prot · GS0960 · 2005-01-19 00:00:00 — Det man säger i två olika citat från anteckningarna från mötet är: När det gäller eller två tredjedelar har vi inte riktigt funderat säger en talare. En annan talare säger: När det gäller gränsen kan man säga att oavsett om man skulle lägga den på en lägre nivå är det ekonomiska realiteter som styr det hela. Då är min fråga till : Är det inte så att ni egentligen har skapat olika typer av verktyg för att stoppa ombildningen därför att ni anser att det är ett sätt att värna hyresrätten? Där tar ni till olika typer av verktyg som egentligen kanske inte alltid är de mest konstruktiva. De ekonomiska realiteterna finns ju där. Då menar vi att man inte ska förhindra att processen sätts i gång, vilket ni gör med ert synsätt. Det fanns det ju också uppenbarligen talare på den hearingen som uppmärksammade oss på. 135 () replik: De bestämmelser som finns och berör ombildningen handlar om att värna bostadsrätten och den kommande bostadsrättsföreningen så att den ska ha en livskraft och möjlighet att verka vidare. Men det handlar faktiskt också om att på olika sätt se till att minoriteter inte kommer i kläm. Jag tycker att det fanns många aha-upplevelser under den hearingen. Jag håller helt med och skulle kunna citera mig själv: De långsiktiga effekterna är det alldeles för tidigt att uttala sig om. Det sade jag faktiskt på hearingen själv. Men det finns ju en del av hanteringen som vi nog bör titta på. Bland annat är det ju så att människor får gå in i det här utan att veta att man kan få ett lånelöfte och att man har möjlighet att fullfölja det hela. Det tror jag också att man ska tänka på. Vad är det för en situation som människor hamnar i när de kanske skriver på en lista och tycker att det här är en bra idé: Ja, visst ska vi ombilda vårt hus till bostadsrätt! Och sedan tvingas de att inför grannarna säga: Nej, banken vill inte ge mig lån, så jag kan inte vara med. Det finns en massa sådana här konsekvenser vars innebörder är oerhört väsentliga att tänka på. Därför får vi nog säga att det som har att göra med reglerna i ombildningslagen nog faktiskt har att göra med att om man ska ombilda till bostadsrätt så ska det ske på ett sådant sätt att det blir en stabil och bra bostadsrättsförening som har möjlighet att ta hand om föreningens medlemmar men också de hyresgäster som blir kvar. Där finns enligt den hearing vi hade mycket kvar att önska. 136 () replik: Då vill jag helt frankt påstå att så uppfattade inte jag bakgrunden till att man har vidtagit ett antal åtgärder. Jag skulle vilja säga att väldigt många av dem som har drabbats av de olika åtgärder som den socialdemokratiska regeringen har vidtagit också skulle tycka att det inte alls i alla avseenden har handlat om att se till att ombildningen i första hand fungerar väl och att man ska hjälpa till att få processen att bli bättre. Jag skulle vilja säga att väldigt många av de boende som har upplevt sig drabbade anser att det är precis tvärtom. Därför har jag lite svårt att förstå det säger. Det låter väldigt sympatiskt. Men jag har ett flertal exempel på debatter här i kammaren med statsråd och många kontakter med människor utanför som just visar hur de här processerna syftar till att stoppa ombildningen, inte till att skapa en bättre ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Där vill jag verkligen markera att så uppfattar jag situationen. Det andra gäller förhandlingsmonopol. Då vill jag fråga : Kan räkna upp de olika typer av förhandlande organisationer som finns i vad gäller dem som förhandlar åt hyresgästerna? Jag kan räkna upp . Jag skulle vilja att räknar upp alla de andra, med tanke på att han anser att det inte finns ett förhandlingsmonopol. 