prot · GS0990 · 2005-03-15 00:00:00 — Jag är alltså övertygad om att vi måste ha mer resurser. När säger att han nu inte är beredd att lägga ned någon polisutbildning så tar jag fasta på detta. Polisutbildningen i , och förmodligen också då i , ska fortsätta. Men mot det står ändå i det här budgetunderlaget rikspolischefens funderingar och resonemang, och det är ju ändå ett officiellt dokument. det är , om man ska planera för det är intaget inte 1 050, utan det ligger någonstans mellan 300 och 500. Då kan vi väl få höra här, herr talman, för det första: Saknar siffrorna i budgetunderlaget all aktualitet för framtiden, ? Med andra ord: Kommer det att tillskjutas mer pengar så att man i stort sett kan ligga på nivån 1 000 personer? Och för det andra: Har justitieministern, med tanke på hur utvecklingen av uppklarandeandelen ser ut när det gäller den allvarliga brottsligheten, någon uppfattning eller idé om antalet polisutbildad personal i termer av 2010? Det är väl inte troligt att justitieministern har ansvaret för fögderiet den kommande mandatperioden, men om detta bestämmer ju väljarna. Men har han någon ambition att gå till val på? Har han någon ambition att redovisa och gå till val på? Är det 18 300, ungefär? Är det ambitionen även nästa mandatperiod? Då leder det definitivt till någon form av konsekvens för polisutbildningen vad gäller numerären. Eller ser han en större volym som rimlig? 21 (): Jag ska inte upprepa vad har sagt, men det är alldeles uppenbart att det behövs en högre nivå än de 500 som rikspolischefen befarar att det ska bli. Det behövs fler poliser . Socialdemokraternas nedrustning av polisen har fått förödande konsekvenser . har 160 polisstationer lagts ned. Enligt en rapport från SCB begår en av tio ungdomar brott, och på vissa håll i landet är det en av fem. anmäldes 774 våldtäkter och försök till våldtäkt. Av dessa är minst 572 fortfarande ouppklarade. Tre av fyra våldtäktsbrott är därmed ouppklarade. Det är fullständigt oacceptabelt. Visst behövs det fler poliser. klarades endast ett av tio bostadsinbrott upp. Nio av tio förblev olösta. Antalet butiksrån ökade , och anmäls närmare 60 000 stölder. Inför förra valet avgav Socialdemokraterna bland annat följande löfte gällande bekämpningen av brott. Polis ska finnas närvarande dygnet runt i hela landet och organiseras så att den arbetar på tider och platser där brotten begås. Rättsväsendet ska moderniseras så att tiden förkortas mellan brottsanmälan och dom. Dessutom lovade ni stärkt skydd för kvinnor som riskerade att utsättas för brott. Inget av de här löftena har uppfyllts. Det är nära till hands att dra slutsatsen att justitieministerns löfte att behålla alla tre polishögskolorna är lika lite värt. Men vi får hoppas att jag har fel. 22 (): Jag kan med tillfredsställelse konstatera att justitieministern, även om det inte var ett uttalat löfte, ändå funderar efter samma linje som har uttalat, nämligen att det behövs minst ytterligare en polisutbildning i landet eller att man på annat sätt ser till att det utbildas fler poliser. vill jag ta upp en tråd som fanns i det som justitieministern tog upp i sitt förra inlägg, nämligen hur vi ökar rekryteringen av poliser på de orter där man har svårt att få poliser till de tjänster som finns. Jag kan nämna ett antal orter i mitt eget hemlän där man med jämna mellanrum har vakanser. Har man tur kommer det några duktiga poliser som arbetar på det här stället och reder upp en del av den brottslighet som finns. Sedan, beroende på att man får erbjudande om en bättre tjänst eller tröttnar på långa pendlingsavstånd, beger de sig någon annanstans, och så halkar man tillbaka till det som var innan. Jag tycker att det är viktigt att man ser att framför allt landsbygd och mindre orter känner ett stort behov av att kunna rekrytera och behålla polis. Bortsett från det jag har tagit upp här, att man sprider polisutbildningen över landet, vore det intressant att höra vilka andra åtgärder som justitieministern kan tänka sig för att skapa en sådan situation. Likadant är det med nivån för antalet poliser i landet, även om vi inte vet vilka det är som styr 2010 eller hur det ser ut då. Vad menar justitieministern är en rimlig nivå för antalet poliser? Ska man vara nöjd med mellan 17 000 och 18 000, lite beroende på hur man räknar, eller anser justitieministern att det behövs fler poliser? 