prot · GS09139 · 2005-06-14 00:00:00 — säger vänsterkartellen att det inte finns något behov av en översyn, och återigen blir de goda orden bara floskler. Låt oss titta på regelverken. Vi har haft den debatten förut, och den ovilja som markerades, framför allt från Socialdemokraterna, att se detta som ett problem i den debatten var ganska belysande. Jag gissar att vi får samma debatt . Jag vill bara nämna några exempel som jag fått av företagare som jag träffar när det gäller momsproblematiken och problemen med att kunna skilja mellan olika varuslag som logi och köp av tjänster av varandra. I propositionen sägs det att det är bra att företagen samverkar. Men våra momsregler ser till att det är i stort sett omöjligt. Låt oss ta problemen för dem som pysslar med aktiviteter. Varför är hela momsen avdragsgill när man hyr ut en skoter till turister men bara halva momsen när man hyr ut en bil fast det är för samma typ av aktivitet? Men det är tydligen inte viktigt att utreda. Varför måste en japan som åker på skotersafari skaffa sig förarbevis om körkortet är utfärdat ? Ja, det är svårt att förklara för japanen. Han kommer nog på sitt första besök, men kommer han på sitt andra besök? Är det viktigt att se över? Ja, vi tror det. Det är viktigt att se över hela regelverket. Det talas om den lokala ekonomin. vet vi inte vad som händer med gårdsförsäljningen. Återigen här, som på många andra områden, blir de goda orden bara floskler. Det är viktigt att ha en översyn för att se över konkurrensneutraliteten. Jag kan ta Icehotel i som exempel. Momssatsen är så hög när man har aktiviteter som gäller samisk kultur jämfört med sina närmaste konkurrenter i . Vi föreslår inga konkreta åtgärder , men det här är kanske viktigt att se över. Men det finns inget behov, säger vänsterkartellen. Det handlar om illojal konkurrens från offentligheten, från kommuner, landsting men också staten. Ska vi med offentliga medel slå ut entreprenörer? Nej, vi tycker inte det. Vi tycker att det är värt att göra en översyn. Men det finns inget behov, enligt vänsterkartellen. När det gäller markfrågor pekar man i propositionen på s. 27 på behovet av lokal anpassning, att kommuner och landsting har en god planering när det gäller deras egen mark. Om statens mark nämns inte mycket. Visst är det bra åtgärder att får ansvar för att överlåta mark och se till att det finns marktillgänglighet för privata entreprenörer. hoppas jag att det blir så och att inte det statliga bolaget ska utföra turistverksamheten själv. Men om annan statlig mark sägs det inte mycket. Vi föreslår att det ska finnas större möjligheter till lokal förvaltning. Ett annat utskott tittar på det . Vad beslutet blir vet vi inte. Men vi kan konstatera att det är svårt att etablera verksamheter för turistföretag även på platser i det län som jag kommer från, . Jag kan ta strandskyddet som exempel och som det har hänvisats till. Förhoppningsvis kommer någon typ av förslag till lättnader . Färdas vägen mellan och . Konstatera hur glest det är på den svenska sidan, medan man från tullstationen på den norska sidan på samma fjäll upplever hytte efter hytte. Där finns förutsättningar för att ha en turistverksamhet. Jag kan inte se att man på den norska sidan skulle ha en mängd olägenheter. Och jag kan meddela er att de entreprenörer som arbetar i den kommunen, där man har lyckats väldigt bra tack vare goda entreprenörer, ser det här som ett mycket stort problem. Allemansrätten är viktig. Men när det gäller markfrågor är det också viktigt att vi ser till att det är klara papper. Det verkar precis som att när det gäller statens mark är det svårt att få etablera verksamhet, men när det gäller intrång på annans mark är det inte så viktigt. Vi tycker naturligtvis att om det handlar om att regelbundet nyttja någon annans mark måste det finnas en överenskommelse om det. Har det skett ett markintrång måste den som äger marken kunna få en rimlig ersättning. blir jag norrbottning igen. Turistverksamheten