prot · GS09100 · 2005-04-07 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2004/05:478 Till Interpellation 2004/05:478 av () om kompensationsstöd för fjällnära jordbruk Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är mellankommande resa. 2 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /05:KU32, KU19, KU28, KU30 och KU18 3 § Förbättrade ersättningsmöjligheter vid oljeskador till sjöss Föredrogs lagutskottets betänkande 2004/05:LU22 Förbättrade ersättningsmöjligheter vid oljeskador till sjöss (prop. 2004/05:78). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU11 Århuskonventionen (prop. 2004/05:65). 1 (): Århuskonventionen syftar till att allmänheten ska kunna påverka sin miljö genom likartade regler om öppenhet i många länder. Den öppnades för undertecknande . Den trädde i kraft , då tillräckligt många länder hade ratificerat den. hörde tyvärr inte till dem som var tidigt ute. Först nu börjar det bli dags för en svensk ratificering. Århuskonventionen behandlar allmänhetens rätt till information, rätt att delta i beslutsprocessen och rätt till rättslig prövning. Vi skulle gärna ha sett att var tidigt ute med stor öppenhet mot medborgarna, men det ville eller förmådde tydligen inte den socialdemokratiska regeringen. Genom nya EG-direktiv har , sent omsider, även den tvingats komma med en proposition i frågan om ratificering. Men regeringens förslag är inte utan reservation. Man är alltså inte beredd att fullt ut ansluta sig till konventionen. I konventionen ingår att man ska kunna överklaga till domstol om man förvägras få ut handlingar med miljöinformation. Detta gäller även om det är regeringen som vägrar lämna ut handlingar. En sådan överklaganderegel har ett antal regeringar godtagit, men så stora rättigheter vill vår regering inte ge det svenska folket utan man föreslår nu att genom dagens riksdagsbeslut ratificerar konventionen med en reservation på denna punkt. Vi i vill att vårt svenska samhälle ska vara minst lika öppet som de flesta andra länders och att en domstol alltså ska kunna pröva offentliggörandet av aktuell miljöinformation även om regeringen vill hålla den hemlig. Detta har vi tydliggjort i motion MJ20 och följt upp den genom reservation 4. Vi anser att man ska ändra lagstiftningen på lämpligt sätt, så att även följer konventionen fullt ut. Vi har dock inte i vår motion tagit ställning till en exakt juridisk lösning. Detta bör Tryck- och yttrandefrihetsberedningen titta närmare på. Jag har alltså två budskap i mitt anförande. För det första: Regeringsbeslut om att hålla allmänna handlingar hemliga ska kunna överklagas till domstol. För det andra: Regeringen har i detta ärende liksom i många andra ärenden agerat för långsamt. Jag yrkar bifall till reservation 4. 2 (): Dagens sammankomst för miljö- och jordbruksutskottet här i kammaren handlar om att ska godkänna och i vår lagstiftning införliva Århuskonventionen. Det är en om tillgång till information i miljöfrågor, om allmänhetens deltagande i beslutsprocesser som rör miljön och möjligheter att överklaga vissa beslut i miljöfrågor. Vi ska också besluta om att införliva ett par EU-direktiv som behandlar i stort sett samma sak. Det går att gripa sig verket an på åtminstone två sätt. Antingen gör vi minsta möjliga förändring, om möjligt ingen alls, i svensk lagstiftning för att godkänna och införliva. Vi vill till och med foga en reservation till vårt godkännande om att vi minsann på vissa punkter inte tänker uppfylla krav. Eller också ser vi godkännandet av Århuskonventionen och införlivandet av EU-direktiven som ett viktigt tillfälle att vitalisera medborgarnas möjligheter att uttrycka sitt miljöengagemang och skaffa sig bästa möjliga underlag för detta engagemang. Regeringen och utskottsmajoriteten väljer den första, minimalistiska vägen. Jag och väljer den breda vägen. Vi vill se möjligheten att som man gjort i ge medborgarna nya redskap för att både fördjupa och uttrycka sitt