prot · GS0977 · 2005-02-16 00:00:00 — Naturligtvis måste vi få ett arbetsliv som alla kan delta i, inte bara de som orkar jobba och hålla i gång så pass . Vi måste ha ett arbetsliv för alla människor. Jag tror därför att sänkt arbetstid är receptet för att fler ska kunna finnas på den svenska arbetsmarknaden. Det kan inte vara ekonomisk tillväxt att så pass många ska stå utanför den reguljära arbetsmarknaden. Vi måste få ett arbetsliv som välkomnar fler och som gör att fler kan jobba. Sedan har vi argumentet: Det fungerar inte. Om man nu får citera i talarstolen, herr talman, så uppmärksammar jag gårdagens ledare i . Sjukfrånvaron borta med sextimmarsdag. Det är Toyotas verkstad i som införde sextimmarsdag med bibehållen lön. Sjukfrånvaron sjönk till att vara nära noll . Omsättningen i företaget ökade och vinsten . Det är en lösning som fungerar alldeles utmärkt på Toyota. Jag är inte säker på att det skulle fungera i alla delar av samhället, men här fungerar det. Det möttes, precis som hos den borgerliga alliansen och Socialdemokraterna, med skepsis. Det håller inte. har det pågått , och det fungerar uppenbarligen. Väntetiderna för kunderna på Toyota har halverats. Arbetsskadorna har sjunkit. Yrkesstoltheten och trivseln har ökat och så vidare. har vi en svensk ekonomi där sjukskrivningar och arbetsskador kostar oss sammanlagt . Naturligtvis måste vi ta initiativ för att komma till rätta med detta problem. Och jag tror att en av lösningarna kan vara sänkt arbetstid. Det är därför jag tycker att vi ska sätta i gång detta arbete meddetsamma och yrkar därför bifall till reservation 7 under punkt 5. 6 () replik: I väntan på det nya direktivet kan man göra små justeringar för att uppfylla önskan om laguppfyllelse. Därför tycker jag att det är märkligt när jag hör och kritik, som ofta är att EU blandar sig i allting, men just i det här fallet tycker man tydligen att det är väldigt bra att gå in med EU-direktivet. Man gör en både långtgående och krånglig lagstiftning. Jag undrar varför i just det här fallet, när man i alla andra fall säger att EU inte ska blanda sig i, tycker att det är helt okej att göra en sådan enormt krånglig lagstiftning som man vet att försöker titta över detta för att förenkla. Det var också kravet från regeringen, ert samarbetsparti. Varför kan ni inte gå med på alliansens önskan att vänta, ligga lågt och göra minsta möjliga? 7 () replik: Jag kanske inte ska försvara regeringen, eftersom det är regeringens proposition och inte står bakom den. Men jag har ju inte heller lagt ned min själ i att försöka övertyga regeringen om att man borde göra mindre. Men jag kan hålla med om det. Problematiken här är ju EU-kvarnen, EU-byråkraterna. är anmält till , och då duger det inte att säga att vi inväntar det nya direktivet. Vi vet att det förmodligen kommer att ta . Till dess blir vi anmälda. Jag skulle å ena sidan kunna tänka mig att göra mindre justeringar. Å andra sidan är det detta som vi har rekommenderats att göra, och jag kan inte se att det skulle bli så pass komplicerat att det är onödigt. Jag tycker att det regeringen har lagt fram är acceptabelt, inte önskedrömmen för en miljöpartist, men acceptabelt. 8 () replik: Önskedrömmen kan man inte uppnå utan det är acceptabelt. Det är precis så vi har tänkt i alliansen. Vi har sagt att vi vet att passiv jourtid skulle vara betydligt bättre än det som man har gjort . När det gäller semester och sjukfrånvaro har det sagts här att man faktiskt inte behöver räkna med det som kom 1993. Men här väljer alltså att säga: Jo, det ska med. På flera av just de punkter som är känsliga, och det vet om, går man alltså längre än arbetstidsdirektivet. Det hade varit betydligt bättre för er trovärdighet, med tanke på er kritik mot EU, om ni hade sagt att ledamöterna i alliansen har varit kloka. De har gjort så lite som möjligt men ändå uppfyllt domslutet. Vi ställer oss bakom det. Varför har inte gjort det? 9 () replik: Därför att jag inte tror att det räcker att göra den