handlar inte bara om de här frågorna. Det handlar om att kunna ta sig till turistmålen. Kommunikationer är viktiga. Här finns det otillräckliga medel. Det kan vi konstatera, framför allt när det gäller vägar och vägsatsningar. Det talas i propositionen om tjälsäkring. Den delen är också otillräcklig. Det handlar om bärighetssatsningar. De delarna är otillräckliga. Om vi ska lyckas med turismen i måste turister ha en möjlighet att på någorlunda vettigt sätt ta sig fram till turistmålen. Vi har inte råd att genomföra statliga upphandlingar liknande den Rikstrafiken gjorde när det gäller tågtrafiken upp till och upp till . Det var en upphandling som senare renderade skadestånd och som innebär att standarden är så låg att ingen turist längre vill färdas med tåget. Det drabbar turismen. Det drabbar anläggningarna. Utbildningen är självklart viktig. Det kommer ord efter ord. har branschen tydligt påpekat vad den saknar. Det följer vi efter. Vi anser att just de kvalificerade yrkesutbildningarna måste utökas. har regeringen förvisso föreslagit tusen temporära utbildningssatsningar, oklart vad. Vi tycker nog att det är märkligt att utskottet inte tydligare har kunnat peka ut att turismen är ett område där just den typen av utbildning borde satsas på. Jag yrkar bifall till reservation 1. 24 (): Eftersom vi är fyra partier som har gemensamma reservationer skulle jag bara kunna instämma i anförande, men jag tänkte ändå säga några ord själv. Turistnäringen är egentligen inte bara en näring utan många. Det är resor med bil, båt, buss, flyg och till och med cykel. Det är upplevelser, skidor i fjällen, fiske, fjällvandringar, paddla i skärgården och allt vad vi vill. Det är boende, alltifrån tält på en campingplats till det flottaste hotell, kanske . Det är mat, alltifrån hamburgare på till en fin à la carte-måltid på en dyr restaurang. Jag har rätt stor erfarenhet själv av turismen. Jag har varit politiskt aktiv i i där åtminstone en här närvarande ledamot också var med, nämligen K G Abramsson. Vi fick se mycket av de möjligheter och problem som finns i vår speciella del av landet. Den ligger lite söder om hemtrakter men väldigt långt borta från de stora orterna i alla fall. Jag har också jobbat som delägare i fjällhotell och vet vad det betyder av goda saker och dåliga saker, mycket jobb men också mycket spännande upplevelser. Jag står precis som bakom alla fyra alliansreservationerna, men jag yrkar bifall bara till nr 1 även jag, för att spara kammarens tid i voteringarna. Propositionens beskrivning av turistnäringen och turistpolitiken med lite historia är i stora drag bra, men enligt vår mening i alliansen finns det för få konkreta förslag. Vi vill alltså ha en del tillägg. På den första punkten om målen för turistpolitiken är regeringens förslag att målet för politiken ska vara att har en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring samt att näringen ska bidra till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Det är bra som utgångspunkt, men vi anser att det bör kompletteras med kvantitativt mätbara mål och åtgärder, till exempel, som föregående talare sade, att öka antalet utländska turister med minst en övernattning fram . Det är också viktigt att lönsam turism kan skapas utifrån lokala förutsättningar och ge ett större utbyte för den lokala ekonomin. Det är en del av innehållet i reservation 1, som jag alltså yrkar bifall till. I reservationstexten har vi skrivit att övriga motionsyrkanden under denna punkt det fanns ett ganska stort antal ska avstyrkas i den mån de inte blir tillgodosedda genom vårt ställningstagande. Det framgår ju inte av själva förslaget till riksdagsbeslut, men vi vill alltså att de som har väckt de motionerna ska förstå att det som de har skrivit och som sammanfaller med våra ställningstaganden också finns med i det hela. Vi har tyckt att det är viktigt att få en renodling av alliansens förslag som vi sedan kan jobba vidare med när vi förhoppningsvis