miljöengagemang. Jag står därför bakom samtliga reservationer som bifogar betänkandet, men nöjer mig med att yrka bifall till reservation 1 och kommer att koncentrera mitt anförande till det som tas upp i den reservationen. beklagar alltså att regeringen har valt den minimalistiska attityden i sin bedömning av i vilken utsträckning befintlig lagstiftning är tillräcklig för att uppfylla Århuskonventionen. borde i stället ha gått längre än minimikraven. Det talas såväl i propositionen som i betänkandet om att det är en generell lagstiftning om tillgång till miljöinformation som föreslås. Ordet generell får för mig i så fall en ny innebörd. I lagens portalparagraf står det nämligen: Denna lag innehåller bestämmelser om rätt att ta del av miljöinformation hos fiskevårds- och viltvårdsområdesföreningar, vattenförbund och andra enskilda organ, om informationen avser sådan av det enskilda organet bedriven verksamhet som innebär fullgörande av offentlig förvaltningsuppgift. Att kalla detta för en generell lagstiftning anser jag vara klart vilseledande. I propositionen konstateras att man i har valt en betydligt högre ambitionsnivå än konventionen. Vidare står det: Även privat verksamhet samt verksamhet som ett offentligt organ driver utanför myndighetsområdet omfattas nämligen av informationsplikten. I propositionen säger man också: kan sägas ha valt en maximalistisk linje och Den norska linjen ligger i linje med genomförandeguidens rekommendationer. I pressmeddelandet från det norska säger man att den nya lagen ger medborgarna rätt till att kräva information om allt från produktionsprocesser till innehållet i de produkter som brukas och säljs. Den norske miljöministern konstaterar med glädje att också näringslivet har visat ett stort ansvar i framtagande av den nya lagen. I presskommentarerna sägs att när lagen blir ordentligt känd och rättigheterna kommer till användning kan vi få uppleva den bästa pådrivaren för en miljövänlig utveckling som vi någonsin har sett. beklagar djupt att regeringen och förmodligen riksdagsmajoriteten inte tar detta tillfälle i akt att öka människors möjligheter till kunskapssökande, delaktighet och engagemang på miljöområdet som är så väsentligt för framtida generationers möjligheter att leva ett rikt liv. Det är inte riktigt, som det sägs i betänkandet, att förslag kan anses tillgodosett. Vårt yrkande är att man ska uppdra åt regeringen att återkomma med förslag om en generell lag, i ordets verkliga bemärkelse, om allmänhetens rätt till miljöinformation, med liknande inriktning som den norska lagen. Det ska bli intressant att under den här debatten från majoritetens företrädare få reda på varför man inte har följt exempel och presenterat ett förslag som ökar medborgarnas engagemang och miljöintresse. Förutom mitt tidigare yrkande vill jag i allt väsentligt instämma i anförande. 3 (): står bakom huvuddelen av det betänkande som vi debatterar. Ur vår synvinkel är Århuskonventionen ett viktigt steg i arbetet för större öppenhet i hållbarhetsfrågor och miljöfrågor. Att vi tillsammans sätter en minimistandard är välkommet, inte minst ur det internationella perspektivet. är det viktigt att vi i fortsättningen i det nationella perspektivet främjar möten och dialog kring hållbarhetsfrågor. Det är i det perspektivet som den reservation som står bakom ska ses. Underifrånperspektivet är en central del av syn på hållbarhetsfrågor och i vårt arbete med hållbarhetsfrågor. Det finns en stor potential i ideella organisationer och ute hos människor. Det finns en stor kraft i engagemanget i dessa ideella organisationer som vi måste ta till vara och kanalisera i arbetet med hållbar utveckling. Det finns därför ett behov av att främja möten, dialog och dynamiska allianser kring hållbarhetsfrågorna, just för att kunna fånga upp det engagemang och den kunskap som finns. Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 6. 