prot · GS0965 · 2005-01-27 00:00:00 — Det kommer att krävas oerhörda insatser för att transportera det virke som ska ut ur skogen. Vi har också sagt att man ska sända ett ägardirektiv till för att stoppa avverkningar så att staten inte trycker på med mer virke i en situation där vi redan har ett jätteöverskott. Vi har föreslagit att de pengar som är avsatta för att köpa reservat ska kunna användas till att mildra stormens härjningar. Det kommer att vara fullt möjligt i ett senare skede att teckna skötselavtal eller naturvårdsavtal med enskilda markägare där man får in en biologisk mångfald på ett helt annat sätt . Det kommer att vara ett intresse både från samhällets sida för den biologiska mångfaldens skull och från enskilda markägare att få in stormsäkra zoner med lövinslag i skogen. Vi måste se till att fixa vettiga skatteregler. Många har fått kanske avverkningar nedblåsta. Man har haft en långsiktig planering för hur man ska hantera det. I inledningsskedet kommer det att trilla ned en rejäl peng som måste kunna hanteras på ett sådant sätt att man fortsatt kan bo kvar på sin gård eller i sitt hem. Skogsskadekontot behöver förbättras. Man behöver höja taken och förlänga tiden. Man kanske ska överväga ett särskilt skogsavdrag som gör att man i de fall där säkerheten har minskat, fastighetsvärdet kanske har minskat med 2 miljoner, kan använda det för att betala av på sina skulder utan att för den skull bli avklådd det mesta i skatt. Meningen är inte att staten ska tjäna pengar på naturkatastrofer. Det här brådskar. Det är många enskilda som sitter och funderar över hur de ska klara sin närmaste framtid. Det här är ett extraordinärt läge, och det kräver extraordinära åtgärder. 5 (): Ledamöter och åhörare! Det behövdes bara en enda natt, och så var delar av i ett totalt kaos. Framtidstron var spolierad. Många tusen människor kunde inte ta sig hemifrån och hade inte el eller tillgång till telefon och var helt isolerade. Många här har tidigare beskrivit följderna, så det behöver jag inte göra så särskilt mycket. Men den där morgonen borde också innebära att uppvaknande för alla som inte har insett hur oerhört sårbart hela vårt samhälle är, hela samhällssystemet. Hur många hade till exempel trott att så många tusen människor kunde bli utan el så länge? Hur många visste att nödnumren på mobiltelefonerna inte alltid fungerar? Vi har haft en debatt om sårbarheten i samhället utan att den har tagits riktigt på allvar. Inom har vi länge hävdat att den typ av säkerhetspolitik som vi har som framför allt är inriktad på väpnade hot och där vi lägger ned så oerhört många miljarder är alldeles för betonad jämfört med en politik som handlar om andra hot i samhället, andra typer av katastrofer, naturkatastrofer, miljöhot och även terrorism. är det som vi lägger pengarna på militära hot utifrån, som ses som betydligt mer sannolika. Vi måste ha en omläggning av politiken så att vi gör någonting åt sårbarheten och i stället inriktar oss på de hot som kan finnas inom landet. I vår motion har vi därför föreslagit att vi ska inrätta ett säkerhetsdepartement i stället för ett försvarsdepartement som mer jobbar med bredden av olika hot i samhället. Den här natten borde också innebära ett uppvaknande för oss alla om att klimatpolitik är viktig. Dels gäller det att mildra effekten av utsläppen som leder till klimatförändring, dels måste vi börja anpassa samhället till ett förändrat klimat. Vi är mitt inne i en klimatförändring. Det är ingenting som enbart kommer att drabba kommande generationer och någonting som vi kan skjuta ifrån oss, för klimatet förändras . Vi måste anpassa oss till det, som det behövs radikala åtgärder för att se till att klimatförändringen inte blir så stor. Vi vet att vädret blir extremare och att sådana här situationer blir sannolikare på grund av klimatförändringen. I det här fallet var det väldigt blött i markerna, och dessutom var det otjälad mark. Högre temperatur och mer nederbörd är en klar följd av klimatförändringen. Den