lilla förändring som den borgerliga alliansen vill göra och plötsligt framstå som lite EU-kritisk. Jag tror inte att den lilla förändringen räcker. Jag tror att utifrån EU-praxis och de domslut som har kommit senare måste vi förmodligen göra så pass stora förändringar som vi gör . Jag tycker inte att de är så pass stora heller. Det är lite överdrivet. Det är ett sätt att göra politik av detta. Jag är inte alls lika orolig som . I valet mellan att ha ett EG-arbetsdirektiv eller inte tillhör jag dem som inte tycker att EU ska lägga näsan i blöt. finns det, och då får man göra det bästa av det. 10 () replik: Låt mig för ordningens skull instämma med yrkandena 1 och 2. Varför tycker och att sänkt arbetstid är en fråga som bäst lämpar sig att bestämmas i riksdag? Varför kan man inte i subsidiaritetens namn låta de enskilda människorna, familjerna, själva bestämma vilken arbetstid de ska ha? En del kanske vill arbeta mer, en del vill arbeta mindre. Varför vill ni införa något slags överstatlighet på nationell nivå över de enskilda medborgarna på den punkten? Vilken slutsats drar av det faktum att det förslag som lägger fram om en tvångsvis 35 timmars arbetsvecka förefaller haverera i under trycket av utvecklingen i ? sade tidigare att ekonomisk tillväxt inte kunde vara det viktigaste. Därmed implicerade du att det är möjligt att BNP blir lägre med ert förslag. Å andra sidan fick man intrycket när du läste detta om Toyota att BNP i själva verket om det tillämpas generellt kommer att bli mycket högre med ert förslag. Hur är det? Vad tror ni egentligen om utvecklingen av bruttonationalprodukten och skattebasen med ert förslag? 11 () replik: Det finns en lagstiftning på nationell nivå som anger normalarbetstiden. Det är den lagen vi vill förändra. Men precis som det finns kollektivavtal som ger lägre arbetstid, kan det vara möjligt framöver också. är det normalarbetstiden, som det finns en lag om i , som allting utgår från. Det är den lagstiftningen vi vill förändra. Det är inget konstigt i det. Sedan var det frågan om haveri i . De genomförde detta . Det är väl än så länge ganska otydligt om vad som händer där. Franska regeringen har själv gjort utredningar som har kommit fram till att det har varit lyckosamt, men i vissa sektorer och med tryck från andra länder och storföretagen vill man kanske inte genomföra detta utan gå tillbaka till den gamla ordningen, det vill säga att arbetare ska slitas ut så fort som möjligt för att få så hög profit som möjligt. Det är därför den samlade franska fackföreningsrörelsen demonstrerade mot förslagen om att riva upp just 35-timmarsveckan. Det finns anledningar till det. Ekonomisk tillväxt eller inte. Först kan man ha en lång diskussion om vad ekonomisk tillväxt är. Är det det bästa sättet att mäta välstånd i? Allt välstånd kan inte mätas i ekonomisk tillväxt. 12 () replik: Jag vet inte om jag ska tolka detta som att tycker att det system som finns i med en lagstadgad 35 timmars arbetsvecka det som jag säger har havererat bör införas i . Där finns inte kollektivavtal till skillnad mot . Om jag förstod tycker han att demonstrationerna är riktiga. Det är en egendomlig hållning att vi ska ha en lagstadgad 35 timmars arbetsvecka i . Sedan var det frågan om ekonomisk tillväxt. Den kan mätas på olika sätt. Den har stor betydelse för frågan om skattebasen. Med ert förslag, som jag ser det, blir skattebasen sannolikt lägre. Då måste ni höja skatterna ännu mer än vad och regeringen har på lut om det totala antalet kronor som ska gå till vård, skola, omsorg och andra ändamål ska vara detsamma. Har ni större skattehöjningar i bagaget om den ekonomiska tillväxten blir lägre med ert förslag? Är det så, ? 