prot · GS09115 · 2005-04-29 00:00:00 — Här är alltså ett giftpiller planterat för och för som ni inte riktigt vill ta ansvar för i den offentliga debatten. Det här fördraget innehåller viktiga nyheter men inga omvälvande förändringar. Om man säger nej till det här fördraget, vad är då alternativet? Säger man nej till det här fördraget säger man ja till det som ligger. Vad är det? Ja, det innebär detsamma som att man inte anpassar sätt att styras till att vi nu har gått från 6 medlemsländer ursprungligen till 26 och 27. Det blir ett utvidgat men handlingsförlamat , eller också blir det ett som inte utvidgas. Vi som bor i den rika, demokratiska delen av , som har väl fungerande system för rättssäkerhet och skydd av mänskliga rättigheter har ett stort ansvar gentemot de människor som bor till exempel på och som vill att deras länder ska komma in i den europeiska gemenskapen, säkra sin rättssäkerhet, hävda mänskliga rättigheter, demokrati och väl fungerande stater. Ni som inte vill detta, ni som vill behålla det nuvarande alternativet, dömer dessa människor att under betydligt leva under vidrigare omständigheter. Det är ett mycket stort ansvar som ni tar. En annan omedelbar konsekvens är ju att det rättsliga samarbetet blir oerhört mycket mer komplicerat och svårt att genomföra. De som ägnar sig åt narkotikahandel och handel med kvinnor och barn över gränserna kommer att rösta nej i till den nya konstitutionen. Narkotikahandlarna och de som ägnar sig åt kvinnohandel står på och sida och på sida, därför att det är deras intressen som främjas om ni vinner en sådan folkomröstning. Ni tar inte ert ansvar. Det är också konstigt, kan man säga, att från tidigare talade om ett som ska ge flyktingar möjligheter. Man ska inte bygga högre tullmurar och så vidare. Men ni vill ju inte vara med. Hur ska ni kunna påverka att vara mer generöst mot flyktingar och för import från tredje världen när ni vill ställa er utanför de rum där dessa beslut fattas? Ska ni stå med plakaten här i och tro att ni påverkar verksamheten i ? För min del och för del tror jag att det är effektivare att vi faktiskt är i och påverkar på plats. Men det är ni väl för fega för, ni nya patrioter. 41 () replik: Jag måste säga att jag blir lite illa berörd varje gång jag hör kopplingen mellan oss som är kritiska mot ökad överstatlighet och att vi skulle vara nationalister. sammankopplar oss också med narkotikahandlare, människohandlare och sådana som ägnar sig åt trafficking. , tycker inte du att du är lite grann överdriven? Menar du verkligen att den majoritet av svenska folket, , som vill ha en folkomröstning vill det av nationalistiska skäl? Kan du inte tänka dig att de vill det av enkla demokratiska skäl? Det är den första frågan. Den andra frågan är mer exakt till dig som ekonom. Du argumenterar ungefär så här. Om man inte tar in östländerna kommer de att sjunka ned i misär, och de kommer att försvinna i ett bottenlöst träsk rent ekonomiskt sett. Men det är väl helt klart att då de har frigjort sig från har de ändå haft en oerhörd livskraft, fast de har stått utanför EU. 42 () replik: Det är riktigt att de här länderna har haft en livskraft och en stabilitet, både politiskt och ekonomiskt det har svajat men det är till väldigt stor del tack vare att de har ett medlemskapsperspektiv. De är på väg in i medlemskap och nära relation med den europeiska unionen. Då vet de att här inte accepteras korruption. Här accepteras inte att inte rättsstaten respekteras. De vet att det tillhör inträdesvillkoren. Det är det som är så viktigt, att fortsatt behålla trovärdigheten att de kan komma med. När jag talar om de nya patrioterna talar jag om en sådan person som du, , men jag talar inte nödvändigtvis om alla de människor som ännu inte har deltagit i den här debatten. 