137 () replik: Jag svarade på den första frågan om hur vi ser på ombildningslagen och två tredjedelsmajoriteten. Jag förstår att pratar om Allbolagstiftningen och de bestämmelser som där finns om i vilket fall man kan ombilda. Man prövar i förhållande till bruksvärdessystemet, och det är en helt annan fråga. Här har vi socialdemokrater ett intresse av att se till att det finns kvar hyresrätter. Kommunerna har en gång satsat på att i kommunen ha en valfrihet, att man kan välja mellan olika upplåtelseformer. Hyresrätter behöver faktiskt också värnas och skyddas på många områden, inte minst för att hyressättningssystemet ska kunna fungera. Men när det ska bli en ombildning då och det var det jag pratade om är det viktigt att ombildningslagen är så utformad att det blir bra och stabila bostadsrättsföreningar. Beträffande den andra frågan om hyresförhandlingar vet jag att det i hemstad fanns en förhandlande organisation genom allmännyttan jag vet inte om den finns kvar. Annars är det faktiskt inte vare sig jag och Socialdemokraterna eller vi i som ska bestämma vilka hyresgästföreningar som ska finnas, utan det är upp till hyresgästerna att bilda sådana. Det är fullt möjligt. Det har inte minst visat. 138 () replik: Jag begärde replik när sade, egentligen som enda svar på våra försök att stärka dem som hyr i andra hand, att man inte ska kunna bo sig till ett kontrakt. Det fick mig att tänka på: Hur ska man kunna få ett kontrakt? Vilka sociala regelverk har vi i samhället som avgör vem som får en bostad som är bättre än att bo sig till ett kontrakt? Det är ungefär som att säga på arbetsmarknaden att man inte ska kunna låsa sig till en fast tjänst. Den utredning som är tillsatt på om vräkningar är väl okej. Det enda vi egentligen begärde i vår reservation var att man vidgade utredningen till att se över, hur viktig frågan om vräkning än är för barnfamiljerna, även den stora grupp som inte är barnfamiljer och som vräks. Risken är att vi får två olika regelverk till slut: ett regelverk som omfattar barnfamiljer och deras risk för vräkning och ett som omfattar alla andra som inte har barn. Det tror jag till och med är olyckligt. Huvudparten av mitt anförande handlade om sociala och kommunala kontrakt. I utredningen i som jag refererade till i mitt anförande har man visat de stora problemen. Man frågade de 13 första kvinnor som ingick i studien vad de ville. De ville ha en bostad. Okej, de får det. Sedan frågade man: när ni har fått en bostad, är det något annat vi kan hjälpa till med? De fick själva identifiera det närmare. Förutsättningen för att man lyckades enligt H13 är uppenbarligen att de som flyttade in i bostäderna hade ett eget kontrakt. 139 () replik: Jag är alldeles övertygad om att de Hannovererfarenheter som redogör för är både relevanta och intressanta för vilken metodik och vilka handlingsplaner kommuner och ska agera utifrån. Det är naturligtvis viktigt med sådan kunskap. Det jag har försökt säga är att den frågan kanske inte riktigt i första hand är en fråga om hur hyreslagstiftningen är utformad. Jag tror att de lokala förutsättningarna och traditionerna, där många olika aktörer samarbetar för att lösa hemlösheten, gör att man kanske inte ska ha en modell som ska vara likadan överallt. På väldigt många håll krävs fastighetsägarnas medverkan, kommunens medverkan och annat, och då får man i den enskilda kommunen resonera sig fram till hur man ska gå till väga. Det finns inget som förbjuder någon att använda förstahandskontrakt som en metod. Det finns absolut ingenting i lagstiftningen som hindrar någon från att använda den här Hannovermodellen, eller vad vi ska kalla det. Det är mycket möjligt att vi behöver skärpa upp en del av lagstiftningen. Det får vi väl titta på. Jag tror ändå att det är bra att vi primärt fokuserar på de vräkningar där barn är inblandade. Det är mycket allvarliga situationer, och det är den prioritering som gör i kommunerna. Finns barn inblandade måste man vara extra aktiv och varsam. 