13 () replik: När jag pratade om var det utifrån de franska förutsättningarna och den franska situationen. Jag sade inte att det är det som ska gälla i . Det är en väsentlig skillnad. Man har i genomfört 35-timmarsvecka på de villkor som finns där. Jag tror att det är fullt möjligt att man kan genomföra genom en ändring i arbetstidslagen i att normalarbetstiden ska sänkas i ett första steg och . Det tror jag är fullt möjligt. Ekonomisk tillväxt kan man diskutera . Det är svårt att mäta ökad välfärd i ekonomiska termer. Därom tror jag att vi kan vara överens. Det vi däremot kan mäta, om vi tittar på Toyotafabriken i , är att omsättningen ökar, vinsterna ökar, vilket är de traditionella termerna för ekonomisk tillväxt. Visst blir det effekter i andra delar av ekonomin. Å andra sidan betalar vi från statskassan i sjukersättningar, förtidspensioneringar och så vidare. Det finns 30-åringar som blir förtidspensionerade och som staten ska försörja framöver. Det kostar också pengar för staten, som vi skulle kunna använda till något mycket bättre. Jag tror att ekvationen plusminus går ihop med 35 timmars arbetsvecka och till och med med 30 timmars arbetsvecka. 14 (m) replik: Låt oss börja med det vi är överens om, , nämligen att det är helt oacceptabelt att ganska många hundratusen står utanför arbetsmarknaden på grund av sjukskrivningar, förtidspensioneringar och motsvarande. Man kan konstatera att den sargade vänsterkartellen som tillhör bär ansvar för att man år ser samma höga sjuktal. Trots mycket retorik om att det här ska halveras till ett visst år händer i sak lite. En komponent, ett parti, i den sargade kartellen pläderar då för en generell arbetstidsförkortning ned . av arbetstiden ska försvinna inom . Det ska alltså vara det mer generella angreppssättet för att komma till rätta med de saker som vi i och för sig är överens om, nämligen de orimligt höga ohälsotalen. Det är bara att konstatera att Moderata samlingspartiet inte tror på detta. Det är på något sätt att kapitulera. I stället för att göra något konkret åt den arbetsmiljö, den arbetsledning, de förhållanden som finns på arbetsmarknaden, väljer man att låta människor arbeta mindre på en dålig arbetsmarknad. Det är och bidrag i kartellens politik. Vi moderater och många andra ser verkligheten där människor trivs på arbetet, där man förstår och har överblick över arbetet, där arbetsledningen är tydlig och synlig. Där minskar ohälsotalen dramatiskt, även om man jobbar . Där man trivs, där tycker man att det är roligt att arbeta. Mängder av studier visar att inom exempelvis offentliga sektorn det är tragiskt, det är den som på många ställen leds av den splittrade kartellen, det är den politiken ni formar finns ett otydligt ledarskap. Lärarna vittnar om dålig och otydlig skolledning. Den privata verksamheten i småföretag med så otydlig företagsledning skulle aldrig fortsätta. De har tydligare företagsledning och tydligare ledarskap, och det är därför de har lägre frånvaro och lägre ohälsotal. Arbetstidsförkortning är inget recept på att minska ohälsotalen i . 15 () replik: Det finns flera förslag från majoriteten i , Socialdemokraterna, , på att öka välfärden och livskvaliteten. Vi från vill gå lite snabbare fram i vissa frågor, precis som i den borgerliga alliansen vill gå snabbare fram med skattesänkningar i vissa frågor. Vi skiljer oss lite. Vi har tagit stegen att vi till exempel har genomfört försök med arbetstidsförkortning, för att få vetenskapliga fakta kring hur en minskad arbetstid slår för ökad jämställdhet och sänkt ohälsa. Det är de stegen vi tar. Sedan tror vi från sida att vi kan gå vidare. Jag säger inte att sänkt arbetstid är receptet för allt det finns många andra lösningar för att öka livskvaliteten, för att få livspusslet att gå ihop och för att få sänkt sjukfrånvaro och så vidare. Det är kanske att svära i kyrkan, herr talman, men jag vill säga att friåret är ett sätt. Jag vet att inte har så mycket till övers för det, men medborgare ute i landet hurrar nu och frågar varför det inte finns fler platser. Det är detta vi ser fram emot för att kunna ladda batterierna och orka fortsätta. Det är ökad välfärd och livskvalitet, , inte sänkt skatt. 