prot · GT0938 · 2005-11-25 00:00:00 — Talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle fortsätta som ersättare under sjukledighet. 2 § Anmälan om kompletteringsval till socialförsäkringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält att skulle fortsätta som suppleant i socialförsäkringsutskottet och i arbetsmarknadsutskottet under sjukledighet. Talmannen förklarade vald till suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 3 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Talmannen meddelade att preliminär plan för kammarens sammanträden 17 januari13 delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2005/06:43 till socialutskottet 5 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU1 Anslagen till , och , m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. MJU3 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag m.m. Punkt 3 (m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 127 för utskottet 130 för res. 3 92 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 1 m, 21 v, 1 - För res. 3: 40 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp Frånvarande: 40 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 7 (Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan) 1. utskottet 2. res. 7 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 132 för res. 7 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 7: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 8 (Delmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan) 1. utskottet 2. res. 8 (m, fp, kd, c, mp) 3. res. 9 (v) Förberedande votering: 134 för res. 8 21 för res. 9 103 avstod 91 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 105 för utskottet 132 för res. 8 21 avstod 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s För res. 8: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Avstod: 21 v Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 14 (Nytt delmål 5 för partiklar) 1. utskottet 2. res. 15 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 130 för res. 15 93 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 15: 40 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 14 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 15 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 3 mp, 1 - Punkt 18 (Delmål 1 om försurning av sjöar och rinnande vatten) 1. utskottet 2. res. 21 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 131 för res. 21 92 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 21: 41 m, 35 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 13 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 21 (Delmål 4 om utsläpp av kväveoxider) 1. utskottet 2. res. 25 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 132 för res. 25 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 25: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 51 (Nya delmål om dioxin i livsmedel och om kadmium) 1. utskottet 2. res. 55 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 132 för res. 55 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 55: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 69 (Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning m.m.) 1. utskottet 2. res. 71 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 132 för res. 71 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 71: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 73 (Ändrat delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar) 1. utskottet 2. res. 77 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 132 för res. 77 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 77: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 91 (Nytt delmål om olycksrelaterade oljeutsläpp) 1. utskottet 2. res. 90 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 132 för res. 90 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 90: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 103 (Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark m.m.) 1. utskottet 2. res. 101 (v) Votering: 164 för utskottet 22 för res. 101 76 avstod 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 40 m, 15 c För res. 101: 21 v, 1 - Avstod: 1 m, 36 fp, 23 kd, 1 c, 15 mp Frånvarande: 35 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp,1 - Punkt 151 (Miljöcertifiering av drivmedel) 1. utskottet 2. res. 168 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 131 för res. 168 92 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 168: 41 m, 35 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 13 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 206 (styrelses redogörelse angående miljömålsrapporteringen) 1. utskottet 2. res. 224 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 126 för utskottet 132 för res. 224 91 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 21 v För res. 224: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 39 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. BoU2 Tredimensionell fastighetsindelning kompletterande lagtekniska frågor Kammaren biföll utskottets förslag. BoU4 Lantmäteriverksamheten Punkt 4 (Myndighetsutövning och upphandling av förrättningsförberedelser) 1. utskottet 2. res. 4 (kd, m, fp, c) Votering: 146 för utskottet 116 för res. 4 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 21 v, 15 mp, 1 - För res. 4: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c Frånvarande: 35 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 7 (Avgränsning av uppdragsverksamheten) 1. utskottet 2. res. 8 (kd, m, fp, c) Votering: 144 för utskottet 117 för res. 8 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 s, 21 v, 14 mp, 1 - För res. 8: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c, 1 mp Frånvarande: 36 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 2 mp, 1 - Punkt 14 (Ortnamnsvården) 1. utskottet 2. res. 16 (kd, m, fp, c) Votering: 144 för utskottet 116 för res. 16 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 s, 20 v, 15 mp, 1 - För res. 16: 41 m, 36 fp, 23 kd, 16 c Frånvarande: 36 s, 14 m, 12 fp, 10 kd, 8 v, 6 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU4 Statliga företag (skr. 2004/05:120 och framst. 2004/05:RRS18). 1 (): För tids vinnande inskränker jag mig till att yrka bifall till reservation 1. Svenska staten är största företagare sett till både omsättningen och antalet anställda. Totalt har man en portfölj om 57 företag. Koncernens affärsverksamhet omspänner energi, råvaror, konsumentvaror, tjänster, turism, handel, telekom, transport, finansverksamhet och fastigheter. Totalt finns det 200 000 människor anställda i dessa företag. Det ska jämföras med statsförvaltningen, med 220 000 anställda. Därtill är den svenska staten den största ägaren på Stockholmsbörsen. De statligt ägda företagen utgör av vårt näringsliv. Förutom detta är det av de statliga myndigheterna som säljer varor eller tjänster till köpare utanför statsförvaltningen. Sammantaget, tillsammans med kommunerna, säljer staten varor och tjänster för ca . Vår uppfattning är att statens uppgift i första hand är att ställa upp reglerna för hur samhället ska fungera, reglerna för företag och reglerna för enskilda, men också att finansiera viktiga välfärdsuppgifter. Däremot bör inte stat och kommun i allmänhet göra sådant som andra gör bättre. Det finns problem med statligt ägande som gör att staten ska undvika att driva företag om det inte finns särskilda skäl för det. Ett problem med de dubbla rollerna är när staten ska vara både domare och aktör, spelare på samma marknad. Ett annat är att kunna upprätthålla rättvisa konkurrensvillkor, eftersom de statliga företagen i praktiken agerar med statens beskattningsrätt som sitt eget kapital. Vår utgångspunkt är att staten som huvudregel ska undvika att äga företag, undvika att bedriva näringsverksamhet. får detta inte vara en fråga om dogmatism. I de fall där det bör ske en avveckling av statligt ägande är det inte ett självändamål som är överordnat alla andra hänsynstaganden. Man ska göra det när det saknas skäl för fortsatt statligt ägande. Exempel på företag som kan nämnas är Nordea, för vilka den sittande regeringen själv har skaffat sig bemyndigande för att kunna utförsälja. De privatiserade företagen kan stärkas om de får agera friare på kapitalmarknaden än vad som är möjligt för ett statligt företag. Vi får också ett tillskott av statsinkomster som kan användas till andra, mer angelägna ändamål. Ett ändamål skulle kunna vara att sänka statsskulden. Omstruktureringarna av de statliga företagen måste ske på ett mycket ansvarsfullt sätt. Det är oerhört viktigt att värna skattebetalarnas gemensamma tillgångar. Det innebär att man måste anpassa försäljningen efter hur marknaden ser ut. Intäkten måste bli så stor som möjligt för skattebetalarna. Man måste ta hänsyn till marknadssituationen för varje företag. En försäljning av ett statligt företag får inte leda till att vi får ett nytt privat monopol eller en fåtalsdominans. Det är viktigt att man tar regionala hänsyn. Framför allt måste det finnas en omsorg om de anställda i företagen. Här tycker jag att utspelen , inte minst regeringens angrepp på alliansen och och anklagelser grundade på gamla förslag, är ett dåligt