140 () replik: Det är lite svårt att argumentera mot att man ska vara extra varsam när det gäller barn. Det är en naturlig reaktion hos oss allihop. Men det hjälper inte de människor som sover utomhus . Det hjälper inte dem som står utanför bostadsmarknaden att vi får en splittrad lagstiftning: en lagstiftning som gäller vräkningar av dem med barn och en som gäller dem som är barnlösa av ett eller annat skäl. En del är barnlösa därför att de aldrig har fått en bostad. De lär aldrig kunna skaffa barn heller eftersom de inte kommer att få någon bostad så länge den här situationen kvarstår. Jag fick inte svar på den andra frågan, som jag tycker är lite intressant. När ni avfärdar våra förslag som andrahandshyresgästernas rätt till förstahandskontrakt avfärdar ni det med att säga att man inte ska kunna bo sig till ett kontrakt. Då är min fråga: På vilket sätt får man kontrakt ? Vilken är den socialt rättvisa fördelning av bostäder som förekommer då man inte ska kunna bo sig till ett kontrakt? Regeringen har inte lyckats ålägga kommun och att ha bostadsförmedlingar. Vi har inte lyckats åstadkomma en bostadsanvisningslag trots ett antal påtryckningar från vår sida om att en sådan måste återskaffas. Frågan kvarstår: Om man inte ska kunna bo sig till ett kontrakt, hur ska man få ett kontrakt då? När det gäller de sociala och kommunala kontrakten är det ett problem att fastighetsägaren har möjlighet att säga nej till att upplåta bostaden åt socialen med mindre än att det är ett andrahandskontrakt. Därför är det viktigt att de människor som i alla fall något så när klarar av sitt boende själva och kan sköta sig har en känsla av att de har en möjlighet att omvandla det till ett förstahandskontrakt. Jag tror inte att det går förrän vi ändrar lagstiftningen som ger andrahandshyresgästen rätt till förstahandskontrakt i olika former, detta framför allt när det gäller sociala och kommunala kontrakt. 141 () replik: Jag är lekman i frågorna om metodik i , men i slutändan av ett program som ska motarbeta eller lösa problemen med hemlösheten bör det finnas ett förstahandskontrakt och ett boende. Men om boendet ska vara i samma fastighet som i den som man första gången fick hjälp med att skaffa bostad är inte så självklart. Ofta är dessa bostäder kopplade till stödfunktioner och annat. Var gränsen går mellan institutioner och eget boende är ju lite flytande. I vår hemkommun utgör det kommunala bostadsbolaget ett exempel på detta. Återigen: Jag tror inte att den typen av lagstiftning är konstruktiv, utan den kan till och med bli kontraproduktiv. Jag kan tänka mig att en del kommuner skulle få svårt att förmå privata fastighetsägare att ställa upp på ett samarbete det är svårt nog ändå när det gäller hemlösa om man inte kan gå omvägen via att garanterar kontrakten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § Naturresursfrågor och vattenrätt Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2004/05:BoU4 Naturresursfrågor och vattenrätt. 142 (): Jag ska göra en kortfattad redogörelse för detta ärende. Det betänkande som utskottet nu överlämnar till kammaren behandlar motionsförslag som gäller naturresursfrågor och vattenrätt. Inom dessa områden väcktes 18 motioner under den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet har fogats 12 reservationer och fyra särskilda yttranden. Med denna korta sammanfattning vill jag överlämna ärendet till kammarens behandling. 143 (): I det här ärendet ska jag tala om framför allt vindkraften. Emellanåt finner jag det förvånande att frågan inte tas på större allvar. Jag utgår ifrån att vi kan vara överens om att det finns målkonflikter vid lokalisering av vindkraftverk. Dessa målkonflikter kan ibland skapa stora problem. Vindkraften har fördelar som energikälla. finns det nackdelar som måste tas på allvar. Det gäller sådana nackdelar som buller, ljud, ljus och påverkan på naturlivet, men vindkraften påverkar också vår kulturmiljö och vår boendekvalitet. Regelverken är för otydliga. Vi moderater anser inte att det är tillräckligt att dessa frågor lyfts fram enbart i . Det krävs en tydligare lagstiftning. Jag vill göra ett par reflexioner kring vindkraften om sådant som jag ibland tycker är förvånande. Det är för mig mycket förvånande hur man kan placera en vindkraftverkspark