16 (m) replik: Jag kan inte se något motsatsförhållande mellan ökad välfärd och sänkt skatt. Jag vill bara konstatera att jag är helt övertygad om att väldigt många fler människor i ute i arbetslivet, i privat och offentlig sektor, kanske inte upplever arbetstiden, de , som det stora problemet. Det finns givetvis i livets olika skeden en önskan att ha mer flexibilitet var inne på detta. Småbarnsföräldrar kan ha större behov av det än personer . Men det avgörande för ohälsotalen är , herr talman, om man trivs med att jobba. Jag tror att alla kan vittna om detta överallt, att när man trivs med arbetet, med arbetskamrater och med arbetsuppgifter och upplever att man gör en bra och nyttig insats för sina medmänniskor eller för verksamheten rent allmänt är inte arbetstiden det avgörande. Har man dessutom möjlighet att generera sin egen försörjning och bidra till den allmänna välfärden med arbete och bra arbete, tror jag att de flesta människor upplever det som välfärd. Det är därför vi moderater reagerar mot det generella kravet på en sänkning av arbetstiden. Jag utesluter inte, herr talman, att det finns människor för vilka i olika skeden av livet en förkortad arbetstid kan vara en fördel, medicinskt eller socialt. Men det stora att alla ska sträva efter en sänkning mot är en felaktig signal i ett åldrande , där vi behöver dra nytta av varje människas erfarenhet och vilja att arbeta, ge dem vettiga och trivsamma arbetsförhållanden, definierade arbetsuppgifter och trivsel. Jag är övertygad om att flertalet kommer att uppskatta att arbeta till sin egen försörjning och bidra till andras. Jag tycker att det är osolidariskt att människor som normalt sett skulle kunna göra en insats mest funderar över hur man ska förkorta sin arbetstid, när det finns så stora behov inom den offentliga sektorn, den gemensamma sektorn, för att klara människor som inte kan jobba trots att de skulle vilja jobba. Det är osolidariskt att generellt friska människor i sina bästa år ska sänka sin arbetstid. 17 () replik: Jag hoppas att talmannen, precis som jag, noterar att och nu tar steg mot att erkänna att det finns grupper i samhället som behöver sänkt arbetstid. Jag hoppas då att det är en öppning för att vi ska ha den utvecklingen och inte, som har gjort, stänga alla dörrar och näst intill kräva att vi ska arbeta mer. Jag tror att det är nödvändigt att sänka arbetstiden, normalarbetstiden. Men visst har rätt på några punkter. Det är också viktigt att titta på arbetstidens organisering på företagen. Ett bra exempel, som vi gärna kan lyfta upp, är 33-modellen, som fungerar på många arbetsplatser och som har ökat trivseln. Det gör också att människor tycker att det är roligare att jobba. Man orkar mer, och sjukfrånvaron minskar. Det blir, om jag nu ska använda ekonomiska termer, ett effektivare arbete med ökad produktivitet. Vi kan se ökad produktivitet på många sätt, och jag ser den ökade arbetsglädjen för arbetarna. Men vi kan också se det i ekonomiska termer. Det ska vi fortsätta att jobba med. Vi måste hitta bättre sätt att organisera arbetet. Därför inväntar jag med glädje de förslag som Socialdemokraterna, kommer att ta fram i de här frågorna. Jag hoppas bland annat att många företag kan utnyttja 33-modellen, som har fått väldigt stor uppmärksamhet och varit lyckad på många platser. Jag tror att den modellen kan införas på än fler platser, och då når vi än en gång målet om ökad livskvalitet för människor. Det ska vara skoj att jobba. Det ska inte kännas att jag vill inte. Det är målet. 