prot · GT0949 · 2005-12-12 00:00:00 — Någonstans måste naturligtvis också arbetet med djurskyddet betalas. 47 () replik: Jag noterar att tar tillbaka sitt påstående om att vi inte står upp för djurskyddet. Det tackar jag för, därför att det är med sanningen överensstämmande. Sedan fick jag inget som helst svar när det gällde jordbrukets konkurrenskraft. Detta är symtomatiskt. Socialdemokratin har inte förstått vad konkurrensneutralitet innebär. Det blir dessutom flagrant när man läser det här betänkandet. Som jag sade tidigare är ju det enda konkurrensförbättrande, enligt regeringens synpunkt och vänsterkartellen i utskottet, att det ska tillsättas en utredare när det gäller GMO-grödor. Man kan ta sig för pannan för mindre. Då upprepar jag frågan till : Är det så att vänsterkartellens svar i fråga om konkurrenskraften är att tillsätta en utredare när det gäller GMO-grödor? Räkna annars upp de konkurrensförbättringar som ni har i bakfickan därför att vi, från alliansens sida, har inte sett något som helst praktiskt exempel på hur detta skulle kunna gå till! 48 () replik: Jag har följt den så kallade konkurrensneutraliteten under . Jag har fått bära den ryggsäck som jag fick av LRF under . Jag tycker faktiskt att jag i den diskussionen och på den vägen har lättat på de här tegelstenarna, som jag har fått bära. har vi kanske fortfarande kvar vissa delar, men det som jag tycker är viktigt som man gör nu är att man ser över regelverket för all småskalig livsmedelsverksamhet till exempel. Vi har fått den frågan på vårt bord. Det är ett steg i konkurrensneutraliteten för att också underlätta för de små företagen på landsbygden. Jag tycker inte att det är att nonchalera när man säger att man analyserar GMO och den samexistens som är väldigt viktig om vi över huvud taget ska öka vår konkurrenskraft liksom att man tittar på de nya grödorna på förädlingssidan. Problemet kan vara samexistens. Jag vet att är väldigt duktigt på det och redan har tittat på det här. Man har ett klart förslag. Vi tittar också inom på om vi kan hitta regler som är så pass klara att vi kan ha GMO, ekologisk odling plus vanlig konventionell odling. 49 () replik: ironiserade i sitt anförande över hur vi uttryckte oss om det manifest, eller vad vi ska kalla det, som LRF har presenterat och huruvida det är en regeringsförklaring eller inte. Inledningsvis skriver de: Till vår nästa regering, de gröna näringarnas regeringsförklaring. Jag hoppas inte att referatet påverkar förhållningssättet till det mycket dynamiska och spännande materialet och präglar hennes sätt att läsa det, ta till sig det och använda det i fortsättningen, och att det är representativt för förhållningssättet. Både jag och citerade från målen för livsmedelspolitiken och jordbrukspolitiken. Jag är djupt orolig för att vi inte är på väg åt rätt håll i relation till målen. Jag fick inte riktigt klart för mig av ditt anförande om du anser att vi är på väg åt rätt håll i relation till målen. Tycker du att svenskt jordbruk är på väg mot de mål som regeringen och för all del har ställt upp? 50 () replik: Vi kan titta på de tre målen. Jag tycker fortfarande att det är väldigt viktigt att produktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. Vi ser att våra svenska konsumenter kanske inte bara vill ha mat utan mat med andra värden. Det är vår livsstil som har förändras, och man ska lyssna på konsumenterna. Där tycker jag att vår produktion har blivit bättre. Det gäller miljöfrågor, djurhållningen och hela den delen. Det som kanske är svårt för näringen är att sälja de mervärdena. Det tog jag också som ett exempel på möjligheter. Kan vi sälja våra mervärden i på ett bättre sätt? Produktionen ska vara långsiktigt hållbar både ekonomiskt och ekologiskt. Där tycker jag att vi går framåt . På den ekologiska sidan har vi nästan nått de mål som vi har om ekologisk odling. Vi är nu uppe på av arealen, och vi ska komma till . Det är viktigt. Vi har minskat läckagen från jordbruksmarkerna