prot · GT0916 · 2005-10-18 00:00:00 — Flisat virke omfattas däremot inte av skattereduktionen. Inte heller omfattas avverkningsrester såsom grenar, toppar och stubbar. uppger att en metod för att ta hand om bränsleved är att flisa virket direkt på hygget och vänder sig, såvitt jag förstår, mot att det skulle vara nödvändigt att först forsla virket ut ur skogen för mätning innan det kan flisas. För att man ska få skattereduktion krävs att vissa grundläggande förutsättningar är uppfyllda och att den som ansöker kan visa att så är fallet. En grundläggande och nödvändig förutsättning för reduktion är att det kan konstateras att det är reduktionsgrundande virke som har forslats ut ur skogen, det vill säga stamved i form av sågtimmer av barrträd, massaved eller bränsleved. Virke som flisats innan det forslas ut omfattas alltså inte av reduktionen. För att med ett rimligt mått av kontroll kunna konstatera att det är stamved som forslats ut är det nödvändigt med trav- eller stockmätning. När det gäller platsen för virkesmätningen finns det i den föreslagna lagen inte några krav på var den ska utföras. Däremot får platsen för mätning stor praktisk betydelse. Platsen för mätning ska nämligen anges i det mätbesked som utfärdas vid mätningen. Om mätningen sker på annat ställe än på skogshygget, till exempel vid skogsbilväg, lagringsplats, sågverk eller industri, kommer det av mätbeskedet att framgå att reduktionsgrundande virke har mätts upp och forslats ut ur skogen. Eftersom det kommer att bli fråga om masshantering av ärenden är det viktigt att systemet så långt möjligt är enkelt och lätt att tillämpa. Mätbeskedets uppgift om mätplats fyller i det sammanhanget en avgörande funktion för att skogsägaren på ett enkelt sätt ska kunna visa att kravet på utforsling av virket är uppfyllt. Detta underlättar för såväl skattskyldiga som skatteverk och domstolar och motverkar resurskrävande tvister om ifall villkoren för reduktionen är uppfyllda. Jag anser att den föreslagna ordningen är ändamålsenlig och motiverad av högst rimliga kontroll- och förenklingsskäl. Svaret på fråga är alltså att jag inte har för avsikt att vidta några åtgärder för att ändra skattereduktionens utformning i aktuella avseenden. 24 (): Tack så mycket för svaret, finansministern. Jag tror att vi är överens åtminstone på en punkt, nämligen om den svenska skogens betydelse för . Nettoexportvärdet av den svenska skogen är som bekant högt. Nettoimportvärdet för och Lastvagnars, och hårdvarutillverkning har fördubblats. Därför hoppas jag och tror att finansministern ber en liten bön om att den svenska skogen måtte växa för vår svenska välfärd. Det var klokt av regeringen att göra extraordinära insatser i samband med naturkatastrofen. Det hade naturligtvis varit ännu bättre om regeringen hade lyssnat på den moderata linjen, nämligen att ha ett enda stöd knutet till uttaget, alltså motsvarande stormskogsavdraget, i stället för att som ha åtta olika modeller och åtta olika kontrollbehov. Det hade naturligtvis sparat pengar. Det är en av modellerna. Det handlar alltså om skattereduktionen, som jag lyfter fram i interpellationen. Grunden till att det över huvud taget finns är att det är viktigt att få ut så mycket virke som möjligt, inte minst mot bakgrund av att skadeinsekter kan äventyra den kvarvarande skogen, att sjukdomar sprids från det virke som ligger och naturligtvis att värdet försvinner i takt med att tiden går. Att bränsleved omfattas är vi fullständigt klara över. Att det ska vara stormskadat är också klockrent. Där är det inget problem. Men problemet är den teknik som används, nämligen att flisa skogen på plats på hygget i stället för att ta ut den först, vilket är ett merarbete. Man kan alltså flisa ned stammar i diameter. Sedan mäter man upp flisen i containrar på ett väldigt rättssäkert sätt. Det flisade mått man får är väldigt lätt att omräkna till fastkubikmeter. Det finns tabeller för det. Dessutom gör man ett avdrag för grenar och toppar