18 (): För oss socialdemokrater är det av allra största vikt att värna om den svenska modellen på arbetsmarknaden, den modell som innebär att parterna reglerar rättigheter och skyldigheter i kollektivavtal. Genom det arbetssättet har vi uppnått en stor respekt för parternas olika utgångspunkter och också kunnat anpassa de arbetsrättsliga lagarna till de specifika förhållanden som gäller i varje bransch för sig. Det arbetssättet har också lett till att vi har mycket få vilda konflikter i . Både arbetsgivare och arbetstagare respekterar träffade avtal. Så vill vi socialdemokrater att det ska fortsätta att vara även framöver, och det är också den ståndpunkt krävt gehör för som medlem i EU. Det är mot den bakgrunden vi ska se dagens förslag till tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv. infördes en regel i svensk arbetstidslag som innebar att kollektivavtalen inte fick tillämpas i strid med EG:s arbetstidsdirektiv, den så kallade EG-spärren. Från vår sida ansåg vi även då att parterna, genom kollektivavtal, var bäst på att anpassa sina regler utifrån de olika behov som finns i olika branscher. Dessvärre var inte överens med i den frågan. De har krävt att vi ändrar vår lag på vissa punkter och har till och med väckt talan mot i för att vi inte har genomfört arbetstidsdirektivet. Därför har vi ett förslag om ett tydligare genomförande av direktivet på bord. Ändringarna handlar, som sagts tidigare, om bestämmelser om högst 48 timmars genomsnittlig veckoarbetstid, 11 timmars sammanhängande dygnsvila, arbetstid för nattarbetande och kompensationsledighet vid tillfälliga undantag från veckoviloregeln. Vissa verksamheter kan undantas från de nya reglerna. Det handlar om verksamheter som är av sådant slag att, som det heter i propositionen, konflikt inte kan undvikas med arbetstidsdirektivet, till exempel inom försvar, polis och skyddsarbete. EG-direktivet säger ingenting om jourarbetstid, , som vi har i den svenska arbetstidslagstiftningen. Men har prövat begreppet i ett antal domar och kommit fram till att all så kallad jourtid som tillbringas på arbetsplatsen ska betraktas som arbetad tid när genomsnittlig arbetstid ska beräknas. Det gäller alltså , även utan de förändringar av arbetstidslagen som vi nu diskuterar. Dessa domar har ställt till en del bekymmer inom framför allt sjukvården och omsorgsverksamheter, där det ofta förekommer att personalen har vilande jour, det vill säga att de finns till hands på arbetsplatsen om de skulle behövas annars kan de sova. Problemet med vilande jour har gjort att arbetstidsdirektivet , som vi har hört här tidigare, är föremål för översyn på EU-nivå. Men det lär dröja något eller kanske innan det blir färdigbehandlat, och utskottet instämmer i regeringens bedömning att inte kan vänta med dagens beslut tills nästa direktiv eventuellt kommer fram. I det här betänkandet behandlas också ett antal motioner som har väckts under allmän motionstid. I de allra flesta motionerna tas frågor upp som , arbetstids- och semesterregler, har behandlat och lagt fram förslag om. Det handlar om förkortad arbetstid, starkare inflytande för arbetstagaren när det gäller arbetstidens längd och förläggning, och det handlar om möjligheten att använda intjänad semester som timbank, det vill säga att kunna ta ut delar av semestern som enstaka timmar. Jag var själv med i den utredningen och känner stor sympati för många av de här motionerna, men eftersom utredningen bereds inom vill utskottet avvakta regeringens förslag och finner ingen anledning att göra några tillkännagivanden. När det gäller arbetstidsförkortning vill även jag påminna om den överenskommelse som vi socialdemokrater har gjort med och om att göra ett försök med arbetstidsförkortning. Det kan tyckas lite onödigt med ytterligare ett försök med kortare arbetstid. Men problemet med tidigare försök har varit att det har varit för få deltagare i försöken och att det inte går att dra några vetenskapligt hållbara slutsatser om konsekvenserna av arbetstidsförkortningen. har forskare fått uppdraget att rigga ett försök som följer alla regler för vetenskaplighet. På så sätt hoppas vi få svar på frågan om en kortare arbetsdag ger bättre hälsa eller inte. Vi hoppas också få svar på frågan om en kortare arbetsdag ändrar det könsuppdelade arbetet i hemmet och på arbetsplatsen. Försöket ska pågå , och startar nu . En av de arbetsplatser som ingår i det här försöket är i min hemkommun , så det ska jag följa extra noga. En sista fråga, herr talman, som jag vill ta upp gäller motioner där man föreslår rätt till partiell