på Lillgrund i utan en åtminstone i mitt tycke ordentlig utredning om vad som händer med fisken och vattenflödet. Jag har nämligen väldigt svårt att tro att man skulle placera någon annan industrianläggning där. I samband med att skulle byggas krävdes oerhört stränga garantier för fisken, vattengenomflödet i och så vidare. Jag kan också känna oro när det gäller en eventuell byggnation av vindkraft på flak. Jag är orolig för att man inte kommer att ta tillräcklig hänsyn till fisken och fisket. Det är en stor oro som jag vet delas av de många småskaliga fiskare som verkar där. Om vindkraftsföretaget får som det vill kommer man att förhindra yrkesmässigt fiske i det området. Det är många som påverkas i sitt dagliga boende när det byggs vindkraftsparker i deras närmiljö. Det finns flera vittnesmål från människor som upplever en stark negativ påverkan framför allt av ljusskuggor och buller. Vi moderater vill att all lagstiftning ska genomsyras av respekt för den enskilda äganderätten. Den ska präglas av respekt för människors liv och hälsa samt skyddsintressen för natur och miljö. Enligt vår mening måste markägaren ges möjlighet att själv bestämma vad mark ska användas till. Om man så önskar ska man också kunna upplåta marken till vindkraft. Men detta kräver att även övriga intressen tas till vara på ett bra sätt. Det görs bäst genom att man i den kommunala planeringen tar hänsyn och tar ställning till frågorna om vindkraftsetablering. På så sätt kan skyddsvärda natur- och kulturmiljöer undantas och förutsebarhet garanteras ägare till kringliggande markområden. Vindkraftsetableringar ska granskas noga i den kommunala planeringen och tillståndsgivningen. Vi vill att det ska ske genom krav på detaljplan. Då ges närboende och sakägare större möjlighet att hävda sina intressen. Vi moderater anser vidare att nationella minimiregler för respektavstånd mellan bebyggelse och vindkraftverk ska tas fram. Den mellanliggande terrängens egenskaper ska vägas in för att närboende inte ska drabbas. Vi tycker dock att reglerna ska vara dispositiva. Närboende ska kunna godkänna att minimiavstånd underskrids. Vi vill vidare att en särskild gränsvärdesnorm för buller ska arbetas fram. Dagens norm som gäller för industriområde är inte lämplig att följa när verken byggs nära bostadshus och rekreationsområden. Vidare tycker vi att vindkraftsverksamhet ska miljöprövas på samma sätt som annan verksamhet prövas som har inverkan på omgivningen. Försiktighetsprincipen ska gälla. Vi vill också att lagstiftningen tydliggör ansvaret för nedmontering av uttjänta vindkraftverk. En rimlig utgångspunkt kunde vara att det föreskrivs skyldighet för tillståndsmyndigheten att villkora nedmontering och bortförande. Det skulle kunna likna statens linje beträffande grustag och kärnkraftverk. Naturligtvis är det ägaren till vindkraftverket som har det fulla ansvaret, och i de flesta fall kommer det att fungera väl. Men i de fall där ägaren inte kan eller inte vill fullgöra sina skyldigheter anser vi att det ska finnas lösningar som gäller oavsett var verken är placerade. Sedan vill jag bara tillägga att vi från moderat sida inte anser att vindkraftverk i sig är ett riksintresse. Därför anser vi inte heller att några nationella planeringsmål för vindkraftens utbyggnad ska sättas upp. Utbyggnad av vindkraft ska ske på dess egna meriter. Jag vill nämna några ord om frågan som gäller muddring av småbåtshamnar. Efter en moderat enskild motion i ämnet vill jag ta upp ett par delar i lagstiftningen. Utskottet har uttryckt att man anser att kostnaden för muddring bör vara rimlig och inte onödigt hög. Det grundläggande problemet är de så kallade muddermassorna, det vill säga att bottnen blir miljöfarlig när den ska flyttas från en plats till en annan. Gränsdragningen mellan vad som är miljöfarligt eller inte borde kanske renodlas. Det är dock inte en fråga för bostadsutskottet, utan det är en fråga för miljö- och jordbruksutskottet. Jag ska också säga ett par ord om åtgärderna till förmån för fiske. Här har vi inte lämnat någon reservation. Vi tycker att regeringen har flyttat fram positionen åtminstone lite grann i dessa frågor. Det skulle komma rapporter . Med detta utgår vi från att regeringen kommer att redovisa lösningar på de här frågorna för bostadsutskottet. förväntar vi oss att få besked i flera av frågorna. Med det kände vi åtminstone att vi kunde vara nöjda. Med detta, fru talman, skulle jag vilja yrka bifall till vår reservation nr 1. Vi står naturligtvis bakom samtliga övriga moderata reservationer. 