eftersom man erfarenhetsmässigt mycket väl vet hur många procent de utgör. Det är alltså inget tekniskt problem. Mätningen är absolut inget problem, och kontrollen är definitivt inget problem, för vill man fuska i detta system kan man också göra det i det andra. Man skulle i så fall ange skog som inte var stormfälld. Dessutom har bränsleflisen ett miljövärde som är intressant att ta vara på. Den ger lägre koldioxidutsläpp och är dessutom kretsloppsanpassad. Risken är nu att det blir mycket brännved kvar, och det blir alltmer aktuellt eftersom värdet på skogen minskar för var dag som går. Därför är min fundering, då jag har visat på att det inte föreligger några problem med uppmätning etcetera, om det ändå inte är ett förbiseende från finansens sida och att man därför borde kunna räkna in detta, för syftet med det är faktiskt väldigt gott. Det borde i rimlighetens namn kunna göras en omvärdering så att det flisade virket skulle kunna omfattas eftersom det i grunden är skatteavdragsberättigat. 25 Finansminister (): Först och främst: Jag ber inte en bön för skogens utveckling. Den är, precis som interpellanten sade, av strategisk betydelse för hela den svenska ekonomins utveckling. Det är därför vi ägnar skogspolitiken så stor uppmärksamhet, inte minst som en av de stora, strategiska branscher som näringsministern just nu för samtal kring. Det gäller specifika branschprogram. Så övergår jag till den specifika fråga som den här diskussionen handlar om. Vi ska ha klart för oss att det handlar om att få ett system som är överblickbart och som undviker uppslitande domstolstvister om vad som är skattereducerande eller inte. Därför har vi fastnat för den metod som ligger och är föremål för granskning av kommissionen. Regeringens bedömning är entydig på den här punkten. För att på ett enkelt och säkert sätt kunna konstatera att reduktion endast ges för stamved måste virket forslas ut ur skogen och mätas i form av stamved. Man måste ha i minnet att det här är fråga om masshantering av väldigt stora mängder ansökningar om reduktion. Då gäller det att ha så enkla regler som möjligt, så att man undviker tvister i bevis- och kontrollfrågor och bidrar till att hålla nere hanteringskostnaderna för såväl enskilda som myndigheter. Låt mig dessutom tillägga att det ju har varit viktigt att snabbt komma till skott i den här frågan. har vi den statsstödsprövning som vi just nu är inne i, som vi inte själva råder över. Men det är ingalunda så att förutsättningarna för skattereduktionen har varit okända för skogsägarna. De har varit kända . remitterades en promemoria med förslag om reduktionens utformning ut. Lagförslaget i sin helhet har funnits tillgängligt . De regler som gäller är alltså allmänt kända. Jag tror att det skulle åsamka oss onödig tidsutdräkt, för att inte tala om statstödsgranskningen, om vi i detta sena läge skulle gå in och ändra regelverket. Det skulle definitivt inte hjälpa de skadedrabbade skogsägarna. 26 (): Tydligen är det bärande ordet här stamved. Det är alltså någon som har klamrat sig fast vid att det måste vara stamved som går att mäta. Men alla med någon skoglig bakgrund vet att det går alldeles utmärkt att mäta annat än stamved. Sedan har jag respekt för den pågående lagstiftningsprocessen och för att den dessutom är föremål för notifiering i . Men har ju ändå tagit in att det är bränsleved som ska kunna inrymmas. Alltså är inte detta någon utvidgning, utan det är bara en pragmatisk metod att kunna använda detta på ett smartare sätt än att lägga onödigt arbete på det. Det är vad det handlar om. Det är alltså inte nya sortiment som ska komma in över huvud taget, utan det är samma träd vi talar om. Det är bara olika form. Dessutom är det så att de mätbesked som man får när flisen väl är färdig är exakt lika trovärdiga som de stammätta travar man nu mäter ute vid skogsbilväg. Det här är alltså en teknikalitet och ingenting annat. Därför vill jag bara vädja till finansministerns goda vilja och säga att det är klokt att ta med detta också. Jag garanterar att ingen skulle bli ledsen för detta. Tvärtom skulle det alltså öka motivationen att ta ut mer virke. Jag påstår att detta inte på något sätt är svårare att kontrollera än det stamuppmätta tvärtom. Återigen vädjar jag till finansministern att se över den här detaljen i regelverket och se om inte detta ändå skulle kunna gå att inrymma. 