prot · GS0964 · 2005-01-26 00:00:00 — Men man kan inte stoppa forskning och nya uppfinningar. Det är viktigt att konstatera det. Det är inte alls så långtgående som den amerikanska modellen, vilket har kommit upp i debatten, och att allt i stort sett skulle kunna patenteras. Man skiljer väldigt noga. Det ska vara en teknisk innovation. Det får inte vara rena affärsmetoder som inte har med den tekniska datorfunktionen att göra. Som ett exempel kan nämnas att man kan gå in på hemsidan på nätet för något som heter Amazon och beställa böcker, cd, dvd och så vidare. Man kan beställa med en enda knapptryckning. Denna funktion, det vill säga att man kan beställa med en enda knapptryckning, är patenterbart i . Men det kan inte patenteras i den svenska och därmed europeiska lagstiftningen. Det är en affärsmetod mer än en teknisk lösning. Det är snarare en fördel för att inte få för breda och långtgående patent att man nu reglerar tydligt vad som ska gälla. Man måste också nämna att detta inte ens ligger på bordet här i och i EU. Det kommer att behandlas av ministerrådet. Det är en förhandling som pågår. hade en annan uppfattning än ministerrådet. Det slutgiltiga resultatet kanske inte blir exakt så som det förslag som ligger , vem vet. Jag skulle också vilja beröra arenarätt. har på ett bra sätt tagit upp en del invändningar mot det. Man måste dra gränsen någonstans. Det är klart att man skulle kunna ta in idrottsevenemang, akrobater, imitatörer och så vidare. Men frågan är hur man ska göra med föredragshållare och till och med politiker. Deras framföranden kanske skulle ha samma rättigheter så att man inte får fotografera och filma. Var går gränsen? Huvudprincipen är ändå friheten för medborgare och till exempel journalister att ta bilder på sin omvärld. Man kan i varje enskilt fall avtala att man när man besöker ett evenemang inte får ta bilder. Sedan kan man alltid bryta mot detta, och självklart görs det. Men det blir inte lättare att komma åt det för att man har arenarätt jämfört med om man har dagens avtalslösning i de situationerna. Det är samma svårigheter i båda fallen. När det gäller kopiering har också på ett bra sätt bemött den frågan. En annan fråga i betänkandet som lite liknar den är frågan om följerätt, det vill säga konstnärers möjlighet att få ersättning när man säljer deras verk vidare. Där var en liknande diskussion. Det gällde risken att vissa organisationer som hanterar inkassering av pengarna och utbetalningar skulle diskrimineras. Här finns ett fall från som visar att så inte är fallet. BUS är den stora organisationen för bildkonstnärer. Det finns ytterligare en organisation som heter DUR. HD-domen visar att båda organisationerna har rätt att sköta hanteringen av pengarna och utbetalning till konstnärer. Det är väldigt viktigt att skydda patenträttighetshavarna mot patentintrång. Därför har vi här i beslutat om skärpta regler. Det gäller skärpta straff, skadestånd och civilrättsligt förfarande för att säkra bevis i fallen. Även på EU-nivå har man arbetat med miniminivåer för komma till rätta med bevis, vite och skadestånd. Utöver det finns ett direktiv för att säkerställa skyddet för immaterialrätten på EU-nivå som ska införas i svensk rätt. Vi vill avvakta vad det slutar i. Jag kan avslutningsvis säga att jag tycker att betänkandet innehåller många bra och intressanta motionsyrkanden. Men jag anser att de flesta av dem tillgodoses av gällande rätt och pågående arbete både här i och i EU. När det gäller det som inte är klart än får vi avvakta resultatet av det. 30 () replik: Jag har svårt att tänka mig att någon politiker skulle ha något att erinra mot att bli fotograferad och ivägskickad på en hemsida så att fler människor kan skaffa sig uppgifter och information om vad man har att säga, . Men det var inte det jag egentligen skulle prata om här . Jag nämnde i mitt anförande att utskottsmajoriteten har ändrat sig lite grann när det gäller tidigare behandling och när man nu tar ställning. Förut ansåg man att det varken i motioner eller på annat sätt hade framkommit några bärande skäl för att man i skulle överväga införandet av ett nytt immaterialrättsligt skydd. Man stödde sig på den mening som jag läste upp förut: De antaganden som gjordes 1986 om möjligheter för utövare som saknar upphovsrättsligt skydd att avtalsvägen få till stånd garantier mot obehöriga upptagningar är såvitt utskottet kunnat bedöma riktiga. Det stödde man sig alltså på . Det gör man inte längre. verkar det inte som att man stöder sig på någonting. Menar man , , att de antaganden som gjordes 1986 inte riktigt håller streck med tanke på de som har gått mot bakgrund av Internets utveckling och så vidare? Och hur bedömer att man ska kunna fixa till avtal? Skulle det exempelvis stå skrivet någonting på biljetten om att fotografering eller översändning till webbsidor ej får förekomma och så vidare? Vad skulle det ha för verkan när det ändå inte finns ett upphovsrättsligt skydd för evenemanget och informationen om detsamma? 