kommer till makten. Sedan handlar det om inriktningen av turistpolitiken. Som jag sade är inte turistnäringen en utan många. Det kanske allra viktigaste är att skapa en generellt bättre näringspolitik med färre regler, lägre arbetsgivaravgift och annat. Det är också viktigt med utbildning och forskning som stöd för turistnäringens olika delar. tog initiativ till en utredning om FoU-stöd till småföretag, som utfördes av ITPS, . Turistnäringen var ett av de fyra områden som undersöktes, och utredningen visade klart att mycket lite forskning och utveckling bedrivs inom de små företagen. Vi hade kanske på känn att det var så, men ser vi det på papper, och det behövs förbättringar. Vidare behöver kompetensen ökas. Vi föreslår ökat antal platser i den kvalificerade yrkesutbildningen. Det behövs receptionister, kockar, reseledare, och en mängd andra arbeten behöver kompetent personal. Tillgängligheten till turistiska aktiviteter är oerhört viktig. Där spelar till exempel helikopterlyft och småflyg i fjällen en viktig roll. De ökar tillgängligheten för bland annat dem som vill fiska i fjällsjöar, för skidåkare och för funktionshindrade som med flygets hjälp kan få uppleva fjällvärlden. Vidare har vi en punkt som handlar om organisationsfrågor. Där tycker vi att propositionens förslag om effektivisering är bra. Det är också klokt att satsa på ökad samverkan mellan olika Sverigefrämjande aktörer som utrikesförvaltning, exportråd och så vidare. Men för att åstadkomma en slagkraftig marknadsföring behövs pengar. Vi föreslår i ett första skede . Det är inte särskilt mycket, men vi har för avsikt att öka den summan när vi får makten över finanser. handlar det om en utredning om turistföretagens konkurrenskraft. Vi i alliansen anser att det finns många brister i det svenska företagsklimatet. Det gäller naturligtvis de olika grenarna av turistnäringen också. Det är problem med kapitalförsörjning, sjuklöneansvar, otrygga villkor för småföretagare när det gäller socialförsäkring, med mera. Många av de här bristerna är särskilt kännbara för de riktigt små företagen som det finns väldigt många av i de skilda delarna av turistnäringen. Det är också problematiskt att kommuner och landsting ger sig in i branschen och konkurrerar på osunda villkor. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning om den svenska turistnäringens konkurrenskraft, bland annat i förhållande till våra grannländer. Att vara företagare i turistbranschen är ofta mycket arbetskrävande men också mycket stimulerande. Man träffar människor som vill använda sin lediga tid till att se och uppleva vad vårt avlånga land har att erbjuda, men det ställs också stora krav, ibland orimligt stora, på att företagaren ska finnas till hands varje timme . Inte minst uppe i norr när det är ljust dygnet runt kan det bli väldigt betungande. För dessa företagare, ofta en- och tvåpersonersföretag, skulle det vara en lättnad att åtminstone slippa byråkratiskt krångel i onödan. Jag hoppas därför att det långsamma arbetet i med regelförenkling sätter fart. Jag yrkar, som sagt, bifall till den första reservationen. 25 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3. Vi ska nu åter debattera turistpolitik, en tävlingsgren där tillhör de sämsta i och bland de sämsta inom EU. När jag kom in i var jag inte speciellt insatt i hur skötte turistpolitiken. Jag trodde att vi var rätt duktiga på turism. Men den tron kom snabbt på skam när jag började sätta mig in i ämnet. Jag blev som entreprenör och småföretagare mer och mer frustrerad över hur vi i vårt land hanterade turistnäringen. Ska man bli framgångsrik på detta område förutsätter det två saker. För det första måste man ha sådant som intresserar turisterna en bra produkt. För det andra gäller det, när man har inventerat vad man har, att marknadsföra detta över världen. Vi verkar vara överens över partigränserna om att har ett fantastiskt brett och fint utbud som kan intressera turister från hela världen. Denna samsyn