miljömässigt. Men vi har också gått framåt på den ekonomiska sidan. Man ser företag som satsar. Jag har som sagt besökt ett antal företag som har satsat ganska stort speciellt på mjölksidan. Jag ser fortfarande att det finns en konkurrenskraft. Vi ska medverka till global livsmedelssäkerhet och frihandel. Det har vi arbetat för inom EU och arbetar för nu i inom WTO. Vi är på väg mot alla de tre mål som har ställt sig bakom. Sedan kan det finnas vissa skillnader i tankesätt. Jag nedvärderar absolut inte det som LRF har gjort. Jag tycker att det är väldigt bra att man för en gångs skull i stället för att bara ställa krav också visar möjligheterna den här gången. Jag reagerade kanske bara på orden valplattform och regeringsförklaring. Jag brukar höra dem i andra sammanhang annars. 51 () replik: För att något hjälpa att kanske göra en lite bredare analys av hur långt mot målen vi har nått vill jag nämna några andra siffror. har antalet mjölkkor och antalet svin minskat med . Priserna på jordbrukets produktionsmedel har ökat med i genomsnitt medan producentpriserna på jordbruksprodukter minskat med i genomsnitt . Prisraset har varit störst för nötkött och griskött. Priset har minskat med ungefär en tredjedel . Arrendepriserna har stigit med i genomsnitt . Priserna på jordbrukets produktionsmedel har stigit mycket starkare i än i andra jämförbara länder. Importen av nötkött har mer än fördubblats på mindre än . Importen av griskött har också mer än fördubblats. Exporten av nötkött har ökat lite grann, men exporten av griskött har minskat . Konsumenterna efterfrågar nötkött, kyckling och griskött bland annat. Men den svenska andelen som produceras i av det som svenska konsumenter vill ha har minskat. Vad säger det om svenskt jordbruks konkurrenskraft och de fina formuleringar som regering och riksdag har ställt sig bakom? 52 () replik: Vi kan titta på den positiva effekten, till exempel exporten av våra livsmedel. Vi talar inte bara om den primära produktionen utan också om livsmedelsproduktion, det vill säga färdiga livsmedel. Där har exporten ökat . En stor del av de råvaror som vår livsmedelsindustri använder är svenska råvaror. Det är beklagligt att vi till exempel på nötköttssidan inte har, som vi förut talade om, självförsörjningsmålet. På något sätt lämnade vi det målet när vi blev medlemmar i , eftersom vi har en gemensam marknad. Men fortfarande använder vi de gamla måtten. Mycket av exporten till oss som kommer inom nötkött, kyckling och sådant går till livsmedelsindustrin och delvis till storköken. Konsumenten vill fortfarande oftast välja det svenska som vi ser i affären. Visst finns det också annat att välja där, och det ska det finnas att välja. Men den stora delen av exporten till oss går till det som vi inte direkt ser utan köper utan att fråga vad det innehåller. Där kanske också konsumentmakten skulle bli lite starkare. Det är som näringen själv säger. Vi måste bli bättre på att sälja våra mervärden för att som svensk konsument ska uppskatta det och då kanske öka vår produktion. Det är självklart att antalet företag har minskat i olika omgångar. Det kan man räkna och ända hit. Men om vi tittar på mjölken producerar vi i stort sett lika mycket som vi gjorde då. 53 () replik: Jag ställde fyra frågor till under mitt anförande. Jag lyssnade väldigt spänt på att få svar på åtminstone några av dem, men det fick jag inte. Jag kommer att upprepa två i taget. Men innan jag kommer till själva frågorna vill jag ändå ta på allvar och svara på några av de frågor som ställde till . Vi vill ha en slimmad verksamhet och också en slimmad myndighetsverksamhet och en ny myndighetsstruktur. Jag är alldeles övertygad om att har vi en början till en ny form av där landsbygden och de areella näringarna får se dagens ljus. Det är lite grann av det som jag skissade. Det är alldeles nödvändigt att vi ser till att slimma, effektivisera och slå ihop verksamheter där det är möjligt. Men det ska också vara ett tydligt myndighetsansvar. Jag saknade någonting i debatten förut om livsmedel och ekologisk odling. Jag förde i mitt anförande fram odling i balans och att greppa näringen tillsammans med ekologisk odling. Men konsumenterna förs sällan fram. Det är viktigt med konsumentmakt. Det får vi inte glömma. Så till de konkreta frågorna till . Vad säger regeringen om havdagar? Är man beredd att ändra på det? Den andra frågan som jag nu vill ställa handlar om inblandning för bönderna. När man hade dieselskattesänkningen, varför tog man inte tillfället i akt? Är man beredd att göra det nu? 54 () replik: Naturligtvis ska vi ha slimmad verksamhet. Det är väl ingen som har något emot det. I det här budgetbetänkandet ser man att ska man ha fram en ny myndighet, . Det finns faktiskt människor som arbetar på de här myndigheterna. Man kanske skulle behöva ha till för att diskutera med dem som har flyttat runt, efter den diskussion som vi har fört om omlokalisering av vissa andra myndigheter. Jag saknar lite grann av långsiktighet i frågan. Vad gäller odling och balans och att greppa näringen så tycker jag att det är ett bra initiativ från näringens sida. Det är ju inte bara den ekologiska odlingen, så att vi har och kommer till 20. Den konventionella odlingen är lika viktig. Där måste man minska miljöbelastningen. Jag tycker att det är ett väldigt bra initiativ. Frågan är om detta når konsumenten på något sätt. Där kanske det också är näringens roll att göra det bättre. Vad jag förstår är det redan beslutat att det blir havdagar, så det behöver vi inte diskutera. När det gäller motkrav i inblandningen så känner jag så här: Är det tvunget ska jag ställa krav på att det ska vara så här eller är det frivilligt för företagarna att ha möjlighet att göra inblandningen? Eftersom det finns så många alternativa bränslen känner jag i det här läget att det ska finnas en frivillighet. Jag önskar naturligtvis att jordbruksföretagen skulle vara de som är ledande i diskussionen och inblandningen eftersom de också har möjlighet att på det viset visa en del av den valplattform som uttryckte från LRF. Det är bra om man verkligen gör någonting och inte bara talar. 55 () replik: Jag svarar på den andra frågan, eller kommenterar den i alla fall. Det handlar om stimulans. Det är en stimulans också till bönder. Här är det en viss begränsad del som man kan ha inblandning i. De allra flesta traktorer och arbetsmaskiner framförs på diesel, och det är oftast RME som är aktuellt. Jag fortsätter med mina frågor till . De handlar också om etanol och RME. hänger det i luften. Vi har alltså inte lyckats. Regeringen har ännu inte lyckats komma fram till en ökad inblandning. Jag vet att det är i EU som man beslutar om etanol, men hur går förhandlingarna där? Det som gäller RME är däremot ett nationellt beslut. Det är oerhört angeläget. satsar näringen trots att man inte har fått ett besked. Det vore också spännande att få besked från om hampa. Avslutningsvis kan jag inte låta bli att kommentera en debattartikel som skrev tillsammans med jordbruksministern. Ni skrev att är extrem nettobetalare i EU. Jag måste påminna om att det är Socialdemokraterna som har fört förhandlingarna gentemot EU. Där faller det tillbaka på er. 56 () replik: Vi är alla överens om att vi försöker att få EU och medlemsländerna med i diskussionen om etanol. Det som har bromsat tror jag inte är den politiska viljan, utan lobbyismen på den andra sidan. Det börjar lossna lite grann, men många bilföretag säger att om man gör en större inblandning än så garanterar de inget till exempel när det gäller bilgarantin. Man vet inte om motorn håller i alla bilmärken. Det handlar både om lobbyism och, kanske, om verklighet. Jag tror att vi är på väg dit, men frågan är om vi går till 10 eller inblandning. Då kommer nästa problem. Var ska vi få tag i all etanol? Det är en viktig fråga att diskutera. Hur mycket etanol och hur mycket andra bränslen kan vi producera i landet, i , inom och i ? Jag tror att det är lite farligt att bara fastna i diskussionen om etanol. Ni kanske har läst alla de artiklar som har funnits nu och där man varnar lite grann för att gå över bara till etanolen. Man kanske ska titta också på RME och hur man kan blanda in det. Det kommer nya syntetdieslar som är på gång. Vi har också det som ingen ska glömma bort, nämligen biogasen. Om det finns någonting som vi antagligen alltid kommer att producera så är det avfall. Vi bör på ett bra sätt ta reda på det avfallet innan vi börjar ta vara på den produktiva skogen, som vi kan förädla och få större värden till hela landet från. Det är viktigt att titta på helheten och att analysera hela den biomassa som jorden producerar i både och resten av . Vad kan vi göra av den? Låt oss föra en bred diskussion om det här för att garantera att vi klarar av framtidens bränslen och energi i det här landet! 57 () replik: Först ska jag säga något om WTO-frågan, som berörde här. Det är ju ganska enkelt att förenkla den frågan. Men är inte mat riktigt som andra varor. Det har kanske inte så stor betydelse om man behöver vänta i eller två eller kanske någon månad på en bil, cykel eller ficklampa. Men jag var i kaféet och känner jag redan att jag snart behöver ha lite mat igen. När det gäller mat har vi alltså inte samma möjlighet att vänta på leverans som vi har för andra varor. Det skiljer sig oerhört mycket när det gäller livsmedelsförsörjningen. Jag har två frågor till . Den första gäller förhållandet till EU och det som jag var inne på tidigare här att Socialdemokraterna har varit erkänt dåliga på att nyttja medlemskapets möjligheter. Jag tror att en del av det speglas i det bud som ordförandelandet lade fram nu senast. LBU-program riskerar att halveras om det är det budet som går igenom. kommer det kanske inte att göra det, men vi ser ändå vilken inriktningen är. Den andra frågan gäller nationell nivå. Jag vet att regeringen jobbar hårt med sysselsättningsfrågorna. vet vi att man är beredd att politiskt besluta att ta bort en hel näring i , som direkt rör sig om 2 0003 000 arbetstillfällen. Jag tänker på minknäringen. Min fråga till är: Hur känns det att veta att vi med klubban här kanske kommer att klubba bort 2 0003 000 arbetstillfällen i näringslivet under denna vår? 58 () replik: WTO-förhandlingarna är speciella. Det är mycket av ett spel ett diplomatiskt spel, skulle jag kunna tänka mig. De som oftast förlorar i de här diplomatiska spelen är de fattiga länderna. På något sätt känns det ändå bra från sida att vi är eniga i den här och att vi försöker rätta till de orättvisor som finns mellan fattiga och rika länder. Fattiga länder ska också kunna producera sin egen mat och eventuellt också kunna sälja inom EU. Mat är alltså inte som alla andra varor, utan det finns ett stort beroende. När det gäller frågan om EU:s budgetförslag så är det lite oroande när vi ännu inte vet hur budget ser ut. Vi vet varken hur mycket pengar det rör sig om eller hur de kommer att fördelas. Det är olika inriktningar vad gäller jordbruket i de olika EU-länderna; det vet vi från början. I olika frågor har haft allianser. I miljöfrågor hittar vi några länder och i jordbruksfrågor hittar vi kanske andra. Så går det när man förhandlar. Jag tror att vi allihop har erfarenhet av det. För att få fram sin vilja så måste man hitta en kompis. Men jag känner också lite osäkerhet, speciellt vad gäller LBU-pengarna, eftersom i alla fall vi tycker att det har varit en bra satsning för landsbygden, för en levande landsbygd och för näringarna. Men det gäller också miljöfrågor. 59 () replik: Tack för svaret på en av de två frågorna! När det gäller minknäringen uteblev svaret. får så klart chansen igen att tala om hur det känns att klubba bort 2 0003 000 arbetstillfällen inom landets gränser och i stället skicka i väg dem till länder som förmodligen har betydligt sämre krav när det gäller djurskydd av pälsdjuren. säger att det gäller att hitta allianser och kompisar som kan driva samma typ av frågor som vi vill göra när man ska förhandla i EU. Jag tycker att vi har valt synnerligen dåliga kompisar när det gäller att förhandla om LBU-stöd och jordbruksbitarna om vi lutar oss mot , och andra länder som inte har särskilt mycket gemensamt med de svenska naturgivna förutsättningarna. Om vi tittar på LBU-pengar ser vi att och ligger på betydligt högre nivåer än vad gör. har ungefär lika mycket som när det gäller arealstödet men betydligt mer på LBU-sidan. Jag tycker att det är den typen av inriktning som vi borde söka stöd för. Jag tror att det vore bra med andra kompisar än dem vi nu har haft i de här förhandlingarna. Sedan har vi frågan om minknäringen. Hur känns det, ? 60 () replik: När vi har försökt förhandla oss fram inom EU, vare sig det handlar om direktstödet eller LBU-stödet, har vi väl försökt söka lite olika varje gång. Man skulle kanske prata lite mer om jämförelserna med . De har ju väldigt mycket mer för ekologisk odling än vad vi har. Jämför man med har de nästan ingenting inom LBU. Det är lite svårt att jämföra, men man måste på något sätt gå vidare i de här förhandlingarna. är väldigt speciellt. Först är det bara halva . De har inte , eller något annat bördigt område, utan det är ett jordbruk som man över huvud taget aldrig har omstrukturerat. Där kan man köra med nationella stöd. Frågan om pälsnäringen finns inte i budgeten . Därför tänker jag inte svara på hur jag mår i den frågan. Den frågan är formulerad som en djurskyddsfråga. Låt oss återkomma till den frågan när den blir aktuell eller någon annan gång. Jag vet inte när den kommer. Den finns inte i budgeten, så för tillfället mår jag neutralt. 61 (): På vårt utgiftsområde finns 36 anslag fördelade på sju politikområden. För föreslås att sammanlagt 16,4 miljarder anslås för utgiftsområdet. Det lite speciella med vårt utgiftsområde är att i totalsumman finns EU-stöd på ca 8 miljarder som finansieras från EG-budgeten. Det handlar om gårdsstöd, intervention och miljöersättningar. Den absolut största delen av de pengar som vi får tillbaka från EU går till jordbruket. Detta är en fråga som kan diskuteras. Är det bra? Är det rättvist att vi subventionerar jordbruket i denna omfattning? Det finns tre övergripande mål för arbete med att förändra jordbruks- och livsmedelsproduktionen inom EU. Jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion ska styras av konsumenternas efterfrågan. Det är det första. Det andra är att produktionen ska vara långsiktigt hållbar både från ekologiska och ekonomiska utgångspunkter. Det tredje är att EU ska medverka till global livsmedelssäkerhet, bland annat genom att hävda frihandelns principer även på jordbruks- och livsmedelsområdet. Men vi vet att trots genomförda reformer behöver det göras betydligt mer. Budgetkostnaderna i EU är alltför stora när det gäller jordbruket. Konsumentpriserna är till vissa delar för höga som det sker en betydande överproduktion. Byråkratin är fortfarande omfattande. Det finns också ett stort internationellt tryck på att EU ska reformera sin jordbrukspolitik. EU:s jordbrukspolitik har en negativ påverkan på världshandeln, och det gäller inte minst . Av budgettexten framgår det att det är prioriterat för att förutsättningar att delta och konkurrera på jordbruksmarknaderna förbättras. För detta krävs att i-länderna kraftigt minskar sina handelsstörande stöd och tar bort de handelsstörande exportstöden samt kraftigt sänker sina, för många produkter, väldigt höga tullar. anser att EU:s exportbidrag bör avskaffas . Frågan är bara om gör tillräckligt i förhandlingarna för att till exempel ta bort exportstödet. Det får inte bara bli fina ord, utan det fordras handling. Alla EU-länder tycks inte vara speciellt pigga på att göra de här förändringarna. Det kan ju innebära att de själva får lite mindre av kakan. Vi bör också tänka på att av världens 1,3 miljarder extremt fattiga, det vill säga de som lever på , bor 900 miljoner på landsbygden. För dessa människor spelar jordbruket och fisket en central roll både som livsmedel