23 Justitieminister (): En kort upprepning. Det är alltså på det sättet att , precis på det sätt som varje verkschef gör, precis som hans företrädare har gjort och hans efterträdare kommer att göra, säger att det här kommer vi att behöva. Får vi inte de pengarna ska han som den professionella verkschef han är säga att då kommer det att innebära de här konsekvenserna. Det är väldigt viktigt att han blir rätt citerad, inte minst för egen skull. Det är ett helt naturligt budgetunderlag. På samma sätt som inom alla andra myndigheter måste man redovisa olika resultat, olika utfall av de konsekvenser det kan bli. Det är helt naturligt, inget konstigt. Det har varit precis samma sak år . Det finns inga som helst planer på att vare sig lägga ned utbildningen eller stoppa den nuvarande utbildningstakten. Jag kan däremot inte svara för budgetläget 2008, 2009 och 2010. När det är dags för det kommer man att få besked. Men jag kan redan nu säga att det inte finns någon sådan ambition från min sida. Det kommer naturligtvis, om man ser riktigt långt in , att kunna diskuteras var polisutbildningen ska vara. En fråga är förstås om man klarar av att på olika sätt se till att personer kommer ut till alla orter eller om det tvärtom kanske är det problemet som kommer att öka. Det är sådana saker som man inte vet säkert . Vi vet att det är ett problem. Distansutbildningen är en sak, om det sedan behövs ytterligare en polisutbildning, till exempel i västra , vet vi inte . Då ska vi inte gå händelserna i förväg heller, utan vi ska med nära dialog på samma sätt som vi har en mycket bra dialog med rikspolischefen, med och med de olika polismyndigheterna fortsätta det arbetet och naturligtvis utifrån utvecklingen vidta de åtgärder som behövs. Det handlar bland annat om att se till att det blir fler poliser. Det handlar om att se till att utbildningen blir så bra som möjligt. Men det handlar om många andra saker också. Det handlar om att ge bra och effektiva verktyg till polisen, alltifrån att man ska kunna ta DNA-prov i större utsträckning till ett större DNA-register till mer och tydliga regler när det gäller brottsprovokation och bevisprovokation och fler olika saker som är väldigt viktiga. Det handlar också om, precis som sades här fast det gjordes ett felaktigt konstaterande, att polisen ska jobba de tider då den bäst behövs. Det är riktigt att vi hade det som vallöfte, och det har uppfyllts. På samma sätt är vallöftet om fler poliser närmare människorna uppfyllt. Det handlar inte om lokalerna. Det handlar om att poliserna ska arbeta utomhus och mot människorna. Också vallöftet om att ge ett ökat skydd åt kvinnor har uppfyllts, och de lagändringar som har föreslagits har vidtagits. Vi kan konstatera att av den här mandatperioden har samtliga de vallöftena uppfyllts. Och vi kommer att uppfylla de vallöften som återstår. Därmed inte sagt att alla problem har försvunnit. Det kommer de inte att göra 2006, inte 2010 och inte 2014 heller. Vi lever i ett samhälle i ständig utveckling, och nya situationer och nya problem uppstår. Vi kommer alltid att ha någon form av brottslighet. Men vi socialdemokrater arbetar med att se till att polisen får bra och effektiva metoder. Vi arbetar också med att se bakgrunden till brottsligheten och arbetar med de sociala orsakerna i ett mycket större sammanhang än att bara räkna antalet poliser. Det som är positivt för oss är att vi har kunnat konstatera att en större ökning av antalet poliser i en så snabb takt aldrig någonsin har skett i . Det har vi sett till. Men vi vill också se det i ett större sammanhang. Vi tror inte att detta löser alla problem utan det är en del av lösningen. 