är viktig för ett framtida agerande. skrev en turistrapport som hade rubriken behöver inte vara sämst på turism, där vi försökte räkna upp vad kan erbjuda som turistland. Vi räknade upp från A, B, C affärsturism, bärplockning, bergsklättring, båtturism, cykelturism fram till Å, Ä, Ö, där vi hade ångbåtsfärder, äventyrsturism, älgsafari och slutligen öppna landskap. Det blev till vår förvåning över 100 speciella och intressanta turistattraktioner som kan erbjuda besökande turister. Ett fantastiskt fint utbud. Få länder har ett så brett och intressant utbud att erbjuda. Vi anser att med dessa förutsättningar minst skulle kunna dubblera sin turism. Då når vi EU-snittet. Det första kriteriet för att bli ett bra turistland har vi alltså med råge uppfyllt i . Vi har ett bra och intressant utbud för turisterna. Då kommer den andra förutsättningen för framgång, nämligen en bra marknadsföring. Varför är våra nordiska grannar så mycket bättre på turism än vi, fast de har ganska lika förutsättningar? Varför är de flesta EU-länderna också bättre än ? Vi omsätter hälften av EU-snittet per capita på turism. Svaret är tveklöst: De är bättre på marknadsföring. Det räcker inte med att ha bra produkter om bara ett fåtal känner till dem. Man behöver inte åka långt bort från förrän man märker att många inte vet något, eller vet mycket lite, om . , , , har man hört talas om, men att de kommer från vet inte många. vet de inte ens var på kartan de ska söka . När en företagare har fått fram en bra produkt, vad gör han då? Tror ni att han hoppas att ryktet ska sprida nyheten om hans fina produkter och därmed få dem sålda? Nej, självklart inser han att det nu gäller att kavla upp skjortärmarna och ge sig ut på marknaden och visa upp sig och börja sälja. Han ser inte detta som kostnader utan som investeringar. På samma sätt måste vi arbeta för att sälja som turistland. Men vi marknadsför oss redan, försvarar sig säkert regeringen. Visst gör vi det, men om våra konkurrenter marknadsför sig intensivare än blir våra blygsamma aktiviteter till föga nytta. Vi hamnar i skuggan. Det är det som sker. Jag har funderat mycket på vad det är som gör att regeringen inte satsar mer på att sälja , när så mycket finns att vinna. Jag har kommit fram till att det troligtvis finns två viktiga orsaker till regeringens passivitet. Den första är att det inte finns några entreprenörer i regeringen, personer som har förmåga att tänka affärsmässigt och därmed förstå att det skulle vara en lönsam affär att satsa mer än de 100 miljoner som man satsar på att marknadsföra turistlandet . Vi kristdemokrater föreslår i vår motion att vi borde fördubbla vår turistmarknadsföring till 200 miljoner och att vi tar dessa extra pengar från regionalpolitiken, utgiftsområde 19. Redan en ökning med en halv procent av antalet utländska turister till skulle ge dessa extra 100 miljoner tillbaka i statskassan. Detta är uträknat utifrån att vi omsätter ca 44 miljarder på utländska turister. Hälften av dessa pengar går till statskassan, alltså 22 miljarder. En ökning med en halv procent ger då 110 miljoner extra till statskassan. Som entreprenör skulle jag gissa att en 100-procentig ökning av den internationella marknadsföringen av svensk turism skulle ge minst en tioprocentig ökning . Det skulle alltså ge 2,2 miljarder extra i statskassan på en 100-miljoners extra satsning, 22 gånger insatsen och dessutom 4 0005 000 nya jobb i turistnäringen. Många av dessa jobb hamnar dessutom i glesbygd, vilket är extra värdefullt. Det är synd att turistminister inte verkar förstå potentialen här. Inte heller , och verkar ha någon större klarsyn i dessa frågor. Här kommer vi i alliansen efter valet att sätta in offensiva åtgärder. Få insatser får så säkra, snabba och positiva effekter på landets ekonomi, sysselsättning och regionalpolitik. Alliansen föreslår att målet för ökningen av utländska turister ska sättas till . Vi kristdemokrater tror att vi kan vara lite mer optimistiska. Men