ansvarstagande, därför att det syftar till att skrämma de anställda i företagen. Det tycker vi är fel. Bristande konkurrens har alltid ett pris. Och precis som vi, samtliga partier, gemensamt agerar för en konkurrens när det gäller världshandeln måste vi se till att vi får en fungerande konkurrens också på den inhemska marknaden. Det är ju alltid konsumenten som i sista hand får betala priset för den ej fungerande konkurrensen. Det finns problem . Problemen är att de statliga företagen i praktiken har statens beskattningsrätt som finansieringskälla, att konkurrensen inte sker på lika villkor med privata företag. Det tränger ut annan produktion och minskar sysselsättningen. Det kan innebära att företagen investerar sämre därför att de blir osäkra om hur de offentliga aktörerna egentligen agerar. Men det som framför allt är oroande är att förtroendet hos allmänheten i fråga om statens roll kan skadas eftersom man blandar ihop myndighetsuppgiften med näringsuppgiften. Jag ska ta några exempel. är en myndighet som har en omfattande näringsverksamhet. Det handlar om produktion, drift, infrastruktur, vägar, gator, broar och färjeleder. Det är mängder av konsultarbeten. Jag kan göra en lång uppräkning. Man tillhandahåller kund- och verksamhetsanpassade prognoser, data- och konsulttjänster som man agerar som myndighet. Listan på konsulttjänster som man erbjuder är omfattande. Det finns flera andra bolag, där staten är majoritetsägare, som har legala monopol men som knoppar av och ger sig in på en konkurrensutsatt marknad vid sidan om. Exempel på det är och deras bildiagnoser. Hur upplever företagen detta? gjorde en undersökning bland företagsledare i privata företag inom ett antal branscher. Det visade sig tyvärr att en stor majoritet av dem upplever att de får en illojal konkurrens från statliga företag och myndigheter. De tycker inte heller att det har blivit bättre. Det är intressant med tanke på alla de uttalanden som regeringen har gjort om behovet av att få en fungerande konkurrens. Det är så beklämmande att så många som två tredjedelar av de tillfrågade företagen inte anser att de offentliga företagen ens försöker konkurrera på samma villkor. Det finns en svidande kritik inte minst när det gäller statistiken över de statliga företag som har missbrukat sin dominerande ställning. fick ta emot 62 klagomål när det gällde konkurrens mellan privat och offentlig verksamhet. Staten stod för 29 av dessa ärenden och var definitivt den största aktör som var utsatt för klagomål. Framför allt rörde det sig om korssubventionering. har kommit med omfattande klagomål över hur staten agerar som förvaltare. Jag vill ta upp några av dessa punkter som vi tycker är väsentliga. Bland annat handlar det om den så kallade formlösa styrningen brist på dokumentation och svårigheter när det gäller att följa bolagens verksamhet och vem som egentligen har fattat beslut. Här har det kommit kritik i flera omgångar från . En annan viktig del är tveksamhet när det gäller huruvida man agerar på ett aktiebolagsrättsligt korrekt sätt eftersom man ofta inte använder bolagsstämman på ett korrekt vis när det gäller ägandedirektiv. Det är svårt att följa besluten. De dubbla roller som de ansvariga tjänstemännen inom departementet har är särskilt upprörande, bland annat med tanke på att de har dubbla ersättningar. Och det finns en risk att det uppstår en diskussion om var lojaliteterna finns, hos företaget eller hos departementet. Förvånande nog tar regeringen över huvud taget inte till sig någon del av kritiken. Det finner vi beklämmande. Det finns oerhört mycket att göra när det gäller det statliga området. Det är väldigt viktigt att agera ansvarsfullt och att ta hänsyn till företagens utveckling och till de anställda. Men framför allt handlar det om att regeringen måste ta ett betydligt större ansvar för hur man förvaltar de statliga bolagen. Och där finns det en hel del i övrigt att önska. 2 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 6. Vem äger de statliga bolagen, och hur sköts de? Ägare är ju och i förlängningen egentligen svenska folket. Men de förvaltas av regeringen. De statliga bolagen är många över 60 och ofta väldigt stora. Och flera är faktiskt bland de allra största som vi har. De statliga bolagen har ungefär 200 000 anställda och en omsättning på ungefär 300 miljarder. Värdet kan uppskattas till över 500 miljarder. Det är alltså stora summor, mycket pengar och många människor. Jag tror att de flesta inte är medvetna om hur stora de statliga bolagen faktiskt är. Därför är det väldigt viktigt att de sköts extremt väl och granskas noga. Hur sköts de