27 Finansminister (): Det kan synas som en detalj, men jag är bergfast övertygad om att skulle vi nu gå in och ändra i det regelverk som ligger på kommissionens bord skulle det fördröja processen. Det skulle innebära skada, men, för de redan hårt drabbade skogsägarna. Låt mig bara konstatera skoglig bakgrund eller inte att i den remitterade promemoria som föregick lagrådsremissen omfattades inte energived och bränsleved av den föreslagna reduktionen. Men sedan flera remissinstanser, däribland LRF, och , ansett att även energived och bränsleved i form av rundved borde omfattas av reduktionen, utvidgades reduktionen i den föreslagna lagrådsremissen till att även avse detta virkessortiment. Därefter är det ingen som har haft några synpunkter på avgränsningen fram till den här diskussionen. Låt mig ändå erinra om vad det här sist och slutligen handlade om ursprungligen. Det handlade om att få ut det stormskadade virket, stamveden, ur skogen så fort som möjligt så att det inte skulle utgöra grogrund för förökning av insekter. Det är det grundläggande skälet till att vi har det här. Att i detta sena skede göra förändringar tror jag skulle åsamka de redan skadedrabbade fastighetsägarna betydande merkostnader. 28 (): Att detta, så att säga, skulle förändra notifieringsarbetet ställer jag mig mycket tveksam till eftersom det inte i grunden är någon förändring av sortiment. Det är ju fortfarande samma stormskadade virke vi talar om. Det är alltså fråga om en teknikalitet; huruvida man arbetar upp det på det ena håller eller på det andra. Vinsten är att man slipper göra dubbelt arbete. Sedan är det alldeles riktigt att detta var för att ta ut så mycket virke som möjligt och så snabbt som möjligt. Men finansministern ska ha fullständigt klart för sig att det är väldigt många som än inte har fått ut någonting eftersom maskinkapaciteten inte har räckt till och för att industrin inte har haft möjlighet att ta emot. Jag kan säga att jag själv fortfarande har min skog liggande, . Jag tänker inte flisa upp den så det berör inte mig själv, kan jag säga. Jag talar inte i egen sak. Men jag har blivit upplyst om att det här i rimlighetens namn måste vara ett förbiseende eftersom det är bränsleved, som ska användas som sådant precis som regeringen åsyftar, men att just den här tekniken, att man flisar direkt på hygget, inte har kommit upp på bordet hos vare sig regeringen eller remissorganen. Därför vädjar jag återigen till finansministerns pragmatiska tankar och ber honom att ändå inrymma denna del för att få ut det virke som är kvar så snabbt som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2005/06:15 om förmögenhetsskatten 29 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmögenhetsskatten ska kunna avvecklas. besvarade jag en nästan identisk interpellation av . Jag sade då att motiven för förmögenhetsbeskattningen är dels fördelningspolitiska, dels statsfinansiella. I den nu aktuella interpellationen säger att dessa skäl saknar aktualitet . För egen del vet jag inte vad som inträffat som gör att motiven för förmögenhetsbeskattningen inte längre skulle vara aktuella. Det är alltjämt så att höginkomsttagarna står för merparten av skatten. Och det är alltjämt så att förmögenhetsskatten bidrar med till vår gemensamma välfärd. Vi har genomfört ändringar på egendomsskatternas område som innebär lättnader i beskattningen. Fribeloppet i förmögenhetsskatten har höjts för sambeskattade par. Vidare har skatten på arv och gåva avskaffats. Mot den bakgrunden ser jag inga skäl att nu föreslå några ytterligare förändringar av förmögenhetsskatten. När en utvärdering har gjorts av de senaste förändringarna på egendomsskattens område kan det eventuellt finnas skäl att återkomma till frågan. 