här natten borde också innebära ett uppvaknande för att den skogspolitik som vi har bedrivit kanske inte fungerar, särskilt inte i ett läge med klimatförändringar. Därför har vi i vår motion tagit upp att bör göra en utvärdering av skogspolitiken och fundera över förändringar. Det kan gälla skogsbruksmetoder, trädslagsval och förändringar av hur vi bedriver naturvård i skogen. Mycket av lämnade remsor och dungar har ju fallit i den här katastrofen. Vi måste kanske gå över till naturvårdshänsyn som mer handlar om att stegvis prova att använda och utveckla ett kontinuitetsskogsbruk för att klara naturvärdena. Hur ska vi komma bort från kortsiktigheten? Tänk på de tusentals människor som fortfarande inte har el! Hur känner de när vi har elbolag som hellre än att investera i elsäkerhet och försörjningstrygghet i satsar på kolkraft utomlands, som dessutom bidrar till klimatförändringen och extremare väder? Hur känner de när man prioriterar så kortsiktigt därför att man tror att det finns mer vinster att hämta utomlands och man har den inställningen att folk kan nog tåla ett litet strömavbrott då och då? Genom att det här hände befinner man sig nu i ett väldigt extremt läge där man har varit utan el i veckor. Det gör att det måste finnas en opinion för en lagstiftning mot elbolagen. Regeringen har ett ansvar som inte har ställt krav. Om nu Socialdemokraterna i inte hade velat göra någonting hade det kunnat bildas en majoritet av andra partier som hade kunnat driva fram en lagstiftning, när det gäller dels försörjningssäkerheten, dels strikt skadeståndsansvar, dels telebolagen. Vi har fört fram en rad förslag om skogen i vår motion, men jag hinner inte gå igenom alla. Det viktigaste i nuvarande situation för skogsägarna är att få ut så mycket virke som det bara går ur skogen så snabbt som möjligt. Det finns olika typer av stimulanser och förbättrad transportkapacitet. Vi tycker också att man, för att underlätta i den här situationen, ska överväga ekonomiska incitament för lagring. För skogsägarna har vi föreslagit att man ska fundera över olika typer av skattelättnader och möjligheter till lånegarantier. De kan också gälla andra drabbade företag, till exempel sågverk som får problem. Jag vänder mig väldigt mycket emot att och vill ställa två drabbade intressen mot varandra. De ställer produktionsintresset i skogen mot naturvårdsintresset. De vill skära ned på anslaget för biologisk mångfald och använda det till annat i en situation då naturvården har drabbats hårt. Det tycker jag är helt fel. Jag vänder mig också emot att vill möta en katastrof med att kanske riskera en annan ekologisk katastrof genom att de vill tillåta flygbesprutning. Jag har varit i kontakt med , professor emeritus vid SLU, som är en av våra stora auktoriteter när det gäller kunskap om skadeinsekter i skogen. Han har jobbat med de frågorna vid SLU och har följt alla stormar . Han var förvånad över att man över huvud taget diskuterar den typen av stenåldersmetoder . Han menar att om man ska använda kemiska bekämpningsmedel måste det ske under väldigt kontrollerade former. Jag tycker inte heller att vi ska glömma bort de drabbade kommunerna. De har ju gjort jätteinsatser för att hjälpa sina invånare och därmed dragit på sig stora kostnader. Vi har föreslagit i vår motion att man ska fundera över om inte staten ska hjälpa kommunerna ekonomiskt i sådana här exceptionella lägen. EU har ju fonder för hjälp till katastrofdrabbade länder. Givetvis tycker vi att ska söka medel därifrån. Vi skulle också vilja att driver på för att förnya den här typen av fonder. Man borde inrätta en global klimatfond där länder skulle kunna få stöd vid väderkatastrofer. Stödnivån skulle då kunna kopplas till hur stora insatser länderna har gjort för att minska utsläppen av växthusgaser. Jag vill avsluta med att säga att jag verkligen håller med som sade att vi borde behandla de förslag som de olika partierna har kommit med på ett generöst sätt. Vi bör jobba seriöst och titta på andra