4 (): Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition Århuskonventionen och två följdmotioner med totalt åtta yrkanden. Dessutom behandlas fyra yrkanden från allmänna motionstiden . Propositionens förslag bygger på en uppgörelse mellan regeringen, och de gröna. Efter att ha läst de sex reservationerna gör jag bedömningen att vi i utskottet i stort sett är överens. Århuskonventionen är en om tillgång till information i miljöfrågor, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser som rör miljön och tillgång till överprövning i miljöfrågor. Inom EU har två direktiv beslutats om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön. Konventionen och direktiven innehåller regler om att allmänheten ska få ta del av fakta om miljön och få medel att påverka myndighetsbeslut som har inverkan på miljön. I stor utsträckning är de rättigheter som konventionen ger allmänheten garanterade i svensk rätt. Vissa anpassningar bedöms dock som nödvändiga för att leva upp till konventionens och direktivens krav. Regeringen föreslår därför en ny lag om miljöinformation hos vissa enskilda organ. Lagen ska garantera allmänhetens tillgång till miljöinformation även i de fall informationen inte finns hos en myndighet. Regeringen föreslår i propositionen också ändringar i sekretesslagen, , väglagen med flera lagar. Regeringen föreslår att ratificerar Århuskonventionen och i samband med det anmäler en reservation, något som har framhållits av tidigare talare. Reservationen omfattar dels att inte har genomfört konventionens krav på tillgång till rättslig prövning av regeringens och statsråds beslut i fråga om utlämnande av allmän handling, dels att reglerna om miljöorganisationers talerätt i vissa avseenden måste kompletteras. Som flera remissinstanser har påpekat kan ytterligare lagändringar komma att aktualiseras, dels som ett led i ambition att bli ännu bättre i de frågor som konventionen omfattar, dels till följd av de krav som blir resultatet av pågående förhandlingar inom Europeiska unionen om hur unionens medlemsstater ska leva upp till konventionens syften. Regeringen avser att så snart det är möjligt återkomma med de lagförslag som det fortsatta arbetet ger upphov till. Detsamma gäller lagändringar som visat sig nödvändiga men som inte har kunnat beredas inom ramen för denna proposition. Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag och förslaget om att ska ratificera Århuskonventionen med den ändringen att reservationen för att inte genomför konventionens krav på tillgång till rättslig prövning av regeringens och statsråds beslut i fråga om utlämnande av allmän handling även ska avse beslut. hölls en miljöministerkonferens i , , där ministrarna enades om riktlinjer för ett ökat inflytande från allmänheten i frågor som rör miljön. i blev startskottet för arbetet med att ta fram en ny sorts konvention på miljöområdet. Miljöministrarna ansåg att tiden var mogen för ett bindande juridiskt instrument med riktlinjerna som utgångspunkt. FN och ECE, den ekonomiska kommissionen för som omfattar 55 medlemsländer i , , och , åtog sig att tillhandahålla ett sekretariat för en sådan konvention. I arbetet med förslaget till en konvention deltog över 30 nationer inom ECE:s sfär. och deltog inte. Flera internationella och regionala miljöorganisationer bildade en koalition som deltog aktivt under hela förhandlingsprocessen. förhandlingar presenterades resultatet. Den nya konventionen öppnades för undertecknande vid en miljöministerkonferens i . Konventionen trädde i kraft . Århuskonventionen kopplar samman frågor om mänskliga rättigheter och miljön. Enligt konventionen är ett tillfredsställande miljöskydd väsentligt för att man ska kunna åtnjuta grundläggande mänskliga rättigheter. Konventionen utgår också från att ett större samhälleligt deltagande från allmänhetens sida leder till en bättre miljö. Konventionen skiljer sig från andra internationella miljöavtal genom att den ålägger parterna skyldigheter i förhållande till allmänheten. Andra