30 (): Jag vill inleda med att tacka finansministern för svaret. Förmögenhetsskattens vara eller inte vara har ju varit i politikens fokus . Debatterna om förmögenhetsskatten har varit många, inte minst här i kammaren. Jag har själv haft debatter med finansministerns företrädare och med honom själv. Jag kan väl redan nu inledningsvis fastslå att jag kommer att fortsätta att lyfta fram den här frågan så länge förmögenhetsskatten finns kvar, . Det kan finansministern vara helt övertygad om. Det är viktigt att hålla debatten levande, inte minst nu när vi närmar oss . Det råder en mycket bred enighet om förmögenhetsskattens skadliga effekter för god utveckling och tillväxt i och vikten av att ta bort den orättvisa och lotteribetonade skatten. Finansministern har i tidigare svar sagt att motiven för Socialdemokraterna att ha kvar förmögenhetsskatten är dels fördelningspolitiska, dels statsfinansiella. Och jag hävdar att båda dessa skäl saknar aktualitet . I sitt svar till mig säger finansministern att det inte har hänt något nytt. Men jag såg en ny sak i går. Det var att generaldirektören för centrala fiskala verk, , , har uttalat sig i frågan och sagt att förmögenhetsskatten bör avskaffas. Han säger att det inte är de förmögna som beskattas. Nej, har alldeles rätt. Så är det. har det lappats och lagats i ett sjukt system med följd att en skatt som driver kapital ur landet och missgynnar kapitalbildning, riskvillighet, investeringar och nyföretagande blir kvar och missgynnar vanliga egnahemsägare och gynnar dem som är riktigt rika och har bäst möjligheter att se till att de slipper skatten. Inte minst socialdemokratiska finansministrar och näringsministrar har understrukit vikten av att tidigt ha tillgång till riskkapital för att få fler nya företag. Kapitalet finns ju där, , men det finns inte i , och framför allt arbetar det inte i . har tagit fram ett exempel på vad som händer om strömmen av kapital från vänder. Man har då utgått från att blott en tiondel av de flyttade 500 miljarderna återvänder till . kan det vara så mycket som 1 000 miljarder, och det finns de som hävdar det. Men om en tiondel av 500 miljarder återvänder till , med en beräknad avkastning på och skatt på den avkastningen, innebär det, , till statskassan. Nyinvesteringar beräknas ge 25 00030 000 nya jobb, vilket i sin tur skulle ge skatteintäkter på 5 miljarder från de nya jobben. Borttagandet av skatten är därmed finansierat. I nästa års budget förväntas ökade intäkter från förmögenhetsskatten. Som säger i sitt svar till mig har arvs- och gåvoskatten tagits bort, och fribeloppet har höjts. Ändå skrivs intäkterna från förmögenhetsskatten upp. 31 (): Jag tror att det var som sade att om man är riktigt stark så måste man också vara väldigt snäll. Regeringen är mäktig, och regeringen är stark. Jag säger inte att regeringen ska vara snäll, men regeringen ska vara korrekt, och den ska agera för att skapa legitimitet och förtroende för lagar och regler. I varje fall ansåg jordbruksministern tidigare att så skulle vara fallet. Vad är det då som gäller för den svenska skattestrukturen? Vilka principer är det som gäller för det som man kan säga skapar legitimitet och förtroende? Tyvärr är det väl inte så mycket av den varan som finns . Snarare tycks det vara så att skattesystemet är utformat på det viset att regeringen med största lätthet och mest effektivt kan plocka skatt från svenska folket. Det finns vissa skattekällor som är enklare än andra. Förmögenheter som finns i landet kan man beskatta, och det gör man också. Skälet är förstås att man behöver dessa pengar för att satsa på vissa ändamål som man tycker är viktiga. Det sägs också att det är fördelningspolitiska skäl. Om det ändå hade varit så gott. Till och med från det parti som står längst från Socialdemokraterna skulle jag kunna