partiers förslag för att försöka att hitta en gemensam politik som verkligen genomförs. Det får inte bli så att vi debatterar dessa frågor livaktigt och visar ett engagemang nu och att vi sedan inte kan ena oss om några förslag som kan gå igenom i . har ett väldigt tungt ansvar för politiken, både på kort sikt för att mildra situationen och för att genomföra en ny politik som är riktig på lång sikt. 6 () replik: Det gäller reservaten. Trots det rådande läget har fortfarande en närmast religiös övertygelse om att statliga köp av mark är det bästa och kanske det enda sättet att bevara den biologiska mångfalden. Vi vet att den skogliga aktiviteten i stora delar av landet kommer att avstanna. Avverkningsresurserna flyttas ned till de fyra län som har drabbats hårdast av stormen. Vi vet att det som kanske hade varit hotat under det här året inte kommer att vara hotat. Det finns inte några resurser för att avverka någonting, och jag tror inte att det hade hänt i vilket fall som helst. gäller det att se lite längre och ställa frågan: Kan vi använda den här halvmiljarden på ett bättre sätt där vi undviker konflikten mellan markägare och staten, tecknar avtal som ger en betydligt bättre biologisk mångfald i de delar av där det har förekommit ett väldigt ensidigt granskogsbruk? Det finns ett intresse från både markägare och stat att lösa det här. Är det otänkbart för att använda pengar från detta konto till att mildra stormens skadeverkningar? 7 () replik: När jag läser motion verkar det som att man vill ta pengar från naturvården och använda dem till rena produktionsinsatser. Då kan man fråga sig varför man ska ställa två drabbade intressen mot varandra när naturvården också har drabbats. Däremot verkar det som att tror att tycker att pengarna ska användas enbart till markinköp, men det stämmer ju inte alls. Genom civilrättsliga avtal kan man åstadkomma väldigt bra naturvård. Jag hoppas att inte menade så som jag uppfattade motionen, utan att ni vill att det ska göras omfördelningar och att man ska satsa på ett annat sätt inom naturvården. Det är en annan sak. Om man nu behöver pengar för att hjälpa de drabbade varför ska man då ta från det lilla miljöanslaget när vi har en statsbudget som är så oerhört stor? 8 () replik: Jag vill inte påstå att är små pengar i det här sammanhanget. För mig är det ganska mycket. vet ju, precis lika väl som jag, att huvudparten av dessa pengar är avsatta för inköp. Det är en liten del av de här pengarna som är avsedd för naturvårdsavtal och biotypskydd. Det är inköp som är huvudinriktningen när det gäller storleken på pengarna. Se till att under ett enskilt år använda de 500700 miljonerna till exempelvis lagerstöd eller transportstöd! När vi ska återplantera har vi möjlighet att se till att vi får en bra återplantering både ur produktionssynpunkt och ur naturvårdssynpunkt. 9 () replik: Det är inte så att de här pengarna är avsedda bara för markinköp. Man kan mycket väl också bilda reservat. Markägaren fortsätter då att äga marken, och så betalar man för själva intrånget. Visst kan det tyckas att några hundra miljoner är mycket pengar, men sett i relation till miljömålet, som har fattat beslut om när det gäller biologisk mångfald, kommer man med nuvarande anslagsnivå inte att nå det mål man har satt upp till 2010, utan man kommer att nå det först . Varför ska man just i ett läge då naturvården är så hårt drabbad av den här orkanen skära bort pengar? Man kan behöva ändra på de naturvårdsinsatser man gör. Men det finns ju ingen anledning att ställa just två intressen som har drabbats av den här katastrofen mot varandra, när vi faktiskt har en statsbudget där miljöanslaget bara utgör en mycket liten del. 10 () replik: Låt mig börja med att säga att jag är väldigt kallsinnigt inställd till att fortsätta att socialisera mera mark, vilket är det som regeringen tillsammans med verkar prioritera. Vi ställer inte alls produktionsintressen mot naturvård. Jag blir närmast förvånad över , herr talman, som var med