det viktiga är att vi sätter mätbara mål och inte bara pratar positivt som regeringen gör. Regeringen säger, som en del redan har nämnt, att målet är att vi ska ha en stor attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Vem skulle eftersträva något annat? Men när man inte visar hur detta ska åstadkommas och hur det ska bli mätbart blir det bara snömos och till intet förpliktande. Detta ställer sig nu utskottsmajoriteten bakom och anser detta vackra tal vara en riktig och välbalanserad avvägning av det som ska åstadkommas. Det är tråkigt med denna passivitet då verkligen behöver en mer växande turistnäring. Turismen är, till skillnad från många andra näringar, ingenting som det finns risk för flyttas till lågprisländer. Det andra skälet till regeringens passivitet tror jag kan vara spöket vinst för privata entreprenörer. När statsråden står inför vårt förslag att exempelvis satsa 100 miljoner extra av skattepengarna för att marknadsföra turistlandet kommer först reaktionen att det låter klokt. Men sedan kommer ryggmärgsreaktionen: Ska vi satsa 100 miljoner och därmed hjälpa alla privata turistentreprenörer att öka sin omsättning och därmed också öka deras vinster? Nej, då tar det stopp. I stället börjar man prata om att näringen själv ska lägga ett marknadsföringspåslag på sina priser och själv finansiera detta. Inget annat land tänker så. Den som tjänar överlägset mest pengar på en ökad turism är staten, 22 gånger insatsen hörde ni att jag sade tidigare. Därför bör staten självklart ta marknadsföringskostnaderna för som turistland. Dessutom är turistpriserna redan höga i jämfört med många av våra konkurrenters och tål inga extra påslag som konkurrenterna slipper. Men tyvärr har regeringen svårt att tänka affärsmässigt. Det är ett dogmatiskt tänkande som drabbar turistnäringen. Om regeringen delar åsikt att skattepengarna ska nyttjas på ett sätt där de gör mest nytta finns det knappast något som är mer effektivt än att satsa 100 miljoner extra utöver regeringens förslag för att marknadsföra som ett bra turistland. Med en sådan ökad marknadsföringssatsning finns det bara vinnare ökad lönsamhet för turistentreprenörerna, rejält ökade intäkter för staten och en starkt ökad sysselsättning, speciellt i glesbygd. Allianspartierna kommer att rösta ja till detta. Turismen är världens snabbast växande näring. Så kan det bli också i . Vårt land har potentialen, med råge. 26 (): Runtom i finns det en stor oro för vart jobben drar och vart företagen flyttar och för möjlighet att framöver kunna konkurrera på en global marknad. Det är egentligen två parallella strukturförändringar som pågår. Den ena har pågått med en allt allvarligare regional klyvning där vissa regioner och orter drar ifrån andra regioner, och där det är främst landets mest glesbefolkade delar och landsbygdsregioners industrier som är satta under en mycket kraftig konkurrens både från de inomnationella regionerna och från internationella regioner. Den andra är den allmänna mycket allvarliga situationen där vi konstaterar att företag ständigt flyttar och jobben försvinner ut i andra delar av världen. Och detta sker utan att motsvarande antal nya jobb skapas och utan att man vågar skapa nya företag och utan att befintliga företag vågar utvecklas eller nyanställa. är i en mycket allvarlig situation där det är avgörande att se över det svenska företagarklimatet och det svenska näringslivsklimatet för att kunna skapa i grunden mycket bättre förutsättningar för de företagsamma människorna att våga starta eget och våga utveckla sina befintliga företag så att just nya arbetstillfällen skapas. Det behövs regelförenklingsreformer, och det behövs skattereformer som gör att företagen vill växa. Och det behövs ett avskaffande av system som förhindrar företag att våga anställa människor. Allt detta handlar egentligen i grunden om möjligheterna för världens största industri att växa. Detta betänkande om den svenska turistnäringen innehåller dock inga