miljöavtal innehåller främst skyldigheter som gäller förhållandet parterna emellan. Rättigheterna i Århuskonventionen är dock i grunden inga nya rättigheter utan kan hittas i en mängd redan existerande internationella dokument om mänskliga rättigheter rätten till information, rätten att delta i beslutsprocesser och rätten till rättslig prövning. Det som gör Århuskonventionen unik är att den tydligt slår fast att tillgången till och utövandet av dessa rättigheter har betydelse för allmänhetens möjligheter att kunna påverka sin miljö. I konventionen slås fast att var och en i nuvarande och framtida generationer har rätt till att leva i en miljö som är förenlig med hans eller hennes hälsa och välbefinnande. Det är för att bidra till denna rätt som varje konventionspart i enlighet med konventionens bestämmelser ska garantera allmänheten en rätt att ta del av information, rätt till att delta i beslutsprocesser och rätt till rättslig prövning i miljöfrågor. Århuskonventionen har undertecknats av samtliga EU:s medlemsstater och av Europeiska gemenskapen. Medlemsstaterna har uttalat avsikten att ratificera konventionen . har i många internationella sammanhang fört fram öppenheten som en grundläggande princip i myndigheters förhållningssätt gentemot allmänheten. Genom Århuskonventionen har i ett juridiskt bindande instrument uppställts en minimistandard för allmänhetens medverkan i miljöarbetet. Konventionen är därför ett viktigt instrument för utvecklingen av den internationella miljörätten. Att tillträda konventionen innebär ett tydligt ställningstagande för detta, och konventionen ligger helt i linje med svensk politik. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag om att ska godkänna tillträde till Århuskonventionen. Lagändringarna kommer att träda i kraft . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 5 () replik: har på ett förtjänstfullt sätt redogjort för innehållet och upprepat både propositionens och betänkandets ställningstaganden. Men jag måste ändå säga att jag är frågande inför varför den och socialdemokraterna här väljer den minimalistiska linjen. Det låter här som om det handlar om en väldig möjlighet att ta del av information om allt och alla som rör miljön. Men i själva verket handlar det ju om det som jag läste upp från portalparagrafen i förslag till lag om miljöinformation hos vissa enskilda organ. Det handlar om dem som har en myndighetsliknande verksamhet. Varför väljer ni den minimalistiska linjen? Varför utnyttjar ni inte möjligheten att stifta en kraftfull lag som ger människor möjlighet att fråga efter information hos företag också? Vad är det i den norska lagstiftningen som du tycker är så dåligt att den inte är värd att prövas här? Jag tycker att det skulle vara ett värde i att jag, där jag bor, kunde gå till fabriken, företagaren eller organisationen som har verksamhet bredvid och be om en redovisning över vilka utsläpp man gör. Jag tycker att det skulle vara ett värde i att jag, när jag köper en stol eller annan möbel nästa gång, kan kräva information om varifrån träet kommer. Är det regnskog, är det legalt avverkat virke och så vidare? Det ger den norska lagen möjlighet till, och jag förstår inte varför det gröna folkhemmets förespråkare förvägrar svenska folket samma möjlighet. 6 () replik: Det var hårda ord mot svensk miljöpolitik och det gröna folkhemmet. är jag inte riktigt lika pessimistisk som i den här frågan. Jag tycker faktiskt att vi har jobbat mycket med öppenheten i . I många fall är vi också föregångare. Jag har inte studerat den norska lagstiftningen så noga att jag kan säga vad som är dåligt i den. Det finns säkert mycket som är bra och som vi också kan se på framöver. Men det är inte heller så, som jag också sade, att Århuskonventionen är det enda instrumentet. Det finns många andra instrument också, och många utredningar är på gång. försöker man också få med miljöorganisationer, verksamhetsutövare, andra berörda