den borgerliga alliansen för att få majoritet här i för att verka mer för frivilliga avtal och minska när det gällde inköpen. Men inställningen till det kanske har minskat, vad vet jag? I övrigt finns det väldigt mycket som det är av vikt att vi är eniga om, och det tror jag också att de flesta partier är, för att ta hand om skogen. Låt mig bara få komma in på ett område. Det gäller den så kallade stenåldersmetoden, som nämnde, då man inte ens kunde flyga. Om vi jämför stormen 1969 med den som skedde , skedde den på tidig höst. Det mesta av virket, som dessutom bara var hälften så mycket som den här gången, upparbetades och tidig vinter, och väldigt lite var kvar i skogen . Trots det drabbades den av stora skador långt efteråt. Det har också sagts från minister sida att det var något som underskattades. Därför diskuteras det nu huruvida man ska använda kemisk bekämpning. Eftersom har väldigt stor insyn i och möjlighet att påverka regeringens arbete, är min mycket tydliga fråga till och : Kommer ni, om det så behövs, att säga ja till att använda kemisk bekämpning ja eller nej? 11 () replik: Först och främst är debatten om reservaten lite förvirrad. Det är ju en sak om man använder anslaget till inköp eller om man betalar för intrång. Det här anslaget kan användas till bägge dessa delar. Frågan är då om är beredda att minska på naturvårdssidan över huvud taget i ett läge där naturvården är drabbad. Det är en helt annan fråga. När det gäller kemisk bekämpning har jag inhämtat uppgiften från att man kan ifrågasätta om de stora problem som vi hade med granbarkborre över huvud taget berodde på stormen 1969. En viktig förklaring kan vara att man hade lagrat obarkad massaved. Man hade också haft ett intensivt skogsbruk, så man hade öppnat många hyggeskanter. Frågan är om flygbesprutning över huvud taget skulle fungera. Riskerna är kanske fiskdöd och en ekologisk katastrof där man slår ut alla möjliga insekter. Ett så storskaligt experiment har aldrig gjorts i . Senast det besprutades mycket från luften var när på besprutades med DDT , och då var det inte fråga om så här stora arealer över huvud taget. Ska man använda kemisk bekämpning måste det ske under mycket kontrollerade former, så att man kan se till att inga gifter läcker ut i vattendrag och ut i naturen. Man måste i så fall se till att samla ihop virket på säkra upplag. Jag är tacksam för att vår miljöminister så tydligt har markerat mot flygbesprutning. 12 () replik: Jag fick inget tydligt ja eller nej på frågan om man skulle använda kemisk bekämpning om det så behövdes. sade i slutet av sitt svar att om man ska använda det så ska det ske under mycket kontrollerade former. Det innebär alltså att ni kan vara beredda på att använda kemisk bekämpning. Det var ju ett svar. Låt mig då bara påpeka, för att det inte ska bli en förvirring i debatten, att vi moderater inte föreslår att man från flygplan, likt , opreciserat ska spruta ut gifter. Det är en feltolkning och stor förvanskning. Det var inte heller det som jag sade i mitt inledningsanförande. Jag sade i mitt inledningsanförande att om det behövs, på platser där det inte går att arbeta från marken över huvud taget eftersom det ser ut som det gör, kan man använda godkända medel med precision, typ helikopter, naturligtvis med respekt för både miljö och arbetsmiljö. Det är inte samma sak som att med stora svep åka över med flygplan. Men det är en teknisk fråga. Den kan vi lämna därhän. Vad jag är intresserad av, och som skogsägarna är intresserade av, är om man kommer att kunna använda kemiska medel om man inte får ut allt virke, vilket man troligtvis inte får. närmar sig mars. Vi vet att den randiga vedborren då är på väg. Vi vet att barkborren älskar att ligga i de små träden. Och det är inte vad som händer nu som är problemet, utan det är det som händer och åren därefter. Min fråga hade varit, om jag hade haft en replik till, vad man skulle ha gjort i stället med alla dessa tusentals små insekter som ligger i varje