ledighet för äldre. Även den frågan har diskuterats i ett antal utredningar, bland annat Senior 2005 och Knas. I det här sammanhanget vill jag säga att den äldre arbetskraften självklart är en resurs det borde vi inte ens behöva säga från talarstol. Men den fråga som ska ställas är om rätten att ta ut ålderspension på deltid också ska förknippas med rätt att vara tjänstledig på deltid. Ska kravet för att få vara ledig vara förknippat med ett krav på att ta ut ålderspension eller inte? Skulle en rätt till nedtrappning för äldre innebära att fler orkar jobba , eller skulle det innebära att de som har en bra pensionsförsäkring kan sluta jobba ännu tidigare än de tänkt? Regeringen har gett en utredare i uppdrag att föreslå hur en lag om partiell tjänstledighet för arbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skulle kunna utformas. Det uppdraget ska redovisas . Inte heller i denna fråga är utskottet berett att föregripa resultatet av den beredning som pågår. Med de här orden vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 19 () replik: När nu Socialdemokraterna har valt att genomföra en detaljerad lagstiftning som går långt längre än vad direktivet kräver har jag två frågor till Socialdemokraterna. Den första är: Vad kommer regeringens förslag om 48-timmarsregel att innebära för fiskarna? Kommer det att innebära att fiskebåtarna måste ha dubbla fiskelag? Det är en fråga. Den andra frågan är: Vad kommer det att innebära i kostnader för kommuner och landsting när jourtiden ska räknas in i arbetstiden? Även här blir det dubbla lag. Detta skulle jag vilja ha svar på. 20 () replik: Som jag sade i min inledning har vi försökt från sida att göra ett enklare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv genom att i vår nuvarande lagstiftning skriva in det vi kallar för EG-spärren, det vill säga att kollektivavtal inte får träffas eller användas i strid med EG:s arbetstidsdirektiv. Men det har inte godkänts. har inte godkänt det enklare sättet att genomföra direktivet. Då har vi fått krypa till korset och införa de delar som har krävt för att vi inte ska bli fällda i domstolen. I praktiken gör inte den här förändringen någon större skillnad för de arbetstagare som finns på svensk arbetsmarknad. Det handlar om att det finns en begränsning i veckoarbetstiden, men detta kan också genomsnittsberäknas. Det handlar om att man ska ha rätt att vila. ska man få ha en vila. Det är inga orimliga krav, kan vi socialdemokrater tycka. Sedan kan det finnas vissa branscher där man behöver anpassa det här, göra en genomsnittsberäkning . Det kan man komma överens om att göra i ett kollektivavtal. Så begränsningstiden behöver inte handla om . Det kan vara . Det kan vara ända upp till , om man skulle komma överens om det. Det är alltså inget stort problem i den delen. 21 () replik: Jag kommer från , och det är ett stort problem. Om man är tvungen att ha dubbla fiskebåtsbesättningar kommer det att bli katastrof för svensk fiskenäring. Därför skulle jag vilja ha mer klara besked än att man säger att det inte är ett problem. Det är helt fel perspektiv. Sedan undrar jag fortfarande över det här med kostnader. Vad innebär det för kommun och landsting när man nu har valt att gå längre än vad direktivet säger? Jag skulle vilja ha ett svar. Har man tittat igenom detta? Jag och vi i alliansen tror nämligen att det kommer att innebära mycket kostnader att vara tvungen att ha extra folk, eftersom jourtiden räknas in i arbetstid. Jag skulle vilja ha ett svar på det här. Vad innebär detta i kostnader? 22 () replik: har tydligen inte uppfattat att det här med jourtid inte har med lagen att göra. Det har inte något med lagen att göra, inte det nuvarande EG-direktivet, som det ser ut , och inte den förändring som vi nu föreslår att vi ska göra i vår nuvarande arbetstidslag. Där nämns inte jourtiden. Det är domstolen som har bestämt att oavsett vilket beslut vi tar i , oavsett vad vi bestämmer oss för är jourtid att betrakta som arbetstid.