säga: Ja, jag kan förstå förmögenhetsskatten om den hade haft dessa fördelningspolitiska ambitioner. Men det har den inte. Det är så illa att om man är riktigt rik, om man är miljardär och har sitt kapital på ett speciellt sätt, slipper man betala någon skatt. Är man lite fiffig och placerar sina pengar i särskilda sorters aktier slipper man också betala skatt. Är man ännu lite fiffigare och lite mer om sig och kring sig kan man flytta ut pengarna ur . Då slipper man också betala skatt. Men om man inte är så där fiffig, och om man inte är så där om sig och kring sig, då får man betala skatt. Och framför allt får man betala skatt om man nu råkar ha sina pengar i en villa i någon av förorter, eller för all del i Lunds eller eller i andra områden där folk gärna vill bo. Och det behöver inte vara särskilt rika människor, inte i bemärkelsen att de är höginkomsttagare. Det är människor som har fått se sina tillgångsvärden öka därför att räntan har fallit eller därför att andra har flyttat in i området och som har värderat husen högre. Jag kan inte förstå, hur jag än bär mig åt, att detta är förenligt med ett fördelningspolitiskt tänkande. I själva verket beskattar man människor som inte har så många andra alternativ att göra någonting annat. Förmögenhetsskatten i sin nuvarande skepnad är grymt orättvis och träffar inte alls fördelningspolitiskt rätt. Därtill träffar den människor som i sitt liv har strävat, gnetat, sparat och gjort rätt för sig för att kanske bygga upp en trygg ålderdom i ett nedamorterat hem. Till och med en person som står regeringen nära, P.-O. , skrev i en utredning att förmögenhetsskatten var så tokigt utformad att han föreslog att man antingen skulle bredda basen, så att den träffar alla tillgångar och man åtminstone kan tala om dess fördelningspolitiska effekter och dess träffsäkerhet med någon form av anständighet, eller att man skulle ta bort skatten helt och hållet. I dagens globaliserade och rörliga värld skulle jag nog föreslå att man gjorde det sista, nämligen att man plockar bort skatten eftersom det då blir rättvisare och man får större fördelningspolitisk träffsäkerhet. 32 (): I Privata Affärer en tidning som är vida läst kunde man läsa ett uttalande av generaldirektör . Det är inte de förmögna som beskattas, säger generaldirektör . Och notera att gods och herrgårdar inte omfattas av förmögenhetsskatten, till skillnad från exempelvis hus i skärgården. Man kan ta andra exempel. Vem vill inte ha en ? Om den hänger på en vägg hemma hos finansministern är den ett bruksföremål, och då behöver man inte ta med den i förmögenhetsdeklarationen. Men om herr finansministern låser in den i ett bankfack, vilket jag skulle rekommendera, ska man ta med den i förmögenhetsdeklarationen. Så här är det på punkt efter punkt. En gammal rostig ska man ta upp i förmögenhetsdeklarationen, men en fin och glänsande som är slipper man ta upp. Inte heller behöver man ta upp Hennes & på O-listan. Däremot ska man ta upp Ericssonaktier, som många svenskar äger, i förmögenhetsdeklarationen. hänvisade alldeles till , och ordföranden i den, socialdemokraten , har alldeles rätt. Han hänvisar till en lång rad skäl till att förmögenhetsskatten bör avskaffas. Det grundläggande argumentet är att den är så skadlig därför att den driver arbetsplatser man kan kalla det företag ut ur landet. Denna skatt finns i de flesta andra länder. Det har funnits en ideologisk motivering till skatten, vilket jag har sagt till tidigare finansministrar också. När förmögenhetsskatten träffade dem som var verkligt rika kunde den försvaras ur liberal synpunkt också. Men detta motiv har bortfallit, så det är inte längre de rikaste som omfattas. Finansministerns svar till är alldeles fantastiskt på den här punkten. Lyssna nu: Det är alltjämt så en ändring är uppenbarligen på gång att höginkomsttagarna står för merparten av skatten. Ja, tänk om det hade varit motsatsen! Vad finansministern står och säger i riksdag är ju att en massa