stam? Luktfällor ja, det är en variant. Men frågan är hur realistiskt det är. Låt mig bara avsluta med att säga att min mycket tydliga uppfattning är att staten inte alltid är bättre på naturvård än privata enskilda människor utan kanske till och med sämre. Och jag vill inte socialisera mark på det sätt som uppenbarligen vill göra. 13 () replik: Jag är tacksam för att anser att man ska försöka flyga så preciserat som möjligt. Men var och en förstår ju givetvis att gifterna inte kommer att hamna bara exakt där det är meningen att de ska göra verkan, för så fungerar det inte om man flyger över naturen. Givetvis kommer gifter även att hamna på mark och i vattendrag. När det gäller lagring vid kontrollerade upplag är det möjligt och tillåtet att använda kemisk bekämpning. Men det handlar om att minimera kemisk bekämpning så långt möjligt och använda bättre metoder, till exempel vattenbegjutning, i så stor utsträckning som det bara går. Bara i yttersta krisfall ska man använda den tillåtna bekämpningen, som man kan använda enligt Kemikalieinspektionens föreskrifter. Men då ska man veta att de medlen är väldigt giftiga, och man kan ifrågasätta om de ska vara tillåtna. Men det jag kritiserar för är just att de vill ha en storskalig bekämpning ute i naturen. Ingen har någon kunskap om effekten av en sådan. Det kan bli så att man historiskt sett kommer att se att vi skapade ytterligare en naturkatastrof ovanpå den som redan hade skett. 14 (): Den storm som drabbade är en katastrof. Det kan inte nog betonas. Vi är många som har besökt områdena för att bilda oss en uppfattning om förödelsen. Den går inte att beskriva, den måste ses för att vi ska få en riktig bild av vad som har hänt. Det är, som sagts från denna talarstol, många livsverk som har blåst ned. Privatskogsbruket är stort i de aktuella områdena. De allmänna skogarna och de så kallade bolagsskogarna är betydligt mindre här. Det är privatskogsbruket och enskilda skogsägare som dominerar. Så här i inledningen är det inte i första hand de ekonomiska förlusterna som tynger befolkningen utan det är förlusten av det man har vårdat under generationer. Naturligtvis kommer de ekonomiska förlusterna att sätta sin prägel . I de värst drabbade områdena kommer man inte att få någon inkomst från skogen . Industrin kommer, när uppröjningen är gjord, att få brist på råvara, och det ger konsekvenser för hela samhällsekonomin. Skogen är vår nationellt största inkomstkälla, och den är en förutsättning för att vi ska bibehålla det välstånd och den trygghet vi har byggt upp i landet. Många människor söker sig till naturen och de svenska skogarna som turister. är grunden för denna turism ödelagd , och det kommer också att drabba ortsbefolkningen. Vi befinner oss nu i ett akut skede då alla åtgärder måste vidtas för att mildra effekterna av katastrofen. Det går naturligtvis inte att genom en aldrig så effektiv organisation de värden som har ödelagts, men allt som står i vår makt ska sättas in för att rädda vad som räddas kan. Det har också sagts att den viktigaste frågan just nu är att få virket ur skogen. Det är ett mycket farligt arbete, och det fordras stor kompetens för att göra det. Det räcker med de liv som redan har förlorats på grund av stormen. Vi får inte tumma på reglerna på sådant sätt att vi åsidosätter säkerheten. Samarbetet mellan myndigheter och företag fungerar bra, och många åtgärder är redan vidtagna så att maskiner och arbetskraft sätts in så fort som möjligt. För att virket ska komma ur skogen behövs stora lagringsplatser och transporter. Mängden virke talar sitt tydliga språk om behovet av stora resurser. Lika mycket skog har blåst ned som avverkas i hela landet . Det motsvarar alltså att det skulle ta för att få ut allt om alla landets resurser sattes in i dessa fyra län. är det ännu värre eftersom skogen ligger i en enda stor bråte, och det är mycket svårare att ta hand om liggande skog än stående skog. Många undrar varför virket inte kan ligga kvar. Det allvarligaste problemet är