43 () replik: Jag vill fortfarande fråga : Vad skiljer mig från de övriga i det här fallet? Är det bara jag som förfäktar den här åsikten som är patriot eller nationalist, eller är det också de övriga som tycker exakt likadant som jag? I så fall, vari består skillnaden mellan mig och de andra? Varför vill skylla just mig för att vara detta och inte dem som tycker exakt likadant som jag? 44 () replik: Svaret är att de som argumenterar emot konstitutionen är väldigt noga med att undvika att tala om alternativen, nämligen bibehållandet av . Ni går aldrig ut och talar om fördelar. Jag har aldrig hört det, aldrig . 45 () replik: tar i så att han spricker snart. ska han bunta ihop oss som är kritiska till EU och vill ha en folkomröstning med narkotikahandlarna som ska stå på vår sida. Men vart tog sanningen vägen? Sopa inte undan sanningen! Det är via medlemskapet i EU som gränserna har försvunnit. Det betyder också att det är ni som har plockat bort möjligheten för polisen att faktiskt kontrollera flödet av narkotika mellan EU:s länder. Hade vi kunnat behålla polisens och tullens möjligheter att faktiskt kunna försöka ta narkotikan när den passerar gränserna hade vi vunnit mycket. Det utesluter inte ett stort internationellt samarbete. Men varför bara koncentrera det till Europols och EU:s arbete? Vi har som är långt mycket viktigare för att bekämpa narkotikaflödet i hela världen. Det vill jag ha svar på, . 46 () replik: Det ligger naturligtvis i krav på att ska lämna EU att ni vill att andra länder också ska lämna EU, att EU ska upplösas och att man ska återinföra nationsgränserna. Det är ju en intressant tes som driver här att med ett uppdelat i nationalstater som , med passtvång, tullar och kontroller, kanske man kan bekämpa narkotikahandlarna bättre. Ja, det är möjligt att det är så, . Om vi går tillbaka till och den uppsplittring av som är ditt ideal kanske det är möjligt att vi bättre skulle hantera narkotikahandeln. Men jag tror att vägen framåt ändå är samarbete över gränser där man tar bort gränshindren och samarbetar, bland annat på det rättsliga området, för att hantera detta. Men det är uppenbart att vi har två olika visioner. 47 () replik: Jag har aldrig krävt att vi ska införa passtvång. Jag vill ha fria gränser. Människor ska kunna färdas fritt utan något krav på att vi ska ha pass. Jag är inte intresserad av det. Jag är däremot intresserad av att polis har möjlighet att kunna göra stickprov för att förhindra flödet av narkotika. Det är jag väldigt intresserad av. Det kan vara flödet av vapen också. Man kan inte behandla de sakerna som vilka varor som helst. Det är grundproblematiken här. Jag vill ha ett stort internationellt samarbete via för att bekämpa narkotikan i hela världen, inte bara inskränkt till något Europol som bara ska bevaka EU:s gränser. Det räcker inte. Det måste vara ett internationellt samarbete. Där har vi som fungerar och som bör utvecklas. 48 () replik: Jag tror att du får välja spår i debatten, . Antingen har vi ett effektivt fungerande samarbete. Det enda realistiska alternativet för oss i är ett fördjupat samarbete i Europeiska unionen. Det är bottenlös naivism att tro att det finns andra former som skulle vara bättre när nu EU finns. Eller så är det den mellankrigstidsvision som du ändå implicit, outtalat, har som alternativ, nämligen gränskontroller och passkontroller. Det var så . Det är det systemet som vi går ifrån. 49 (): Det är denna eviga fråga som svenska folket aldrig tycks få ett tillfredsställande svar på. Varför denna misstänksamhet mot EU? Är det en kunskapsfråga eller är det en attitydfråga som grundar sig i en indoktrinering om att är bäst och inte behöver någon annan gemenskap än med sig självt? känns det som om svenska medborgare med skygglappar söker en svensk norm. Det är en svensk norm som säger att vi alltid ska ha en socialdemokratisk regering. Så har det varit i 65 av . I är man sosse, neutral och lutheran. Vi är bäst i världen på matematik, även om andra kan räkna mycket bättre än vi. Vi behöver inget samarbete. Jag vill inte ta drömmen om det svenska folkhemmet från någon, men världen runtom håller på att förändras. Andra nationer, oavsett regeringskonstellationer, konstaterar att de blir alltmer beroende av sina grannländer och den region de lever i. De söker goda grannar för att gemensamt vinna på ett bra samarbete. Jag har arbetat med Europapolitik och med internationell politik . Behovet av samarbete ökar . har ett egenintresse av samarbete för att vi ska nå våra mål. Vilka är våra viktigaste mål? Det är fred, säkerhet, skydd mot terror och organiserad brottslighet. Det är att få delta i handel, forskning och utveckling för att trygga vår välfärd. Att isolera sig och försöka stänga ute problem prövades i . Bättre miljö för luft och vatten är urtypen för behovet av samarbete. Med vem och vilka ska vi samarbeta? Kanske med våra närmsta grannar? Ska vi välja det samarbete som har byggts upp inom EU:s medlemsländer, eller ska vi samarbeta med oss själva? Kanske har vi en del att lära och en del att lära ut? Vi svenskar är kända för ett i allmänhet rationellt och effektivt sätt att arbeta på. Ska det inte gälla det politiska arbetet? Det nya fördraget handlar om att fördjupa och förenkla samarbetet med våra 25 närmaste grannländer. Det är ett vitalt svenskt intresse att få till ett effektivt politiskt arbete inom EU. Är det då förenligt med svenska intressen att i en folkomröstning skapa ännu en manifestation av mångas ambivalens till EU-samarbete? Eller är det smartare att i sak analysera fördragets förutsättningar att förenkla samarbetet med våra grannar i ? bör bära ansvaret. Svenska folket har valt en riksdag för att noga pröva vilka former av samarbete som gynnar svenska intressen. Det är vår uppgift att ta uppdraget om ratificering på högsta allvar. Det handlar om vår framtid! Jag hoppas att vi snart närmar oss den dag då en stor majoritet av svenska medborgare ger sitt stöd till de riksdagsledamöter som väljer att ta på sig ansvaret för öppenhet och samarbete kring svensk gemenskap med andra länder. Slutenhet och rädsla duger inte inför en föränderlig omvärld. 50 (): Jag skulle vilja börja med ett citat av premiärminister . I tidningen der Spiegel förklarade han hur EU styrs. Han sade att vi bestämmer någonting, låter det ligga ett tag och väntar och ser vad som händer. Om ingen protesterar därför att de flesta inte vet vad som blivit beslutat, fortsätter vi steg för steg tills det inte finns någon återvändo. Jag tycker att det citatet talar sitt tydliga språk om vad som pågår . De flesta vet inte vad som händer. Det man uttryckligen inte har protesterat mot har man godkänt. De flesta vet inte vad som händer när det gäller konstitutionen. Det stämmer att man inte vet. Det fick vi bekräftat på utfrågning i går. Det är alltifrån folket på gatan i , som på frågan om vad de tycker om den nuvarande debatten om konstitutionen svarar: Vilken debatt? Debatten om vaddå?, till folket i som visserligen är väldigt positivt till konstitutionen men som svarar att man inte har någon aning om vad den innehåller. Det är märkligt att man inte är intresserad av den konstitution som kommer att vara den lag som går före nationell lag. Vet man inte vad konstitutionen innehåller protesterar man naturligtvis inte heller. Det blir en axelryckning, och de som bestämmer kan fortsätta att bestämma och förändra. Ofta sägs det att frågan om konstitutionen är för svår för så kallat vanligt folk att sätta sig in i. Det fick vi höra för bara någon timme sedan. Det hävdas dessutom att konstitutionen inte innehåller något nytt. Det finns delade meningar om det. Bara det att så många länder kommer att ha en folkomröstning borde väcka till eftertanke. I var ett centralt tema i kampanjen inför deras omröstning att omröstningen om europeiska konstitutionen var lika viktig som folkomröstningen om den spanska konstitutionen den som återgav demokrati efter närmare av francistisk diktatur. Så kan man också se på konstitutionen. Det man inte protesterar mot har man godkänt. Men jag ställer mig frågan hur man ska protestera i när man inte får rösta. När vi senast valde riksdagsledamöter var inte frågan aktuell. Alltså kunde man inte välja in de ledamöter som representerade ens åsikt, och är det . Det ska fattas ett beslut före nästa val. Hur blev det så här egentligen? Det började ju så vackert en gång : skulle få ett fördrag som skulle ge medborgarna delaktighet och föra människorna närmare unionen. När konventet undertecknades firades det med , och det var . känns det som att det är mindre festligt och mindre . Konstitutionsförslaget har förklarats som elitens gåva till folket som de vägrar att ta emot. Någonting har alltså gått snett. Folk känner sig faktiskt inte delaktiga i den här nya konstitutionen. Det som händer går ovanför huvudet på många människor. Valdeltagandet är i många fall så lågt att man näppeligen kan representera folkviljan. Kan man då säga att man bygger upp en demokratisk union, om de flesta inte är medvetna om vad det gäller? Därför är det oerhört viktigt att det förs en debatt och att alla blir väl insatta. Upplysning och information finns det gott om, om man bara vill ta till sig det och efterfråga det. Men var finns intresset? Det finns tyvärr inget större intresse eller någon större medvetenhet om de här frågorna bland de breda folklagren. Det kanske krävs ett nytt språk, en ny attityd från makten, för att folket ska lyssna. I kanske det beror på att man vet att det inte spelar någon roll om man sätter sig in i frågan och tar ställning för eller emot man får i alla fall inte rösta om den. Vill vi ha en verklig debatt bör den leda fram till någonting där man får använda sina nya kunskaper till en förändring. Därför tror jag och att en folkomröstning på ett helt annat sätt skulle väcka intresset för de här frågorna. För att kunna ta ställning och rösta måste man fundera över vad förslaget till konstitution innebär. Man måste titta på innehållet och se vilka konsekvenser det får. De senaste folkomröstningarna som vi har haft har inneburit en hel del folkbildning. Vare sig man är för eller emot konstitutionen skulle alla tjäna på en folkomröstning för att väcka intresset för EU-frågor. Varför då inte lyssna och ta till sig vad folket vill, bland annat i folkets remiss? 51 () replik: hänvisar till ett citat av och kritiserar ministerrådets beslutsformer. Då borde egentligen vara för det nya fördraget, för det nya fördraget ser ju till att vi får mer av öppenhet kring ministerrådets beslut. Det nya fördraget inför också en stärkt roll för de nationella parlamenten, så att vi lättare kan se vem som bestämmer och så att vi lättare kan ha den folkliga kontrollen. Då är frågan till : Om du är emot fördraget är du egentligen för den situation som råder , den situation som du har kritiserat via resultatet, eller finns det något annat recept som vill ordinera för ökad öppenhet och en stärkt roll för de nationella parlamenten? 52 () replik: Jag tror inte alls att det nya fördraget kommer att leda till en ny öppenhet. För att det ska bli öppenhet och för att många ska vara intresserade av de här frågorna och vilja ha det här måste man alltså få med folket. Det är det som man har misslyckats med . Jag tror inte att folket kommer att bli mer intresserat beroende på hur ministerrådets befogenheter kommer att vara eller inte. När det gäller de nationella parlamentens ökade inflytande är jag väldigt skeptisk till att det kommer att ske på det sätt som man i fördraget säger att det kommer att göra. Det visar den kontroll som vi genomförde av det tredje järnvägspaketet. Det var en väldigt svår uppgift. Det är väldigt som man har på sig. Jag tror inte att det nya fördraget kommer att leda till en större öppenhet. Tyvärr har folket förkastat det. 53 () replik: Men är det så att inte ordinerar någon annan medicin för ökad öppenhet och för en stärkt roll för de nationella parlamenten. säger ju nej till det här fördraget. På så sätt accepterar också nuvarande situation, som hon själv kritiserar, om hon inte ordinerar en annan medicin. Finns det en annan medicin, ? 