då? Ja, det mesta rullar på så att säga, även för SJ för en gångs skull. Annars är det mest kris och brådskande ägartillskott för att de inte ska gå i konkurs eller en såpa av Telias slag. Det var så till exempel för SJ:s del. 2003 fick gå in med det senaste ägartillskottet på 1,9 miljarder plus en låneram på 2 miljarder i Riksgälden. Jag kan också nämna alla skattemiljoner som så att säga läggs på våra skattsedlar. Ett annat exempel på en dålig ägarpolitik från statens sida är såpan . Det är svårt att uppskatta hur många miljoner som det har kostat oss i form av dålig publicitet för till exempel eller huruvida man har minskat lönsamheten därför att man fick hålla på med Telenorfunktionerna som det inte blev något av. Vi kanske ska tala om bristen på rättsligt korrekta och gällande ägardirektiv och att man från regeringens sida inte bemödar sig om att se till att man agerar juridiskt korrekt? Det kanske vi borde tala om. Jag kan ta som ett exempel. 1997 beslöt om riktlinjer för . införde man dem till slut via bolagsstämman efter en lång och intensiv debatt, inte minst i medierna. Det var bara . Det är ju effektivt och bra. Ändringen i bolagsordningen var dock inte tillräckligt tydlig och har därför helt korrekt fått kritik bland annat från KU men också från oss samlat här i . I KU:s betänkande tog man till exempel upp den formlösa styrningen. Jag ska läsa lite grann vad KU skrev. KU underströk betydelsen av att styrningen av de statliga bolagen sker på ett sådant sätt att det finns möjlighet att i efterhand granska regeringens agerande. Utskottet hänvisade då till ett tidigare uttalande om att det borde utvecklas rutiner som gör det möjligt att följa upp viktigare händelseförlopp och granska vilka kontakter som förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement. Granskningen har visat att möjligheterna att i efterhand följa upp händelseförloppet när det gäller investeringar har varit begränsade eftersom det inte har funnits full dokumentation. Enligt utskottets mening är det otillfredsställande att det trots utskottets tidigare uttalande inte skapats tillräckligt goda rutiner när det gäller dokumentationen. Mot denna bakgrund har man också kritiserat före detta näringsminister och även nuvarande näringsminister . Eller ska vi kanske tala om de svårigheter som den slutenhet och hemligheternas kammare som präglar regeringens arbete innebär? Den formlösa styrningen har ju, som vi har hört, fått kritik från KU, och . Vad är då en formlös styrning, och varför är den inte bra? Jo, därför att vi inte kan veta vem som har fattat beslut, vad man har fattat beslut om, och när man har gjort det. Hur ska vi i då kunna kontrollera att man har gjort det som man ska? Hur ska vi som folkets ombud kunna utkräva ansvar? Detta omöjliggör en tydlig granskning av oss som faktiskt är satta att granska, både och riksdagsledamöterna. Jag tycker att det är mycket allvarligt att man i de statliga bolagen på detta sätt åsidosätter den demokratiska processen. En annan sak i detta sammanhang som jag kan ta upp är konstruktion av utländska dotterbolag. Den omöjliggjorde en granskning av viss verksamhet i ett annat land på grund av minoritetsaktieägarregler. Det är naturligtvis oacceptabelt. Det är oacceptabelt att inte vi riksdagsledamöter eller i sitt uppdrag kan granska de svenska skattebetalarnas pengar. Det är naturligtvis regeringens ansvar att se till att verksamheterna kan granskas. Än mer viktigt är det om ska växa ännu mer utomlands med mer kolkraft. Denna formlösa styrning går igen i samtliga de bolagsgranskningar som har gjort, även i den senaste om SJ som kommer till och även i fallet och de sex statliga bolag som vi talar om här . Kanske vi hellre borde språka om det faktum att man löser styrelseledamotsfrågan inom familjen så att säga som det mesta annars inom Socialdemokraterna. Samma person inom departementet är styrelseledamot i det statliga företaget som han är ägarföreträdare på departementet. Det är smidigt och bra men självklart ett allvarligt fall av dubbla lojaliteter. Även det faktum att näringsministern själv beslutade om styrelsenomineringar får här en kraftfull kritik från och är förmodligen ett brott mot regeringsformen. Men det utreder ju KU just , så det får vi återkomma till. Ägardirektiv ska antas av en bolagsstämma för att gälla för bolaget, men även detta har regeringen lyckats glömma. Statliga bolag går ibland med vinst, men mer ofta med förlust. Man tar en risk med skattebetalarnas pengar. Det är dumt. Statliga bolag snedvrider konkurrensen och förstör de marknadsfunktioner som är till för att hålla marknaden sund och pressa priserna. Att snedvrida konkurrensen så här är dumt. Att statliga bolag mörkar information och gör det omöjligt att granska eller ha slutna bolagsstämmor är också dumt. Att regeringen som en bortskämd trilskande trotsig treåring bara slår ifrån sig i stället för att ta till sig konstruktiv kritik är pinsamt, inkompetent och dumt. Jag tycker att det mesta talar för att krav på en kommission är det enda riktiga i det här fallet, så jag förordar en statlig kommission som ser över det statliga bolagsägandet för att reda ut de här misshälligheterna. 