31 () replik: När det gäller den första frågan om politiker och om det finns ett behov där så tror jag generellt sett att vi politiker är glada när folk kommer och lyssnar och även fotografer. Ännu bättre är det kanske när vi kommer i tidningen! Men man ska inte dra alla över en kam. Det finns politiker som drar oerhörda mängder människor. Låt oss säga att till exempel är på besök. Det kan också till och med vara någon svensk toppolitiker. I de fallen kanske det kan vara intressant. Jag tror säkert att man kan förhandla fram detta avtalsvägen, eller så kan man se till att biljettpriset till sådana evenemang täcker kostnaderna. Vad gäller den mening som skulle tas bort kan jag utläsa i betänkandet att den finns kvar under rubriken . Bakgrund är kanske inte detsamma som motivering, men jag tycker ändå att det är ett viktigt underlag för beslutet. Om vi i utskottet hade tagit avstånd från meningen så hade vi inte haft den kvar under rubriken . Där står precis det här om att man kontraktsvägen i allmänhet kan skapa sig garantier. Problemet i och med Internets utveckling gäller även för teaterföreställningar och för dem som har den så kallade arenarätten. Även om det är förbjudet så kan man ju även där ha med en kamera och sedan sända via webben. Det är egentligen ett annat problem. Hur ska man då konkret manifestera förbudet mot att ta bilder? Jag har ett exempel från när jag var på för första och enda gången , för jag brukar inte vara där så ofta och såg The Producers. Då kom en person fram innan föreställningen började, krävde tystnad i lokalen och sade att det är förbudet med all fotografering. Så enkelt var det. Jag tror att man kan ha både den och andra lösningar i de här sammanhangen. 32 () replik: Jag tycker inte att det finns några bärande skäl för utskottsmajoriteten att avslå det utökade skydd som vi vill införa. Vi kan till exempel ta en imitatör; vi kan tänka oss det uppskattade programmet som finns i Godmorgon, världen! Där finns imitatörer och lite trevlig satir om svenskt samhällsliv och så vidare. Säg att det skulle förekomma i en lokal där det skulle kunna komma in 1 000 människor. Det kan vara lätt att ha avtal om det gäller fem personer. Men om det är 1 000 personer har jag svårt att se hur man ska kunna fixa till ett avtal som skulle ha fog för sig och någon form av giltighet. sade att det är likadant med en teaterföreställning; även där kan man bryta. Men det är inte riktigt på samma sätt, för den är upphovsrättsligt skyddad. Det är det inte om exempelvis någon eller några imitatörer gör föreställningar som upprepas . Då kan någon vara där och med videokamera och mobiltelefon få över det till en webbsida. Sedan kan otroligt många människor ta del av detta. Man behöver inte besöka lokalen , dagen efter eller vad det nu kan röra sig om. Jag skulle vilja ha en förklaring till hur utskottsmajoriteten kan tänka sig att ett kontrakt eller avtal som har ordentligt fog för sig och något slags gällande rättsverkan skulle kunna vara formulerat. 33 () replik: Avtal har alltid en gällande rättsverkan om de är ingångna på rätt sätt, om parterna är överens och om man har informerat ordentligt. Jag ser inget större problem med detta. När det gäller att upplysa personer om vad som är tillåtet och inte så är det samma problem med teaterföreställningar, musikframträdanden och så vidare. Jag är övertygad om att inte alla i salongen inte minst barn, men även vuxna vet att det är förbjudet att ta bilder eller filma. Även i de fallen kan man gå åt andra hållet. Låt oss säga att ens barn eller någon som man känner framför ett stycke. Då kan man tillåta att det tas bilder och att journalister är där. Man ska inte glömma att man i många fall, både när det gäller idrott, teater och annat, vill sprida det som händer. Det kan ju till och med vara en fördel att tv sänder en liten snutt från en föreställning; det kan leda till en större publik . All spridning är alltså inte av ondo. Det är inte heller alla som vill se en film som är tagen med en rörlig kamera som skakar när någon sitter i biosalongen och tar bilder. Det blir ändå en sämre kvalitet. Jag tycker inte att huvudfrågan gäller vad som ska vara reglerat eller inte. Den gäller hur vi ska komma åt dem som olagligen filmar eller fotograferar där inte den rättigheten finns inom teatern får man ju inte göra det eller där man avtalsvägen har kommit fram till detta. Hur kommer vi till rätta med det? Det är det som jag ser som huvudproblemet. Återigen gäller det gränsdragningarna. Det kan gälla en lysande föredragshållare som därmed inte är en konstnär, men som improviserar fram ett lysande föredrag om nya medicinska rön till exempel. Det kan vara samma situation där; det kommer kanske inte lika många om man har fått se det på webben, eller så kommer det dubbelt så många för att man har spridit information. Jag tror att vi egentligen är överens om att huvudproblemet är att komma till rätta med dem som utnyttjar det här. 34 () replik: Jag vill ställa några frågor till eftersom jag tolkade hennes anförande så att frågan som gäller mjukvarupatent inte skulle vara så aktuell. Det finns två bitar i det här. Den ena är att det är en så osäker tolkning av gällande lagstiftning och den andra är hur frågan hanteras. var detta inget ärende på trots att det skulle tas upp på ministerrådet vid det sista mötet före ledigheten. Det blev ingenting av det, utan man flyttade fram frågan om mjukvarupatent till ministermötet . Det har främst varit polska ledamöter som genom olika aktiviteter lyckades förhindra att det fattades ett beslut på ministermötet. har man skjutit upp detta. sade man att man skulle skjuta på beslutet , det vill säga till . Det är alltså nu . Jag har en fråga till som jag också tror är ledamot i . Vi upplever att patent på datorprogram är en icke-fråga här i . Med tanke på informationer från regeringssidan skulle jag vilja höra om detta över huvud taget kommer att diskuteras i . Är det troligt att det kommer upp som planerat ? I så fall är det ju verkligen en högaktuell fråga. Då kan man inte säga att den inte skulle vara aktuell för dagen. 35 () replik: Den här frågan är långt ifrån ny. Den har behandlats . Jag är visserligen med i , men jag vill påminna om att det är utskotten i som huvudsakligen bär EU-politiken. Därför har vi i lagutskottet haft ordentliga föredragningar i den här frågan och dessutom bjudit in folk med olika ståndpunkter och naturligtvis även regeringen för att de ska få redovisa sin syn på de här frågorna. Detta hände alltså för länge sedan. Frågan kan ändå komma upp i , speciellt om den inte har varit uppe i utskotten. Men i det här fallet har den ju varit uppe i utskottet. Jag vet inte om den här frågan kommer upp . Det får nog eller regeringen lämna besked om. Frågan är långt ifrån ny, och det måste finnas något nytt att presentera när frågan kommer upp. håller på att förhandla . När beslutsunderlag föreligger måste man givetvis kunna ta ställning till det. Det är intressant att även lagutskottet, och inte bara , tar ställning till det. 36 () replik: Frågan är väldigt intressant därför att det är väldigt svårt att tolka var gränsdragningarna går. Den är också intressant därför att det finns meningsskiljaktigheter mellan och ministerrådet och därför att det finns lite olika synpunkter i de nationella parlamenten. Det är väldigt olyckligt att man för fram lite olika budskap från det europeiska patentverket och från . Det visar verkligen att detta inte är så enkelt. Det finns oerhörda svårigheter i § 3 där man har skrivit in vissa undantag, och betecknar dem som sådana när det gäller matematiska metoder och dataprogram, och att det inte är patenterbara uppfinningar. Det är oerhört komplicerat när man lyssnar på dem som kan den tekniska biten och när man lyssnar på dem som följer hur det ska gå till lagstiftningsvägen. Sedan är det synd att säga att bara lagutskottet skulle ha ansvar för det här. Jag tycker i och för sig att det är riktigt, men som läget är nu borde det också vara en fråga som kommer på bordet i inför att ministerrådet ska fatta ett beslut. Jag vill skicka med det. 37 () replik: Det är , som det är utan den nya regleringen, som rättsläget är osäkert. