prot · GT0944 · 2005-12-05 00:00:00 — Vi gör hellre någonting bra än vi gör det snabbt. Jag blir däremot lite orolig över att se vilken låg prioritet den borgerliga alliansen ger de här frågorna. Ingen av de sex grupper som ni tillsatte för att göra er gemensamma politik hade med trafik och miljö att göra. Det är lite svårt att debattera med er när ni har så väldigt olika frågor. Om ni tyckte att det var viktigt med trafik skulle ni försöka skriva ihop en gemensam plattform så att man vet vad man debatterar emot. Det andra området sett ur barns perspektiv som jag skulle vilja ta upp är god bebyggd miljö. Vad är problemet där? Jo, problemet är bland annat buller. Det är någonting som barn är mer exponerade för . Man har också upptäckt att barn blir hörselskadade mer . rapporteras ca 2 000 barn ha nedsatt hörsel och ca 4 000 barn. Förutom att ge hörselproblem har buller negativ effekt i andra avseenden. Efter långvarig exponering för flygbuller nära flygplatser har skolbarn visat sig prestera sämre i test, till exempel vid korrekturläsning, pusselläggning och läsförståelse. De har sämre minnes- och koncentrationsförmåga, och ju långvarigare och kraftigare exponeringen är, desto större tycks skadeeffekten vara. Koncentrationen av biltrafik i städerna hindrar också barnen från att röra sig. De flesta av oss som är lite äldre minns när man kunde leka i närheten av sin bostad även om man bodde i tätort. Föräldrar hade kanske inte lika stor anledning att oroa sig när barnen idkade sport och vistades utomhus på egen hand. Tyvärr är det inte så i våra tätorter . Det hindrar barn från att röra sig, vilket är ett väldigt allvarligt hälsoproblem. Det tredje problemet jag tänkte ta upp handlar om miljömålet Begränsad klimatpåverkan. Både och har tagit upp det . Jag blir väldigt bekymrad när jag ser reservation här, som säger att man i mindre utsträckning vill bry sig om långsiktigt hållbara transportsystem och hellre prioriterar problem i närtid om samhällsekonomisk effektivitet. Men vem är det som drabbas om vi inte begränsar de klimatpåverkande gaserna? Jo, det är framför allt barnen, som ska leva och ta hand om den miljö vi lämnar efter oss. De ska ta itu med att områden blir översvämmade, att det blir mer extrema väderleksförhållanden och att de växtgeografiska zonerna ändrar sig. Detta tycker jag är oetiskt och omoraliskt. Jag ser fram emot att få diskutera det närmare med längre fram. Det fjärde perspektivet jag tänkte ta upp som har med barnen att göra är nollvisionen, ett av våra trafikpolitiska mål som vi inte har pratat så mycket om men där investeringar är viktiga för att vi ska hamna åt rätt håll. De flesta barnolycksfall med dödlig utgång är trafikolyckor. av alla barn som omkommer gör det faktiskt i trafiken. Motsvarande andel i åldern är . Mätt i förlorade levnadsår eller nedsatt hälsa orsakar trafiken mycket större skador än någon av de sjukdomar som kan drabba barn. Detta är någonting där vi har ett ansvar: att se till att vi genom prioriteringar av kollektivtrafik, hastighetsövervakning och effektiva sanktioner gör en säker miljö för barnen. Det sista jag tänkte ta upp ur barns perspektiv handlar om PPP-lösningar. SNF brukar prata om att det egentligen borde heta CPP children pay principle. Det handlar nämligen egentligen inte om hur man ska betala nu utan hur man ska spendera nu och skicka räkningen till kommande generationer. Barnen får betala om vi överinvesterar . 110 () replik: kritiserar oss kristdemokrater för att inte tillräckligt vilja satsa på ett hållbart transportsystem. Jag vill läsa innantill från vårt särskilda yttrande, där vi säger att vår syn på kommunikationer utgår både från välstånd och miljöhänsyn: Transporterna belastar dock miljön, och därför måste ytterligare insatser göras för att minska de skadliga utsläppen. Den långsiktiga hållbarheten förutsätter att de mest miljövänliga alternativen utvecklas. och sjöfartens ställning behöver stärkas som fossila bränslen successivt fasas ut ur framför allt vägtrafiken. Om detta presenterade vi ett ganska omfattande program för en långsiktigt hållbar transportpolitik som även , EU-parlamentarikern, undertecknade och bidrog med sina synpunkter till. Vi anser att vi har en god och bra politik för att transportsystemen ska bli hållbara. Men det vi kritiserar regeringen, och Vänstern för är att man nästan bara fokuserar på det här området och glömmer bort att vi har andra mål också, nämligen att transporterna ska vara effektiva, att de ska vara trafiksäkra och så vidare. Vi vill hemskt gärna stimulera järnväg och sjöfart, men vi tycker inte att man politiskt ska bestämma vilka godstransporter som ska gå på tåg, väg eller köl. Det måste industrin göra. Vi vill stimulera samverkan mellan de här olika transportslagen. 111 (-) replik: Nej, vi har heller inte någon som helst avsikt att dirigera vilken transport som ska gå med vad. Men det vi tycker är väldigt viktigt är att man har rätt pris på transporter så att den klimatpåverkan och annan påverkan som trafiken ger upphov till är inlagd i priset. Det är ett medel för att minska klimatpåverkan från transporterna. Då undrar jag om tror att en sänkt bensinskatt underlättar eller försvårar för en klimatanpassning av transporterna. 112 () replik: Vi är ett parti som vill sänka bensinskatten, om talmannen tillåter att jag redogör för det . Vi resonerar som så, att om människor ska ha en chans att klara av sitt arbete, klara av sin fritid och sina sociala kontakter måste de ha råd att använda bilen. Just är det inte så att alla kan gå och köpa sig en ny så kallad miljöbil, och det finns inte alternativa bränslen . Vi måste se till att inte beskatta bilisterna för hårt, för då rasar samhället samman. Jag skulle kunna vända på frågan: Är beredd att höja bensinskatten till litern nu då? Skulle det innebära att vi snabbare fick en övergång till ett hållbart transportsystem? 113 (-) replik: Priset på fossila bränslen ger en sorts signal till människor om hur de ska bete sig, hur ofta de ska använda bilen jämfört med andra sätt att förflytta sig och också vad man ska köpa . Därför tror jag nog att du behöver diskutera den saken med , för jag har mycket svårt att tänka mig att han tror att sänkt bensinskatt är någonting som minskar bilens klimatpåverkan. Det är ju sänkt skatt på fossila bränslen. Som jag ser det är dessutom det förslag ni lade fram ett planekonomiskt förslag, för det innebär ju att man subventionerar. Det är marknadspriset som har ökat eftersom bristen på olja gör att den blir dyrare. Den är svårare att pumpa upp. Att då påverka marknadsekonomin genom att sätta ett tak där vi undan för undan med skattepengar ska subventionera bilismen strider både mot marknadsekonomiska och miljömässigt sunda principer. Från sida vill vi framför allt se till att bilismen blir dyrare där det finns alternativ. Det är därför vi är varma anhängare av trängselskatt och vill införa det i fler städer. 114 (): Jag ska börja med att från instämma i tacket till kansliet, även om vi har ytterligare en debatt . Men tack i alla fall för ett väl genomfört arbete under det här året! Vi misshandlar flyget i . Jag är väl snart den enda i den här kammaren som diskuterar flygfrågor, men jag tycker att regeringen och majoriteten i misshandlar flyget. har flyget börjat bli ett transportsätt för alla. Det är inte bara direktörerna i de mörka kostymerna som är ute och flyger utan det är alla. Det är ett transportsätt som våra ungdomar använder för att förflytta sig runtom i världen och skaffa sig fantastisk kunskap som ökar förståelsen och minskar motsättningarna mellan olika kulturer och levnadssätt. Barnfamiljer semestrar långt hemifrån och tar med sig intryck från främmande kulturer till sitt vardagsslit hemma. Flyget har tillsammans med den snabba kommunikation som Internet erbjuder blivit en av förutsättningarna för en värld med kanske mindre våld och framför allt med större förståelse. Människor och idéer tar sig på nolltid mellan kontinenterna och utgör en av grundpelarna för den globala utvecklingen. Då, fru talman, vill majoriteten i denna riksdag lägga nya pålagor på flyget. Man vill införa en flygskatt som får allvarliga konsekvenser för den transportpolitik som vi i trafikutskottet är ansvariga för. Det drabbar i första hand flygresenärer som använder lågprisflyget, det flyg som har blivit så populärt både för internationella transporter och för transporter inom . Det drabbar i första hand ungdomar och barnfamiljer. Det drabbar turistnäringen. Och det blir ett problem, speciellt i , om nu danskarna tänker avskaffa den skatt som riksdag tydligen håller på att införa. Det blir ett stort problem för flygplatsen på . En annan sak som är viktig i de här sammanhangen är naturligtvis att man inte bara kräver att flygbolagen ska rationalisera sin verksamhet utan även att staten rationaliserar den verksamhet som staten är ansvarig för, för att åstadkomma en kostnadseffektiv infrastruktur. Ett sätt att göra detta vore att konkurrensutsätta flygtrafiktjänsten. Detta insåg regeringen , då man i sin budgetproposition skrev att man tyckte det vore bra om flygtrafiktjänsten skulle kunna konkurrensutsättas i . Men vad har hänt , fru talman? , , och flygplatser ville göra en lokal upphandling för flygtrafiktjänster , 2006. Men de upphandlingarna avbröts sedan meddelat att ensamt har ansvaret för flygtrafiktjänsten i det svenska luftrummet och att endast kan överlåta dessa uppgifter till någon annan. I nu gällande förordning för ansvarar för drift och utveckling av flygtrafiktjänst i fred och för civil och militär luftfart och utbildning av flygledare. Det här anser jag står i strid med fri konkurrens inom flygtrafiktjänsteområdet och omöjliggör att bedriva kostnadseffektiv flygtrafiktjänst på våra flygplatser. Kostnaderna för detta drabbar i slutändan ungdomarna och barnfamiljerna, precis som flygskatten. Ett annat problem som regeringen drar i långbänk är flygplatssituationen i . Hur har vi inte stått här och diskuterat och vad som kommer att hända i , fru talman? Min fråga till majoriteten är: När kommer regeringen och majoriteten med ett förslag på hur lösningen för både affärsflyget och det reguljära flyget inom skulle kunna te sig? En annan sak som inte har varit uppe speciellt mycket är sjöfarten. Vår uppfattning är att möjligheten att utnyttja sjöfart har hamnat i skymundan i regeringens infrastrukturpolitik. Vi får väl se om det står någonting i den nya trafikpolitiska propositionen som vi har väntat på så . Men att det inte har diskuterats tycker vi är mycket olyckligt. Vi måste bestämma hur infrastrukturen i form av vägar och järnvägar ska anpassas till ett effektivt system av hamnar längs våra kuster. Sjöfartens fördelar är stora, inte minst är den energieffektiv. Det finns all anledning att lyfta fram sjöfartens konkurrensfördelar. Kostnaden för godshanteringen i hamnarna måste också vara konkurrensneutral i förhållande till transportslaget. Lasthanteringen är en dryg kostnad som drabbar sjöfarten på ett unikt sätt. En kusttanker får till exempel vanligen betala full hamnavgift för lossning vid en oljedepå. Om samma kvantitet levereras till samma depå via järnväg utgår däremot ingen kostnad för järnvägsoperatören. Konventionell kustsjöfart är knappast längre möjligt att bedriva med lönsamhet i . Det finns tecken på att utländska rederier av kostnadsskäl föredrar att landtransportera gods till kontinentala hamnar hellre än att göra anlöp i . Nej, fru talman, vi behöver en radikal förändring av sjöfartsnäringens förutsättningar. Kanske vore tonnageskatt och ett avskaffande av stuverimonopolet ett steg i rätt riktning. En annan sak som vi avvaktar och inte har fått förslag om ännu är hur kassaservicen ska fungera . Det har vi väntat på under säkert här i . Staten har lämnat ersättning till Posten för upprätthållande av grundläggande kassaservice i hela landet. Enligt min mening är krav att tillhandahålla kassaservice rimlig, men det är långt ifrån givet att det är som ska tillhandahålla tjänsten eller avgöra hur kassatjänsten ska utformas. Det finns möjlighet att utforma olika lösningar beroende på lokalisering och efterfrågan. Möjligheten att tillhandahålla begränsad kassatjänst också på mindre orter finns även hos andra aktörer än hos . Vi avvisar mot denna bakgrund regeringens anslag på för ersättning till Posten för rikstäckande betalningsservice eftersom Posten ännu inte har redovisat var de här pengarna används. Man har alltså inte gjort någon kostnadsredovisning till i alla fall. 115 (-) replik: Jag ska först svara på en av de frågor som ställde, och det gäller sjöfarten. Utan att berätta om några detaljer kan jag säga att sjöfarten är mycket väl företrädd såsom vi resonerar nu inom ramen för den transportpolitiska propositionen. Vi är mycket väl medvetna om att det finns en stor potential för att ta hand om flera av de godstransporter som går från norr till söder på vägarna. Det här är en expanderande näring som har bra möjligheter . Men vi vill å andra sidan inte dra undan grunden för den svenska sjöfarten genom att ta bort sjöfartsstödet. Jag undrar om fortfarande står för det förslaget. Det är ingen större poäng att inrätta en transportpolitik för sjöfart om man sedan tycker att den ska flagga ut, inte vara svensk längre och inte ha svensk besättning. Men det var inte därför som jag begärde ordet, utan det var för att diskutera flyg. Jag undrar om är helt oberörd av de klimatförändringar som har skett , att glaciärer smälter, att man till exempel har frusen mark mindre nu för svensk skogsindustri att transportera ut sina varor och de katastrofer som har hänt. Berör det inte alls ? Flyget är ju en väldigt viktig anledning till att vi har klimatpåverkande gaser. Sedan undrar jag slutligen om instämmer i det säger på s. 50 i budgetbetänkandet om att man avsätter 100 miljoner för driftbidrag till icke-kommunala flygplatser, främst för att motverka effekterna av den nya flygskatten i och på . Vi har inte förlagt flygskatten . Jag tror att både och blir undantagna. Vilka icke-kommunala flygplatser i är det i så fall ni vill understödja? är ju flygplats. Ni har kanske inte pratat om detta gemensamt. 116 () replik: Jag ska ta sista frågan först här. Vi har inte avsatt den slant som har avsatt till detta. Däremot kan jag tänka mig att man i en borgerlig regering kanske får en lite annorlunda syn på de avvägningar som man måste göra mellan de olika transportslagen för att få fram ett kostnadseffektivt och miljömässigt transportsystem som våra invånare kan använda och vill ha. Jag kan tänka mig att man får en annan syn på det än vad den nuvarande majoriteten och regeringen har. Vi har alltså inte tagit upp några speciella pengar till det i vår budget. Däremot har vi, som vet, en betydligt vidare budget än vad regeringen har. Det var det ena. Sjöfartsfrågan försvann lite i mitt huvud när jag talade om det andra. kan kanske upprepa den. 117 (-) replik: Jag undrar om fortfarande står fast vid att ta bort sjöfartsstödet som är en förutsättning för att man flaggar in och utvidgar sjöfarten. Det har ni ensamma velat och krävt tidigare. Jag undrar om det ligger fast. 118 () replik: Vi får ta upp det när vi diskuterar den gemensamma politik som vi ska ha i alliansen. Vi har inte satt ned foten där just . 119 (): Många saker är redan sagda. Men jag känner ändå ett behov av att ta fram vissa saker. tog ifrån mig en sak. Intet är som väntans tider, hade jag tänkt starta mitt inlägg med, med tanke på transportpolitiska propositioner och infrastrukturpropositioner som vi har väntat på. Under mina här i har jag väntat på många propositioner i infrastrukturärenden. Det måste jag få påstå. Jag hinner kanske rentav inte med att få vara med om att genomföra dem under mina om vi ska vänta . Men så kom ju kyrkomusikern på att det är ju advent, och det är ju också väntans tider. Då kan jag använda det i stället och säga att det är ju perfekt att ha den här debatten i adventstider, eftersom det är väntans tider. hoppas vi verkligen att den transportpolitiska propositionen kommer så att vi får ordning och reda på dessa för landet så oerhört viktiga frågor. Jag kände förut att jag kanske inte behövde gå upp i debatten över huvud taget eftersom det har sagts så mycket här som jag kan ställa mig bakom. Men först skulle jag vilja bemöta det socialdemokratiska angreppet om att alliansen inte är överens. Att vi inte har någon egen grupp som jobbar med de här frågorna tror jag faktiskt beror på att vi har varit så överens om frågorna under de år som har varit. Det räcker nästan med begreppet PPP. Det var någon mer som använde begreppet OPL, offentliga och privata lösningar på infrastrukturbyggande, som jag faktiskt nästan tycker är bättre än det engelska begreppet PPP. Det är där skillnaden ligger. Det handlar inte om att skjuta över avgifter på våra barn , som sade. Det handlar om att landet är i behov av infrastruktur. Är vi inte åtkomliga i hela landet är inte hela landet i bruk. En norsk politiker sade vid ett möte i att vi ska ta hela i bruk. Det har jag använt sedan. Hela ska brukas. Det är omöjligt att bruka områden som inte är åtkomliga. råkar jag själv bo i ett sådant område. Jag råkar också bo i ett område av där det inte finns några järnvägar och då kan ni stå här och prata om Botniabanor och vad det är men det finns mycket skog. Det finns oerhörda mängder råvara som ska fram till pappersbruken och sågverken. Det finns småföretagare som satsar 3 miljoner på en lastbil som han ska hämta rundtimmer med. Han får kanske ha sin investering stående stilla och betala lön till en anställd därför att infrastrukturen inte fungerar. Då menar vi att man ska bygga PPP-anläggningar på de stora vägarna och använda de anslagsmedel vi har till de mindre vägarna. Jag vill vara de mindre vägarnas talesman. Där finns den råvara som ska till svensk träindustri med över 100 miljarder i omsättning. Vi tar ingen hänsyn till dem. Småföretagarna som ska frakta detta virke kan utsättas för många veckors stopp på grund av att det inte finns någon åtkomlighet. Här är skillnaden. Här är alliansen överens. Bygg stora projekt med PPP-pengar! Använd anslagsmedel till de mindre vägarna! Tjälsäkringssystemet fanns faktiskt inte när jag kom till , men finns det med i budgeten, och det gläder oss väldigt, vi som bor i de områdena, att vi har klarat att tjata in en rubrik som handlar om tjälsäkringspengar. Det är den svenska glesbygdens pengar. Men så fort det blåser till någonstans eller regeringen har missat att det ska läggas ned en fabrik i så går man in och hämtar pengar från andra projekt, och vilka drabbas? Jo, råvaruvägarna. Tjälsäkringspengarna från den svenska glesbygden får stå tillbaka för dålig kommunikation mellan olika projekt. Jag trodde faktiskt att skulle säga någonting när hon startade. Vi hör ju en statsminister stå här ibland och säga: Jag är stolt men inte nöjd. Jag trodde att skulle säga: Jag är missnöjd inte stolt utan missnöjd med den politik som förs i den här frågan. Jag tror att alla som sitter framför mig här åker på politiska möten och träffar och och , och vad tar man upp? Jo, man tar upp frågan om infrastrukturen. Då kommer vägarna alltid först. Jag har ingenting emot att bygga järnvägar, men det finns stora områden där järnvägar inte finns och man måste bygga vägar. Stannar bilen så stannar ja, det är helt sant! Därför måste vi prioritera den delen det är vi helt överens om. Vad gäller glesbygdspolitik i övrigt tar vi från ingen debatt om postfrågorna och IT-frågorna, för de kommer . Vi har bestämt oss för att vi lägger dem åt sidan till den debatten. Men det är ju likadant där. Om vi skulle ta diskussionen om de frågorna så är ju post- och IT-frågor glesbygdsfrågor som vi har missat. Vi ska ta en ordentlig debatt om dem . Flytta över ansträngningen i på PPP eller samarbete mellan offentligt och privat i de här frågorna, och använd pengarna i övrigt, som jag har sagt, till det andra vägnätet inte minst det enskilda vägnätet i , som halkar efter! Jag talar nu för skogens ägare, de små skogsägarna, som har det här problemet, och för ägaren till det lilla sågverket och den stora pappersindustrin. Jag tror att vi måste ta det här på allvar i . Till slut skulle jag vilja påstå att även vi måste tänka på det globala arbetet. När jag nu är inne på PPP-systemet kan jag inte gå ur talarstolen vid min sista debatt om budgetfrågorna utan att nämna den nordiska triangeln. Mitt engagemang i , mitt boende vid norska gränsen och det nordiska arbetet drar mig runt i hela , och jag vill säga hur viktigt det är med den nordiska triangeln, som går från via till finns med på vägen och faktiskt vidare ända fram till . Det är så oerhört viktigt att vi kommer i gång med byggandet av vägarna i den nordiska triangeln. Då är det så att offentliga och privata medel måste verka tillsammans för att få det att fungera. Den nordiska triangeln är oerhört viktig för hela fortsatta samarbete, både för persontrafik och godstrafik. 120 (-) replik: Jag frågade om vilka flygplatser som avsågs, och det var kanske lite taskigt. Men är det en folkpartist som har pratat, så nu tänkte jag att kunde berätta för mig vilka icke-kommunala, icke-statliga flygplatser i som ska få del av de här 100 miljonerna. Men när jag ändå har tillfälle att prata med dig, , är jag nyfiken på det här med PPP-lösningar, som du talar dig så varm för. Vi behandlar ju faktiskt det i det här betänkandet. var väl ett av de första projekten som byggdes med alternativ finansiering. Det projektet gick ju så pass dåligt att för att det inte skulle gå i konkurs fick en australiensisk bank ta över det. Det är ju rätt så anmärkningsvärt, för det finns väl få sträckningar där järnvägen borde gå ihop sig bättre än mellan och . Man konstaterar också här i regeringens redovisning att man måste se upp mycket bättre med den här sortens projekt. har riktat mycket stark kritik mot detta, och regeringen konstaterar i sin redovisning följande: har på uppdrag av regeringen lämnat förslag om hur lån med kreditrisk till näringslivet bör hanteras med avseende på bl.a. värdering av kreditrisk och ansvarsfördelning. Det här är ju bara ett sätt att skapa sig utrymme som man inte har och sedan skicka räkningen till kommande generationer. Jag skulle vilja veta om tycker att det är högre skatt vi ska ha för att kunna finansiera återbetalning av lånen eller om det är större barngrupper i skolan eller färre poliser. Jag vill att du talar om hur det är tänkt att man ska finansiera en investering vi inte har råd med och skicka räkningen till kommande generationer. 121 () replik: Jag lånar lite av repliktiden till att titta bort på våra vänner från vårt kansli och säga: Tack för förberedelsearbetet till er alla! Jag missade det under mitt huvudanförande. Vi ses ju till ett icke protokollfört möte , så vi kan ju träffas och tala om det då. Tack, kansliet! Jo, så här är det: Vilka flygplatser som ska få stöd är inte klart . Det finns 100 miljoner extra i budgeten från till flygplatser i glesbygd. Det har vi alltid haft. Vi har haft mindre pengar tidigare, men har vi lagt till pengar med 100 miljoner. Det innebär att vi har en beredskap inför den diskussion som vi nu ska ha kring den flygskatt som ju också är uppe till diskussion. Där har inte helt tagit avstånd, men vi har ju helt andra åsikter än jag tror regeringen har i de frågorna. Men som reserv, i bakgrunden, har vi också 100 miljoner till att stötta icke-statliga flygplatser, små flygplatser i , när den diskussionen kommer upp om vilka som det gäller specifikt. Jag har lite tid kvar till PPP. Nej, vi har radikalt olika åsikter om PPP. Det har och jag haft under alla år. Jag tror inte att det var så . När man en gång byggde järnvägen i och när man byggde tror jag inte att pengarna fanns. Men man trodde på infrastrukturen .