låginkomsttagare betalar en mindre del av förmögenhetsskatten. I sista stycket i svaret från finansministern kan man också läsa att fribeloppet höjts för sambeskattade par. Men vad är det för rättvisa i att de som blivit änkor eller änkemän minsann får en extra hög belastning på förmögenhetsskatten? Jag kan inte finna att det är god socialdemokratisk skattepolitik att drabba dem som har drabbats av olyckan att förlora en sambo, maka eller äkta man. Förmögenhetsskatten, herr finansminister, drar in mycket pengar lite beroende på vad det handlar om. Alltmer kommer dock från beskattning av fastigheter; det ska vi ha klart för oss. Det har blivit ett eldorado för skatteplanerare. Det är klart att , om man vill driva ytterligare företag ur landet, som ett av ett fåtal länder ska ha kvar den här skatten. Annars bör den avskaffas av statsfinansiella skäl. 33 PER (): Jag tror att en stor del av problemet, av pudelns kärna, ligger i beteckningen förmögenhetsskatt. Människor ute i landet tror att förmögenhetsskatten är just en skatt på förmögenheter rakt av. Men i stället är förmögenhetsskatten en skatt på vissa tillgångar, inte på andra. Jag skulle kunna räkna upp icke skattepliktiga tillgångar som man inte behöver betala förmögenhetsskatt på, såsom tomträtt, pensionsförsäkring, pensionssparkonto, konst som hängs ut på museer, som vi hört, aktier på , aktieoptioner, aktiemiljardärers aktiekapital, veteranbilar etcetera. När jag räknar upp de här sakerna skulle jag kunna tänka mig att finansministern om han nu ägnade mitt inlägg här någon uppmärksamhet, vilket inte är säkert säger: Vill ha förmögenhetsskatt på de här tillgångarna? Nej, jag räknade upp dem bara för att visa att det är just godtyckligt valda tillgångar. Ja, kanske inte godtyckligt valda, men det kan förefalla godtyckligt. Det finns faktiskt goda skäl för att inte ha förmögenhetsskatt på just de här tillgångarna. Detta förstärker bilden av att förmögenhetsskatten och lagstiftningen kring denna är ett lapptäcke. tänker jag mig att när finansministern och även tidigare ministrar på tillsatt olika typer av utredningar till exempel som vi hört om här eller finns det, då jag har den tilltron till både och andra, en ambition att få reda på hur landet ligger, hur verkligheten ser ut. Man får in en utredning, och kommer remissvaren. Därefter sammanställs det här på något sätt. Min erfarenhet när jag satt med i var att vi, utan att vi på något sätt skulle genomföra förslag, ändå fick utgå från den och från remissvaren. Majoriteten tänkte så här jag var ju för ett avskaffande: All right, låt oss pröva en breddning. Man tittade bland annat på O-aktier, på O-listan. Man tittade på pensionskapital och på majoritetsägarna i de stora aktiebolagen, aktiemiljardärerna och fann att det inte gick. Det var också P.-O. Edins slutsats, som vi hört nämnas här, att om en breddning inte går får vi slopa den här skatten. Det var alltså allt eller inget. Då kan man inte tala om rättviseskäl. Vi kan förvisso diskutera den vertikala rättvisan. Men den horisontella rättvisan i sammanhanget gör, som vi hört här, att människor förhållandevis lätt kan planera såvida tillgångarna inte sitter fast i till exempel bostäder. Jag är övertygad om och detta vill jag naturligtvis ha till protokollet att finansministern känner till det här. Om vi hade haft finansministern här, samma person men då var rollerna annorlunda, men låt oss leka med den tanken hade vi, tror jag, fått ett mer klarsynt svar på hur verkligheten faktiskt ser ut. Varför får vi inte det nu? Jag profeterar lite grann här, vilket kan vara vanskligt. Men jag tror att finansministern i sitt svar kommer att göra vad han kan för att undvika verkligheten. Han kommer att tala för de fiskala skälen, om att få in skattepengar, och han kommer att tala om fördelningspolitik fastän han egentligen vet att sådan är inte verkligheten. 34 Finansminister (): Låt mig nyansera mig på en punkt, om jag nu var otydlig i mitt interpellationssvar.