144 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 3 under punkt 2, men vi står naturligtvis även bakom de övriga två reservationer där finns med. har dessutom två särskilda yttranden som är fogade till betänkandet. Det ena handlar om vindkraft och det andra om nya nationalstadsparker, som också är ett ämne i dagens betänkande. Man kan konstatera att liksom har betänkandet om naturresursfrågor och vattenrätt dominerats av planering av vindkraftsanläggningar. För att sätta in detta i sitt sammanhang vill jag börja med att redovisa generella utgångspunkt när det gäller energiproduktion. Det känns nämligen viktigt i sammanhanget i förhållande till vindkraft. Detta har utvecklat i en rad motioner som behandlas också av andra utskott. liberalerna anser att ny inhemsk energiproduktion ska utgå från tydliga miljö- och säkerhetskrav och att produktionen ska klara konkurrensen utan subventioner. Staten ska sätta upp likvärdiga krav som kan uppfyllas, och valet av energiproduktionsanläggning ska sedan inte ske genom politiska beslut. Ett exempel på ett miljökrav som har drivit tillbaka är ett absolut nej till att bygga ut de kvarvarande orörda älvarna. Även om vindkraft är en förnybar energikälla, som vi liksom andra naturligtvis hoppas kan bidra till den framtida energiförsörjningen, är det viktigt att även för den ställa upp tydliga krav och att lokalisering av vindkraftverk jämställs med motsvarande industrietablering vid en lokaliseringsprövning. Då kommer alla frågor om buller in. Det ska alltså inte finnas någon gräddfil för just den här verksamheten. Vidare anser vi från sida, liksom föregående talare, att det ska råda stor restriktivitet när det gäller att utnyttja och exploatera nya havs- och kustområden. Man ska verkligen ha klarlagt vilken påverkan det har på djur- och växtlivet innan man ger sig på detta, för det är oerhört svårt att i efterhand reparera sådana skador. I betänkandet tas upp kommunernas planeringsprocess och den centrala roll som den har i sammanhanget. Många kommuner har tagit fram en vindkraftspolicy. Då är det viktigt att man ser till att lagstiftningen gör att kommunerna kan genomföra policyn rent praktiskt. Ett förslag som finns i min reservation är att man ska kunna ställa krav på detaljplan för att skapa samlade vindkraftsetableringar. Jag har vid kontakter med en del kommuner sett att det finns en viss otydlighet när det gäller att kunna ställa dessa krav, för när man söker bygglov för ett enskilt kraftverk är kommunen tvingad att göra en prövning enligt PBL. utgår från att respektive kommitté som arbetar med och ska komma med ett samlat förslag om hur man ska pröva ansökningar om vindkraftsanläggningar. Vindkraften tas ju ofta upp som ett exempel där det finns svårigheter just i gränslandet mellan PBL och . anser också, och det har vi även utvecklat i vår miljömotion, att producentansvaret ska tydliggöras vad gäller tekniska anläggningar som vindkraftverk. Vi vill därför att regeringen låter utreda ansvaret gällande kostnader för nedmontering vid nedläggning av vindkraftverk och återkomma till med förslag till lösning i frågan. Detta finns utvecklat i reservation 3 som jag yrkade bifall till i början av mitt anförande. Under en särskild rubrik behandlas i betänkandet yrkesfiskarnas ställning som sakägare vid etablering av havsbaserad vindkraft. I betänkandet kan man läsa att regeringen i samband med miljöbalkspropositionen var av uppfattningen att