3 (): Jag känner mig hedrad av att talmannen vill tillbringa sin födelsedag tillsammans med oss och de statliga bolagen. Det känns alldeles fantastiskt. (TALMANNEN: Det är det bästa som finns.) Turerna kring Systembolaget och andra affärer som visar på regeringens bristande ägarstyrning av den statliga bolagssfären har blivit något av en följetong här i . Men oavsett hur stark kritiken mot regeringens agerande har varit, oavsett hur tydligt det har varit att den etiska kompassen är trasig och oavsett vem som har framfört kritiken vare sig det är riksdagsledamöter, , etikexperter eller någon annan har svaret från Socialdemokraterna här i kammaren eller från statsråden i varit detsamma: Vi har inte gjort något fel. Det finns inga brister i våra rutiner. Och det finns ingen anledning för oss att ändra på någonting. Tillsammans med mina vänner i anser jag att det finns anledning att ändra på ganska mycket när det gäller regeringens ägarstyrning av de statliga bolagen. Samsynen inom alliansen vad gäller de statliga bolagen har ökat . Det gläder mig att vi nu kan presentera gemensamma reservationer vad gäller synen på statligt ägande och ägarstyrningen. Det gör att det finns två tydliga alternativ. På den ena sidan finns Socialdemokraterna, som med hjälp av sina stödpartier vill fortsätta att se på när frågorna kring Telias affärspartner i hopar sig, när Systembolagets ledning sätter en fot i än det ena, än det andra klaveret och när investerar ännu mer pengar i tysk och polsk brunkol. På den andra sidan finns som anser att det måste finnas ett tydligt motiverat skäl till att statligt ägande ska ske. Det ska finnas gemensamma föreskrifter för dokumentation av ägarförvaltningen som gör det möjligt att i efterhand följa viktigare händelseförlopp, och det ska finnas en övergripande etisk policy både för regeringens ägarförvaltning och för de statliga företagens verksamhet. Vän av ordning frågar sig kanske om de förändringar som vi kristdemokrater tillsammans med våra vänner i föreslår verkligen är nödvändiga eller om detta bara är ideologiskt motiverad retorik. Jag menar att det finns oerhört goda skäl till de förändringar som vi föreslår. Det är för övrigt en åsikt som delas också av , ett oberoende granskningsorgan som underkänns av regeringen och dess stödpartier. Den socialdemokratiska regeringen tillämpar vad man kallar för formlös styrning. Det betyder att regeringen faktiskt styrt bolagen men att kontakterna och de fattade besluten inte har dokumenterats. Det gör att det i efterhand är i stort sett omöjligt att granska regeringens arbete och utkräva ansvar, något som är grundläggande i en demokrati. har i sina granskningsrapporter om och bolagiseringen av SJ visat på konsekvenserna av den formlösa styrningen. Jag vill ta ett annat exempel som handlar om Telias investeringar i ett mycket intressant exempel som ännu inte granskats av men som bör föranleda en granskning. investerade 700 miljoner i ett investmentbolag för att kunna vinna en stark position på den ryska marknaden. Trots att detta var en stor strategisk affär av en sådan art att godkännande krävdes och trots att den gjordes när fortfarande var ett helstatligt bolag finns det ingen dokumentation om denna affär hos . Vi har gått igenom diariet för åren 19992003 och inte hittat ett enda dokument om Telias engagemang i . finns det dock ett dokument där även ärenderaden är sekretessbelagd, men detta dokument har påpassligt nog förkommit. Hur ska vi kunna granska denna formlösa styrning? Det föreligger ett demokratiunderskott. Så formlös kan alltså den socialdemokratiska regeringens styrning av de statliga bolagen vara. Det här vill vi ändra på. Självklart ska regeringen agera ansvarsfullt som ägare. Denna ansvarsfullhet ska dokumenteras för att i efterhand kunna granskas av likaväl som av och utomstående granskare. har Systembolaget återigen skapat rubriker i nyhetsmedierna: Tidernas dyraste personalfest, Advokatkostnader i mångmiljonklassen och En politisk kampanj i . Systembolaget har ett viktigt och väl definierat uppdrag.