att virket förstörs av insekter. När insekterna har käkat färdigt på den nedblåsta skogen ger de sig på de friska träden. Vi vet från tidigare stormar att dessa insektsangrepp kan förorsaka mycket stor skada. Industrins krav på råvara har förändrats. För att få energisnåla processer och mindre kemikalieanvändning har metoderna förändrats så att man numera i stor utsträckning behöver färskt virke. Det går att behålla färskheten om virket lagras i vatten, och därför pågår nu ett intensivt arbete för att hitta lämpliga ställen att vattenlagra timmer. Tillstånd för detta ska underlättas. Många tar upp frågan om att skydda virket med kemikalier mot insektsangrepp. Jag tycker att det är fel signal att i detta skede börja diskutera en omfattande kemikalieanvändning i skogen. Fokus bör läggas på att få ut virket, och det finns massor av frågetecken runt användning av kemikalier i skogen. Kemikalieinspektionen bereder frågan. Vi vet inte hur en sådan besprutning kan gå till. Att göra den för hand är uteslutet eftersom det inte går att komma fram i terrängen. Att använda flyg är ett sätt, men når kemikalien hela trädet? Vilken effekt får kemikalien på djurlivet? Blir andra skadeinsekter gynnade som sedan kan bli ett problem? En annan fråga är vad kemikalieanvändningen får för konsekvenser på industrin. Vi vet att de aktuella kemikalierna inte är ofarliga för människan. Vi vet inte hur de påverkar industriprocessen, och vi vet inte om konsumenterna vill ha produkter som är framställda av kemikaliebehandlat virke. Frågorna är många, och de behöver noga övervägas innan vi tar några beslut. När det akuta skedet är över är det en rad andra frågor som kommer upp. Detta är inte den sista stormen vi upplever. Sannolikt blir de mer frekventa på grund av den globala uppvärmningen. Då ställs frågan om vilka trädslag som är mest motståndskraftiga och hur de ska planteras. Vi ska få fram plantor i stor omfattning. När jag har besökt de drabbade områdena har jag gjort flera reflexioner. är det mest gran och tall som blåst ned, dels för att det är det naturligt dominerande trädslaget, dels också för att de har ett betydligt större vindfång . Men hade situationen varit likadan om stormen hade inträffat som den gjorde 1969 när löven sitter kvar på lövträden? Det reser nya frågor. En annan reflexion är att mycket tyder på att den skog som växt snabbast har fått betydligt större skador än den som växt långsamt. Vad betyder det för den pågående diskussionen om skogsgödsling? Det här är frågor som vi än inte har svar på, men regeringen har gett våra expertmyndigheter i uppdrag att se över dem och komma med förslag. I vissa fall kan de själva fatta beslut. Det vi däremot vet är att vi orsakar klimatförändringar. Vi gör det i , och vi har satt upp mål för att minska dem. Men de kommer inte att ge effekt om vi inte får resten av världen att ta samma ansvar. Det är därför som den så intensivt drivit frågan om minskade utsläpp av växthusgaser på det globala planet. Samarbetet inom EU är en möjlighet, och EU är den kraft i världen som kraftfullast tagit sig an frågan. Men som bekant finns det ett stort land i väster som står för en fjärdedel av utsläppen och som kämpar emot. Det har gjorts fantastiska insatser i de stormdrabbade områdena. Många har slagit sig samman och gemensamt utfört stora insatser för att röja upp så att infrastrukturen kan börja fungera igen. Mitt i allt elände har alla strävat mot samma sak, att underlätta för varandra och i första hand ställt upp för det som har varit viktigast och inte satt sig själva i första rummet. Det tycker jag är värt stor uppmärksamhet och ett stort tack. Regeringen har, eller är i färd med, att söka stöd från . Enligt uppgift finns det möjlighet att få stöd därifrån. Det är en fråga som också måste beredas: Hur kan i så fall dessa medel användas för att stödja de bygder som är drabbade? Jag tänker på infrastrukturfrågorna, som många har berört . Kan den del som samhället har ansvar för underlättas med de medlen?