24 (m): När man lyssnar på justitieministern får man väl sammanfatta som för nästan alla socialdemokratiska statsråd, stolta men inte nöjda. Det är liksom parollen. Nöjda med verkligheten är definitivt inte människorna ute på fältet. I en tidigare interpellationsdebatt diskuterade man och påstod att Moderata samlingspartiet inte tillräckligt beaktade de sociala bakgrundsfaktorerna, de sociala orsakerna. Det kunde vara roligt om justitieministern på något sätt lyssnade av vad som sades och inte målade fantombilder som han sedan går till angrepp på. Det är alltid mycket bättre att försöka mötas och lyssna på varandra. Det är liksom poängen i dialogen och förmodligen även med interpellationsstunderna. Vi har en betydligt mer mångfasetterad bild av brottsligheten än justitieministern gör gällande. Oaktat vilken typ av kompetens polisutbildaren eller någon annan har att förebygga, bekämpa och lagföra brottsligheten så krävs det resurser. Jag är lite undrande inför, inte att myndighetscheferna vill ha mer pengar, det kommer de alltid i alla regeringskonstellationer att vilja ha, men den väldiga spännvidd som finns mellan vad rikspolischefen uppfattar att de har för resurser och de resurser som ställs i utsikt från talarstolen. Detta är alldeles uppenbart när rikspolischefen skriver följande, och det är viktigt och riktigt att han citeras rätt: Antagningen till polisutbildningen bedöms vara ca 300500 i stället för nuvarande nivå på 1 000 . En minskning av utbildningen innebär att det bl.a. av kostnadsskäl behöver övervägas hur många orter polisutbildningen ska bedrivas vid. Det är hans bedömning. Och det kan inte bara vara fria fantasier i det här officiella dokumentet. Mot det står justitieministerns tal om att utbildningen ska kunna bedrivas på många ställen, bland annat i västra som jag för tio tyckte var ganska rimligt. Jag dristade mig till och med att föreslå denna djärva tanke. Slutsatsen är att är inte justitieministern beredd att bejaka Moderata samlingspartiets önskemål om resurser som gör det möjligt att anställa i storleksordningen 20 000 poliser. Dock säger han att han inte är beredd att föreslå någon nedläggning, och det är vi tacksamma för. 25 (): Justitieministern har så rätt. Det handlar inte bara om hur många poliser vi utbildar, det handlar om att det finns poliser på de platser där vi vill att det ska finnas poliser. Där jag kommer från finns det inte alltid en polis när man vill att det ska finnas en polis. Polisen får mestadels leva i bilen. Så tycker jag inte att det ska vara. Polisen ska finnas nära människorna, och de ska känna trygghet. Man ska inte kunna kalkylera med att det går att köra på fyllan en viss helg därför att polisen befinner sig i eller någon annanstans. Jag tror faktiskt att människor gör så. Det känns inte bra. i har i alla fall underlättat i fråga om problemet med att det inte går att rekrytera. Det andra problemet, att det inte finns poliser överallt, är ett ekonomiskt problem och det måste också lösas. Min fråga gällde i , och jag hoppas verkligen att den ska få vara kvar. 26 Justitieminister (): Man kanske ska läsa hela budgetunderlaget. Då kan man konstatera att det inte är något konstigt med det här underlaget jämfört med andra. Det handlar om huruvida det ska tillföras ytterligare medel 2008, 2009 och 2010. Vi kan ganska enkelt jämföra den diskussion vi har haft med tidigare diskussioner 2004, 2003, 2002 och 2001. Oppositionen, , har påstått att jag har uttalat felaktigheter, och man har sagt att pengarna inte kommer att räcka, att poliser inte kommer att kunna anställas, att det inte kommer att bli någon ökning. Men det finns faktiskt bara en verklighet, det finns bara ett svar: Antingen är det vi eller ni som har rätt eller fel, men min ödmjukhet förbjuder mig att säga det i alltför tydliga ordalag. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:392 om hälsorisk av strålning från mobil 27 Statsrådet (): har frågat socialministern om hon avser att verka för att ett nationellt forskningsprogram om hur de elektromagnetiska fälten påverkar hälsan startas. Dessutom frågar om socialministern avser att vidta åtgärder för att den totala strålning i vardagslivet som särskilt barnen utsätts för aktualiseras och riskbedöms. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. har genomfört ett regeringsuppdrag med syfte att granska svensk forskning kring hälsoeffekter av elektromagnetiska fält (EMF). Rapporten, som överlämnades till regeringen , visar att forskningen i generellt håller en tillfredsställande vetenskaplig kvalitet. En av slutsatser är att den svenska forskningen om hälsoeffekter av EMF bör konkurrera om forskningsstöd med annan forskning. har tagit initiativ till ett internationellt forskningsprojekt om EMF med syfte att studera mobiltelefonins eventuella hälsokonsekvenser. Samtliga EU:s medlemsländer, däribland , har blivit tillfrågade att delta i projektet. utreder berörda svenska myndigheter och organisationer möjligheten att delta i projektet. Jag följer noga hur myndigheterna agerar för att få detta projekt till stånd. Beträffande den totala strålningen i vardagslivet har Arbetarskyddsstyrelsen, , , och () i samråd utarbetat en myndighetsgemensam vägledning om lågfrekventa elektriska och magnetiska fält. De svenska myndigheterna menar att det inte finns några hälsoeffekter under 0,4 mikrotesla. Det samlade vetenskapliga kunskapsläget visar inte heller på några skadliga hälsoeffekter vid långvarig exponering från låga nivåer av EMF. Medianvärdet för bostäder och daghem i större städer är ca 0,1 mikrotesla enligt myndigheternas vägledning. Det finns inte några gränsvärden för extremt lågfrekventa fält, såsom tv, spis, hårtork och dammsugare, varken i arbetsmiljön eller för allmänheten. Jag har dock fått veta att både och håller på att förbereda föreskrifter och allmänna råd för sådana gränsvärden. När det gäller allmänhetens behov av information om EMF lämnade SSI en rapport om behovet av information om strålning från mobiltelefoner till regeringen. Bakgrunden till rapporten är regeringsuppdraget att utreda eventuellt behov av informationstext angående strålning från mobiltelefoner och andra terminaler för mobil kommunikation. I rapporten visar SSI att det finns ett behov av information till allmänheten om strålning från mobiltelefoni. SSI har därför påbörjat ett arbete med att ta fram ett informationsmaterial, avsett för allmänheten, om mobiltelefoner och strålning där det kommer att framgå hur man på olika sätt kan minska onödig exponering från mobiltelefonen. De nordiska strålskyddsmyndigheterna menar att det är klokt att till exempel använda handsfree-utrustning som minskar exponeringen till huvudet avsevärt. Denna information bör riktas till vuxna, ungdomar och barn. Jag vill i det sammanhanget särskilt understryka det ansvar jag anser att föräldrar har för barns användning av mobiltelefoner. Jag kommer att aktivt bevaka SSI:s arbete med att utarbeta informationsmaterial om möjligheterna för användarna att minimera exponeringen för onödig strålning. Det finns inte vetenskapliga belägg för att exponering från mobiltelefoner eller basstationer skulle ge upphov till skadliga hälsoeffekter, om man inte överskrider rekommenderade gränsvärden för exponeringsnivåer. Men mobiltelefoner har inte använts i någon större skala . Även om det inte finns belägg för att exponering från mobiltelefoner kan vara skadlig går det inte att helt utesluta att det kan finnas hälsoeffekter av flerårig användning av mobiltelefoner. Det är därför viktigt att forskningen om hälsoeffekter av EMF från mobiltelefoner fortsätter. 28 (): Tack miljöministern för svaret. Jag känner ett behov av att inledningsvis uttrycka mig ödmjukt i den här frågan. När jag har tagit del av andra rapporter har jag blivit orolig. Någon känd man har sagt att var tid har sin blinda fläck. Jag känner en oro för att det här är en fara som vi har underskattat. Jag vill hänvisa till några rapporter och information som jag har fått fram. Den brittiska regeringen avrådde barn från att använda mobiltelefoner och rekommenderade en varningstext på telefonerna avseende deras hälsofarlighet. har en helt ny rapport släppts där det engelska strålskyddsinstitutet ånyo konstaterar att mobiltelefoner kan vara farliga för barn och att föräldrarna ska ta sitt ansvar. kom en europeisk studie där tolv forskargrupper har fått fram chockerande resultat som visar att mobilstrålning orsakar skador på arvsmassan i form av DNA-brott. Enligt uppgift från i har industrin gjort massiva försök att mörklägga resultatet. Jag som har varit med i politiken ganska länge känner att det här är jämförbart med när tobaken började diskuteras i det svenska samhället huruvida den var farlig eller inte. Då var det mycket starka krafter från tobaksindustrin som hävdade att det inte var alls någon fara med detta. Men trots många engagerade eldsjälar på området kom det mer och mer fram hur farlig tobaken är. Det är väl alla glada för . När det gäller en så använd vara som en mobiltelefon, där nästan varje barn har sin egen mobiltelefon, är det självklart ett utomordentligt svårt ämne att ta upp. Varken jag eller någon annan som tar upp det blir populär. Det går lite grann emot. Min oro för våra barn är oerhört stor. När de dessutom exponeras för andra elektromagnetiska fält, inte minst vid datorn, blir den totala strålningsrisken ofantligt mycket större än vid ett enda fält. Det är detta som oroar mig. Det finns en svensk studie. En man som heter i har bevisat att det finns en ökad risk för hörselnervstumörer hos mobilanvändare. Jag ger mig inte ut för att ha rätt, men jag blev glad när justitieministern innan han gick sade att det bara finns en verklighet och en sanning. Vem har rätt? Om vi tittar på olika studier i , i och så vidare ser vi att mycket talar för att det finns all anledning för oss att vara oroliga. 29 Statsrådet (): Ja, jag tror att det finns skäl att vara ödmjuk i den här frågan. Var tid har sin blinda fläck. Men vi kan nog säga att det här inte är någon blind fläck i det avseendet, utan det pågår ett massivt arbete och en väldigt omfattande diskussion kring den icke-joniserande strålningen. Vad vi kan göra som politiker är att ta till oss forskningen och försöka sammanställa resultaten. Det gör våra myndigheter, och det gör också de internationella organ som arbetar med det här. De strålvärden som vi har inbegriper en försiktighetsprincip. Jag känner mig trygg med den, men jag tycker att det är väldigt viktigt att vi följer forskningen. De studier som nämns är välkända, självklart för mig och för alla som arbetar med den här typen av forskning. De analyseras av våra myndigheter. Bland de enstaka studier som fortfarande finns är till exempel . Jag tycker att det är oerhört viktigt att den nu följs upp och publiceras i vetenskapliga tidskrifter, och att vi ser vad förändringarna i materialet kan betyda. Vi har inget bevis för att strålning när den används i mobiler är farlig. Det är en väldigt viktig studie. När det gäller slutsatser om vad vi bör göra och hur vi bör varna vill jag göra klart att Stewartrapporten, som kom i , inte har några andra vetenskapliga underlag än de vi har, och inte heller den rapport som man lämnade för någon tid sedan. I var det en vändpunkt när Stewartrapporten kom. hade man inte alls diskuterat de här frågorna. Vi har ingen annan syn på försiktigheten när det gäller barn och mobiltelefoner. Jag anser att när det handlar om mobiltelefoner har vi anledning att verkligen vara försiktiga. Det var därför som jag gav i uppdrag att se om vi skulle ha informationstexter på mobiltelefoner. Det arbetet pågår , och där ingår naturligtvis också att informera om att man har ansvar för barn och på vilket sätt man enkelt kan minska exponeringen. Vad vi inte kan ha, och som man inte heller har i såvitt jag känner till, är varningstexter. För att ha varningstexter måste vi ha ovedersägliga vetenskapliga