54 () replik: Det är så väldigt mycket i det nya fördraget som är negativt. Det kan finnas positiva saker, och det kan finnas negativa. För vår del tycker vi att det som är negativt med fördraget överväger. Vi vill inte ha mera överföring av makt till EU. Vi vill ha kvar så mycket makt som möjligt här i i det nationella parlamentet. Vi vill inte överföra makten. Vi gillar inte heller den politik som det nya fördraget innebär. Det blir faktiskt mera makt till EU:s institutioner med det här fördraget, och det tycker vi alltså inte om. 55 () replik: Anser att är bättre än det nya fördraget? Det är den ena frågan. Den andra frågan är: Vad innebär ett nej till fördraget i en eventuell folkomröstning enligt ? 56 () replik: I och med att vi är motståndare till det här fördraget säger vi inte automatiskt att är vare sig sämre eller bättre. Vi kämpar mot en förändring som vi inte vill ha. Vi kommer att protestera mot de förändringar som kommer att ske. Om är sämre eller bättre tror jag inte spelar någon större roll, utan från och med det att vi tycker att det här fördraget ändrar beslutsmakten och för över mer makt till EU måste vi bekämpa det. Om det här fördraget inte går igenom kommer naturligtvis att fortsätta att gälla, men vi säger inte nej till fortsatt förändringsarbete. 57 () replik: Men är det inte just det som är frågan, om det här fördraget är bättre än ? Det är ju det som den här ska ta ställning till. Tjänar det uppgifterna bättre än ? På det säger att hon inte tar ställning. Jag fick inte heller, herr talman, något svar på frågan vad ett nej i en eventuell folkomröstning innebär enligt . 58 () replik: Om det skulle bli ett nej i en folkomröstning kommer vi naturligtvis tillbaka till , det som råder . Däremot säger vi inte nej till andra förändringar. fungerar , och det går också att förändra och förbättra. Vi säger alltså inte nej till ändringar . Men just nu ska vi säga nej eller ja till det här. Vi ska inte ta ställning till , utan vi tar ställning till det nya fördraget. Vi tycker att inte bara vi utan även folket ska få ta ställning till det. 59 () replik: Jag tror att jag måste fortsätta på samma spår som den föregående frågeställaren. Det är en fullständigt central fråga, om man går ut till svenska folket och säger att vi ska ha en folkomröstning om den nya konstitutionen: Säger ni ja eller säger ni nej? Om ni säger nej är det som gäller. Det är ju ni förespråkar. Det är konsekvensen av det ställningstagande som ni rekommenderar svenska folket att ta. Det måste väl ändå instämma i. Det finns ju ingen annan konsekvens. 60 () replik: Jag säger återigen att om det nya fördraget inte går igenom går vi naturligtvis tillbaka till det som gäller . Det är självklart. Men det behöver inte vara så . får väl vara ett avstamp för ett nytt förändringsarbete, eftersom vi är missnöjda med hur det är. Framför allt är vi missnöjda med hur det ser ut i det här fördraget, därför att vi tycker att det är förändringar till det sämre. 61 () replik: Då har ni ju inget alternativ. Det är ett fullständigt tomt nej. Det är inte . Det är ett fullständigt okänt steg som svenska folket uppmanas att ta ett steg in i det okända. Hur känns det att stå på samma sida som de som skulle tjäna på att det här fördraget inte genomförs, nämligen narkotikasmugglare och kvinnohandlare? Hur känns det att stå på samma sida som deras intressen? 62 () replik: Jag protesterar vilt mot påståendet att jag skulle stå på samma sida som narkotikahandlare. Jag protesterar mot att vi blir sammankopplade med det. När det inte finns några andra argument måste man alltså ta till sådant. Jag hävdar bestämt att det är ett övertramp för oss som vill ha en förändring till det bättre. Det vi vill ha för framtiden är ett mellanstatligt samarbete på demokratisk grund. Man kan åstadkomma mycket. Allt hänger inte på det här fördraget. Vi vill ha ett bra samarbete, men vi vill inte bli påtvingade det regelverk som det nya fördraget kommer att medföra. 