yrkesfiskare bör kunna vara sakägare och att då gällande sakägarbegrepp i miljöskyddslagstiftningen bör vara utgångspunkt. Det tycker vi också från sida. Vi får då nöja oss med att följa om rättstillämpningen verkligen blir så i levande livet. Jag ska också säga några ord om åtgärder till förmån för fisket. Jag tror att vi och har bytt roll här. utgick vi från att det skulle hända något. Men har vi instämt i en reservation som grundar sig på en kristdemokratisk motion. Vi vill fästa särskilt stor vikt vid åtgärder för att öka vandringsfiskets möjligheter att ta sig förbi hinder genom förbiflöden. Det finns naturligtvis ingen förlorare i detta. En stam med självproducerad lax gynnar ju inte bara yrkesfisket. Även sportfisket är en viktig del för många människors livskvalitet. Jag ska även säga några ord om nationalstadsparker. En entydig forskning visar att tätorternas grönområden har väldigt stor betydelse för människors hälsa. Det gäller inte bara att bevara hälsa utan att också få människor att bli friska. Nationalstadsparker är ett av de sätt som samhället har för att skydda viktiga grönområden för både friluftsliv och biologisk mångfald. Om man ska bilda nya nationalstadsparker måste en utgångspunkt vara att de ska vara väldigt lokalt förankrade i planeringsprocessen på den plats det gäller. Att komma med ett uppifrånperspektiv på detta kan ju aldrig vara lyckat. Inte minst för att undvika framtida konflikter krävs det att man har väldigt tydliga regelverk från början. Vi fick en redovisning om vissa tolkningsproblem som fanns när det gällde här i om vad man fick och inte fick göra. Det finns en enskild Folkpartimotion som föreslår att med omgivande områden i borde kunna komma i fråga som nationalstadspark. Vi ska naturligtvis inte utesluta att det kan bli på det sättet . 145 (): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation nr 6 under punkt 5. Det jag ska tala om kommer att handla om vatten och luft eller luft och vatten, i alla fall frågor i anslutning till luft och vatten. Det kan ju vara uppfriskande för oss i bostadsutskottet att också vi med jämna mellanrum får möjlighet att diskutera den här typen av frågor. handlar det i första hand om lokaliseringar och etableringar i det här sammanhanget. Vi kristdemokrater står bakom tre av reservationerna. Vi har också ett särskilt yttrande i betänkandet. Jag ska ägna mitt korta anförande åt att något kommentera våra reservationer. Då kan det vara lämpligt att ta dem i ordning. Reservation nr 6 gäller omprövning av vattendomar. vision är att vattendragen åter ska bli miljöer för vandrande fiskarter som lax och ål. Det är också så att många arter som är beroende av biotopen strömmande vatten återfinns bland hotade arter. Vattenkraftsregleringen har medfört att det på ett antal ställen inte finns någon fiskväg, om jag nu får säga så, förbi vattenkraftverken. I de flesta älvar i landet finns lämpliga lekområden för till exempel lax. Det bör därför finnas förbiflöden vid de kraftverk som ligger mellan dessa lekområden och havet. I de fall förbipassager för fisken inte finns anlagda förutsätter tillkomsten av sådana att den vattendom som reglerar den aktuella vattenkraftsanläggningen kan omprövas. I det här sammanhanget skulle jag vilja säga att det kanske inte bara handlar om vattenkraftsanläggningar. Jag vet till exempel med erfarenhet från , som jag kommer ifrån, att det finns ett antal gamla dammar och rester från flottningsperioden som utgör stora miljöhinder som måste undanröjas. För att man ska kunna ta itu med det måste man också titta på vattendomarna. I det här sammanhanget handlar det också om hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är. Det har vi också tagit upp och diskuterat i utskottet. Vi anser att regeringen måste ta de initiativ som krävs för att se över möjligheten att ompröva vattendomar för dessa ändamål. Svaret från majoriteten är lite luddigt. Precis som det står i betänkandet arbetar med frågan om hur prövningsordningen ska se ut.