och som inkomstkälla. Många utvecklingsländer är mycket beroende av att sälja sina jordbruks- och fiskeprodukter på världsmarknaden för att kunna utvecklas till moderna ekonomier. Att då subventionera stora delar av den rika världens jordbruk är mycket orättvist. När det gäller skogsfrågor har 2005 varit ett tufft år på grund av stormen. De är många som har gjort ett fantastiskt arbete, men mycket återstår att göra. I samband med vårpropositionen beslutade om en del åtgärder för att lindra effekterna för de skogsägare som drabbades av stormen i . Bara skattereduktionen med per kubikmeter för uttransporterat virke beräknas kosta 2 miljarder. Men det är säkerligen en mycket god investering, annars hade kanske inte så mycket virke kommit ut. Som någon sade här, har det nog också gett bra signaler till de skogsägare som har drabbats. Naturvårdsavtal och biotopskyddsområden är två verktyg för naturvård som administreras av skogsvårdsorganisationen. För att vi ska nå delmålen i miljökvalitetsmålet Levande skogar, krävs att takten i områdesskyddet ökas genom tydliga prioriteringar, ökade resurser och ett effektivare arbete. Det behövs också ett fortsatt stöd från skogsvårdsorganisationen till skogsägare genom rådgivning och information för att nå delmål två som är att öka mängden hård död ved, öka arealen äldre lövrik skog, öka arealen gammal skog samt öka arealen mark föryngrad med lövskog. Svenskt jordbruk håller en mycket god internationell klass vad gäller kvalitet, miljö, djuromsorg och landskapsvård. Vi behöver en fortsatt hög andel svenskproducerade baslivsmedel på våra matbord. Det underlättar och påskyndar möjligheterna att uppnå de miljö- och hälsopolitiska målen för en hållbar utveckling i . I samband med förhandlingarna om långtidsbudgeten inom EU har jag varit lite orolig för miljö- och landsbygdsprogrammet. Under innevarande programperiod har anslutningen till programmet varit god, och en majoritet av bidragen har gått till miljöersättningar. Åtgärderna inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet är uppdelade på två insatsområden. Det första är ett ekologiskt hållbart lantbruk, och det andra är en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling på landsbygden. Jordbruket kan bidra till bosättning, hållbar tillväxt och utveckling på landsbygden. Jordbruket skapar attraktiva livsmiljöer, vilket generellt är en förutsättning för en livskraftig landsbygd. Det finns tyvärr tydliga tendenser i befolkningsutvecklingen på landsbygden. Det sker en befolkningsminskning i de mindre tätorterna när det gäller personer i åldrarna . ökar befolkningen i de större tätorterna och den tätortsnära landsbygden. I norra minskar befolkningen i alla områdestyper. Tendenserna är särskilt påtagliga när det gäller yngre personer . Det tycker jag är oroande. Utvecklingen i mindre gynnande områden och i norra speglar den allmänna strukturutvecklingen i landet mot färre och större gårdar. Här tror jag att miljö- och landsbygdsprogrammet är avgörande för att det öppna landskapet ska finnas kvar. Programmet kan även bidra till att motverka nedläggningen av åker- och betesmark. Eftersom vi i inte har några reservationer här yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet, även om vi kanske inte är helt överens med regeringen om bland annat EU-politik. 62 () replik: När man lyssnar på är det notabelt att han som vänsterpartist med rötter i kommunismen talar väldigt mycket om stöd och samhällets inhopp i än det ena och än det andra och att man ska styra träslagsval i skogen och så vidare. Jag noterar att det är detta stöd som regeringen använder sig av för att behålla makten i det här landet. Jag tog i mitt replikskifte med upp frågan om det svenska jordbrukets konkurrenskraft. ingår, som sagt var, i ett stödparti för att Socialdemokraterna ska kunna ha makten i det här landet. Han sitter dessutom i och borde ha en bra insyn i frågan om jordbrukets konkurrenskraft, eftersom han då är ganska nära dessa frågor.