förslag som stärker företagandet i . I EU beräknas åtta miljoner människor arbeta inom turistsektorn, i drygt 127 000 människor. I regeringens proposition En politik för en långsiktig konkurrenskraftig turistnäring ges en överblick över näringens betydelse och vikten av att näring och myndigheter samverkar. Men det skulle kunna vara så mycket bättre, och så många flera nya arbetstillfällen skulle kunna ges runtom i vårt land. Tyvärr klarar inte regeringen att ta det helhetsgrepp som behövs för att företagsamheten ska ta fart och för att människor aktivt ska våga utveckla sina idéer och sina tankar. I stället lägger regeringen vid sidan av den här propositionen kraft på att skapa ytterligare nya regler som ska försvåra för människor att erhålla F-skattsedel. I dagens förstärker Socialdemokraterna synen på att det är för många företagare och för många fifflare som det gäller att hindra detta i stället för att se till sambandet mellan bristen på arbetstillfällen och det faktum att det är för få företag som vågar starta och för få människor som vågar skapa sin egen utkomst. Men i stället för att se det sambandet fortsätter man att med nya regler förhindra en utveckling av landet. Det finns faktiskt inga konkreta förslag i propositionen som underlättar för blivande eller för redan existerande företagare att utveckla turismverksamheten. Vem vågar eller vill satsa på turistföretagandet om man har den attityden? Just nu går vi åtminstone i min del av världen, på den sköna in i en intensiv tid där också många småföretag träder in i sin intensiva sommarverksamhet. Men allmänt sett befinner vi oss fortfarande på en mycket jungfrulig mark med otroliga möjligheter att skapa nya företag och därmed nya jobb i alla delar av landet. Just turistindustrin är en verksamhet som inte drar över gränsen. Även om snön smälter och solen går i moln återuppstår dessa naturupplevelser igen. Men konkurrensen uteblir inte bara därför att vi inte tar tillfället i akt. Sol och snö och även andra unika upplevelser finns ju också i många andra länder, till exempel runtom i våra grannländer. De speciella upplevelser, de extrema höjdpunkter, som vi kommer ihåg är oftast väldigt lokala och regionala. Det är också lokalt man kan, och ska, utveckla företag. Och det är där man kan ta betalt för sina unika varor. Detta lokala och unika kan utvecklas såväl i som på . Med en bra turist- och företagarpolitik ges nya förutsättningar för utveckling i alla delar av landet. Det finns världens möjligheter att sätta även små orter och små länder på världskartan. Men det ställer krav på att politiken gör det som politiken ska göra just för att människor ska kunna, våga, gå vidare med sina idéer och starta eget. Inom turistnäringen är det så uppenbart att det är de små företagen som står för möjligheterna att skapa jobb och tillväxt också, som jag inledningsvis nämnde om, i de delar av landet som har stora problem när det gäller att i en konkurrensutsatt företagarvärld skapa nya möjligheter. Staten har ett nationellt samlat ansvar för att internationellt stärka Sverigebilden och locka resenärer att komma till liksom för att få svenskar att turista i landet. Det handlar om annat än en svag krona. Dock satsar betydligt mindre än våra nordiska grannländer på att marknadsföra det egna landet. ska jämföras med per invånare och år. Vi i allianspartierna har lagt fram förslag om att avsätta ytterligare miljoner till . Vi vill också sätta upp kvantitativa mål som ställer krav på en utvärdering och därmed gör det lättare att behålla fokus på utveckling och krav på att ständigt göra förbättringar inom landet, till exempel för att antalet utländska turister med minst en övernattning ska öka . Infrastrukturen är för många landsbygdsföretagare och O. Det handlar då inte bara om vägar utan också om så simpla saker som mobiltelefontäckning eller det som många av oss tycker är generellt allmängiltigt digital allemansrätt. Så är det tyvärr inte i stora delar av landet.