63 () replik: beskriver EU-processen med citat av premiärminister . Hon påstår att man inte vet vad som händer. Regeringen har förhandlingsmandatet i EU. Vi har, enligt , en aningslös regering. Varför stöder denna aningslösa regering? När det gäller att vi i inte representerar folket, undrar jag var gränsen går. När ska man ha folkomröstning för representativiteten? Finns det någon systematik i tänkandet? Gäller det enbart EU-frågor? Gäller det andra frågor där man av opinionsundersökningar kan se att det finns en folkmajoritet emot det förslag som har majoritet i , som till exempel adoptionsrätt? Var går gränsen? 64 () replik: Det var han som sade att folket inte vet vad som händer. Jag undrar om inte har förstått vad vi i står för. Vi stöder inte regeringen i den här frågan. Vi vill ha en folkomröstning, och det vill inte regeringen. Det kommer vi att fortsätta att kämpa för. Jag hoppas att det är väldigt tydligt efter den här debatten att vi verkligen vill ha det. Det vill inte regeringen. Vi kommer att kämpa to the bitter end för att få en sådan här folkomröstning. 65 () replik: Det var ett något konstigt resonemang. Antingen stöder man väl en regering eller också inte. Vet inte vad hon gör i det avseendet? Det är mycket märkligt. Kan jag också få ett svar på frågan: Var går gränsen för när man ska ha folkomröstning eller inte? Det har i debatten hänvisats till att vi i inte är representativa för folkopinionen. Var går gränsen? Är det bara i EU-frågor eller frågor som är emot som vi ska ha folkomröstningar? Var går gränsen? Jag tog adoptionsrätt som exempel. Det hade en folkmajoritet emot sig. Ska vi ha folkomröstning om sådana frågor? Vad är det för systematik man ser framför sig när det gäller folkomröstningar? 66 () replik: När det gäller vad man ska ha folkomröstning om kan det ibland finnas skillnader som går genom partierna. Energiomröstningen gällde också en fråga där det var partiskillnader. I sådana frågor tycker jag att det är väldigt viktigt att man har en folkomröstning. Det gäller också frågor där folket inte har kunnat ta ställning. I den här frågan har folket inte kunnat göra det. Vid förra valet, när vi valdes in, var inte frågan aktuell. När de nuvarande partierna inte är representativa för folkviljan är det för en folkomröstning. Den ska inte missbrukas, men när det är en sådan här viktig fråga som handlar om att överföra makt tycker jag att folket ska tillfrågas. 67 () replik: Jag håller med om att allt naturligtvis inte hänger på det här fördraget. Det kan nog hela kammaren vara överens om. Jag tror dock att mycket hänger på fördraget. Jag gör en reflexion när här i kammaren säger att det spanska folket inte var särskilt engagerat. och jag var på ett seminarium i går. Där sade man att det finska folket inte var särskilt engagerat. säger också att det svenska folket inte är tillräcklig engagerat. Visar inte det att den här frågan kanske är så svår och komplicerad att det är svårt för alla och envar att riktigt hänga med? Det är ju inte bara i det här fallet som det sker att vi, av svenska folket valda män och kvinnor, har att hantera den här typen av komplicerade frågor. 68 () replik: Till skillnad från tror jag att svenska folket, precis som alla andra folk i , är kapabelt att ta ställning, ta till sig kunskapen och se vad det här kommer att innebära. Det är inte fråga om någon intellektuell kapacitet när man ska sätta sig in i de här frågorna. Som jag ser det beror ointresset på att den här frågan ligger så långt från verkligheten att man inte bryr sig om den. Jag tror också på att man kan väcka ett intresse om man verkligen för ned detta till människorna och sätter i gång jättestora kampanjer. Då tror jag att man kan få upp intresset. 69 () replik: hade ju folkomröstning om konstitutionen. Ändå säger att man inte lyckas väcka intresset i . Om det hänger på folkomröstningar att få intresse för konstitutionen, vad beror det på i så fall? Jag tycker också att det är ett problem att vi har för dåligt intresse kring konstitutionen.