför oss. Det handlar om att man ska bestämma sig och faktiskt vilja uppfylla de åtaganden man har på detta område. Jag vill också betona att myndighetens uppdrag inte innebär en inskränkning i alla andra myndigheters ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Det är tvärtom. Som det står i skrivelsen är syftet att myndigheten för handikappolitiskt arbete ska stärkas. Min bedömning är att det finns mycket goda förutsättningar för det eftersom det, som jag tidigare beskrev, finns en stark efterfrågan på att få ett ökat stöd och en ökad kunskap från de olika aktörer vi har ute i landet. Något som också står i skrivelsen och som det kan finnas skäl att nämna är att myndigheten ska finansieras genom att man omdisponerar de resurser som delvis används till dessa arbetsuppgifter , som finns hos Sisus och , ligger på olika förvaltningsanslag och också utgör en del av statsbidrag. Regeringen avser att återkomma till med finansieringen i sin helhet budgetproposition. Jag ska kommentera de två reservationer som finns i betänkandet.