bevis för att det finns påvisade hälsoeffekter. Det vetenskapliga underlaget har vi inte . Det vetenskapliga underlaget har vi när det gäller tobak. Där har vi också riktiga varningstexter. De är varningstexter som finns i hela EU och som alltså är möjliga att ha på den inre marknad vi har. Vi får acceptera att vi ibland måste leva med osäkerhet, att vi måste invänta ny forskning. Medan vi gör det ska vi agera så klokt som möjligt. Jag anser att vi agerar klokt . Vi följer forskningen, vi är uppmärksamma och vi informerar om vad vi vet men också om vad vi inte vet. Det tycker jag är det rätta sättet att agera. 30 (): Självklart ska vi vara så sanna som möjligt i vår information från statliga myndigheter. Men enligt mitt sätt att se har vi så pass mycket på fötterna att vi redan nu borde kunna bestämma om varningstexter. Enligt den uppgift jag har rekommenderade just britterna varningstexter . Varningstexter är inte någonting obligatoriskt, men de är ändå ett bevis för att vi ser allvarligt på det. Jag tillhör också dem som har arbetat aktivt för att få varningstexter på alkohol, och finns det i varje fall en acceptans för det utifrån det här synsättet. Jag tror att det är väldigt bra. Precis som miljöministern sade finns det varningstexter på tobaken. Jag ska ställa ett par frågor i detta inlägg. Den första frågan är: Har miljöministern i EU aktivt tagit upp frågan hur man tillsammans ska kunna arbeta med det här? Den andra frågan som jag vill ställa är: Vem tar ansvaret för framtida skador? Om det ansvaret ligger på oss ska vi naturligtvis så snabbt som möjligt fördjupa oss och söka ännu mer kunskap, kanske till och med vidta åtgärder för att vara på den säkra sidan. I fråga om barn och mobiltelefoner verkar det inte finnas några som helst olika åsikter, så långt jag förstår. Jag ställde tre frågor i min interpellation, och en gällde forskningsprogrammen. Vad vill miljöministern? Är man aktiv i fråga om den här forskningen från regeringens och sida? Jag tycker att det är en väldigt viktig signal. uppmanar ju alla länder att nationellt satsa på de här forskningsprogrammen. En fråga handlade om att se en helhet i den strålningsutsatta miljö där våra barn finns, inte minst med datorer, så att man får en riktig bedömning. Jag vet att man har gjort en del bedömningar, och det ser jag också här. Men det är inte förrän som det har blivit så vanligt att i princip alla familjer har flera mobiltelefoner. Det är inte alls det möjligtvis fanns en mobiltelefon i varje familj. Det är likadant med datorerna; de har ökat oerhört mycket enligt statistiken. Vi vet att våra barn sitter framför datorer och spelar dataspel många timmar . Det är därför som jag uttrycker att vi borde se lite bredare på det här, för våra barns skull. Då är min fråga: Är det något aktivt arbete på väg för att uppdatera detta nu? 31 Statsrådet (): Låt mig först säga när det gäller EU att vi är mycket aktiva i EU. Som minister har jag framför allt varit aktiv i arbetsmiljösammanhang. I övrigt är det framför allt expertarbete. Vi deltar i mycket forskning. Flera av de forskningsprojekt som nämns är just EU-projekt och andra internationella projekt. Vi deltar också i de internationella organisationer som arbetar med strålskydd. Vi arbetar även i , vilket kanske är det mest intressanta i det här sammanhanget när vi diskuterar hälsofrågor. Det är alltså därifrån som man nu har tagit initiativ till en fortsatt gemensam forskningsinsats. Min bedömning är att det viktiga är att vi deltar i de stora internationella forskningsinsatserna. Vi kan inte lösa dessa problem här hemma på egen hand. Däremot är det viktigt att vi deltar. Självklart har vi från drivit de här frågorna och varit aktiva, för att få analysen av . Den analysen har också gått in i den forskningspolitiska proposition som just nu förbereds. När det gäller vem som tar ansvar har vi självfallet alla ett ansvar. Men vi har också ett ansvar för att vi har en god vetenskaplig grund för vår miljöpolitik.