och så vidare i en diskussion för att öppna för tillgång till information redan innan vi ratificerar detta. Det är inte så att vi inte har gjort något innan och inte kommer att fortsätta att göra något. Jag ser inte lika dystert på detta. Jag tycker faktiskt att vi är en bra bit på väg, men det är klart att vi kan göra mer. När vi har ratificerat detta kan vi också gå vidare. Jag tror inte att vi kommer att stoppa här och inte göra något mer. Vi kan säkert titta på den här frågan ihop, och det vore kanske ännu bättre om du får med dig dina alliansvänner. Jag kan inte se några andra beteckningar än kd bakom den reservation som du föredrog att lyfta fram. 7 () replik: Nej, dem har ju lagt rabarber på den här gången. De går ju på din linje, och den tycker inte jag är bra. Mitt inlägg var ingen kritik mot er miljöpolitik i stort. Men på den här punkten har förespråkarna för det gröna folkhemmet och för en radikal miljöpolitik vikt ned sig. Håller inte med om att vi här har lägre ambitioner än vad den norska regeringen har? Hon säger att hon inte har studerat det norska exemplet. Jag tycker att det är lite märkligt. I mitt anförande läste jag upp en rad citat från propositionen som just behandlar det norska exemplet, och vår motion behandlar det. Och utskottet avfärdar det norska exemplet med en mening. Borde man inte i så fall lagt ned lite mer jobb på att visa att det norska förslaget inte är något bra och att vi inte har användning för det här i ? Men vi ska vara glada och positiva. Jag får se det som en utsträckt hand eller en vilja att gå vidare. Då vill jag fråga : Är du beredd att arbeta för att vi på allvar utreder eller begrundar möjligheten att införa en liknande lagstiftning som den i ? 8 () replik: sade jag inte att jag inte alls har tagit del av den norska lagstiftningen. Men frågade mig om jag kunde peka på vad som är fel, och jag har inte den grundliga kunskapen så att jag precis kan peka ut det. Jag kommer naturligtvis att fortsätta att titta på detta. Jag tar också emot erbjudandet att plocka med en vitsippa i buketten av rosor, nejlikor och maskrosor. Det inslaget skulle kanske också göra sig. Jag motser med stor förväntan att vi kan fortsätta den här diskussionen och jobba vidare med det gröna folkhemmet. Det bygget är inte klart. Det finns mycket att göra när det gäller öppenhet och allmänhetens möjligheter att påverka sin situation när det gäller miljön runtomkring och folkhälsan. Vi får fortsätta att diskutera detta, och det ser jag verkligen fram emot. 9 () replik: säger att vi i stort sett är överens. Vi kan väl vara överens så långt att detta är ett förslag och ett beslut som går i rätt riktning, och det är ju bra. Men har också framhållit att regeringen avser att återkomma . Vi hör att det är många utredningar på gång och så vidare, men vi i oppositionen tycker ju att regeringen måste komma till skott . Jag känner stor sympati för de synpunkter som har framfört här. Jag är också övertygad om att om vi får en ny regering efter nästa väl kommer alliansen att kunna ta ett ytterligare steg i rätt riktning. Vi kommer att återkomma inte bara utan ganska tvärt efter ett regimskifte. säger att har fört fram att vi ska vara öppna och att tankarna på öppenhet är viktiga i internationella sammanhang. Men det som bekymrar mig är att vi ger fel signaler till andra länder när inte godtar Århuskonventionen fullt ut utan gör den här reservationen vad gäller regeringens beslut. Min fråga till i den här situationen är: Vad vore det för fel med att ordna så att man, även om regeringen vill hålla handlingar hemliga, ska kunna överklaga det till domstol? 10 () replik: Jag ser med spänd förväntan fram emot de förslag som ska komma från alliansen. Det skulle inte bara ske , utan det skulle ske vid ett regimskifte. Det ser jag inte riktigt som . Jag hoppas att det dröjer väldigt . Där har vi kanske inte riktigt samma tidsbegrepp. Det är klart att de reservationer som vi har ska redovisas öppet och ärligt. har också fått yttra sig, och man har sett att det är svårt att kombinera detta med tryckfrihetsförordningen och att det skulle behöva genomföras en grundlagsändring. Det skulle innebära att det drar ut väldigt mycket . Jag tyckte mig höra kritik här tidigare om att vi var sena, och då hade det blivit ännu . Därför tyckte vi att det var bra att komma fram så långt som möjligt på den här vägen. Jag tog också upp detta med öppenhet, och det har varit en fråga där jag tror att vi är överens om att vi i har varit pådrivande sedan vi kom med i EU för att få en genomlysning av EU:s beslutsprocess. Jag tror nog att vi skulle kunna vara överens om den historiebeskrivningen. 11 () replik: Den här konventionen öppnades för undertecknande . Om man då hade bestämt sig för att det behövde göras grundlagsändringar och annat hade man hunnit genomföra det tills . Det är den öppnades för undertecknande. Det är alltså ingen nyhet när regeringen nu lagt fram sitt förslag till om att det skulle behövas en grundlagsändring. Det är viktigt att lite grann skilja på två saker. Först måste vi klara ut hur vi vill att regelsystemet ska vara, och sedan är nästa steg att klara ut den exakta juridiska formuleringen. Vårt förslag innebär att man, som situationen är , skulle ratificera konventionen, men sedan så snabbt som möjligt arbeta fram de förändringar som behövs så att vi inte längre har den speciella reservationen utan kan lyfta ut den . Min kritik mot regeringen för långsamhet kvarstår alltså eftersom man inte tagit vara på de år som gått . har ju uttryckt denna vilja till förändring, men är det väl så att regeringen inte ens på lång sikt vill göra denna grundlagsändring. Det är där skillnaden ligger. Varför vill inte parti att man ska kunna överklaga till domstol ett regeringsbeslut om hemlighållande av handlingar? 12 () replik: Jag tycker att vi verkligen jobbat med den här frågan, inte bara utifrån Århuskonventionen utan också om man ser rent generellt på hur allmänheten ska kunna vara med i processen. Det finns i och för sig med här; det gäller framtagande av åtgärdsprogram, vattendirektiv och så vidare. Jag tycker inte att det är stopp här, utan vi får fortsätta att följa frågan. Om vi ser att det behöver göras fler förändringar är vi naturligtvis öppna för det. Det ska alltså inte vara stopp här, utan vi fortsätter och jobbar vidare med frågan. brukar ju ha goda idéer när det gäller miljöområdet, och det är väl också oppositionens roll att försöka jaga på oss. kanske ni är lite före oss, men inte så ofta. Om ni samlat försöker jaga oss kanske det ger större kraft ifall ni tycker att vi är slöa. Men jag har ännu inte sett särskilt många gemensamma förslag på miljöområdet från det som kallas alliansen. Det vore spännande att se sådana, för då skulle vi kunna ha riktigt konkreta och bra miljödebatter som kunde leda framåt ännu mer. 13 (): Jag tror att vi alla i kammaren vill ha engagerade medborgare som är villiga att engagera sig och ta ansvar för miljön. Då är det viktigt att medborgarna även har möjlighet och rättighet att engagera sig i de beslutsprocesser som rör miljön. Ska man som medborgare kunna engagera sig i dessa frågor behövs det riktig och öppen tillgång till informationen. Därför är det också viktigt att allmänheten garanteras tillgång till miljöinformationen även om den inte finns hos en myndighet. Det är inte alltid så lätt att få fram relevant information. Det har jag själv erfarenhet av från min tidigare verksamhet. Mitt offentliggörande av miljöinformation då höll på att kosta mig mitt jobb. Trots att vi anser oss som en demokrati har vi fortfarande brister i vårt system. Mycket information göms undan eller sållas bort för att informationen kan vara besvärlig, antingen för de beslutande eller för de drabbade verksamheterna, om den blir offentlig. Men endast information räcker inte så långt, även om det skapar en viss ökad möjlighet till insyn.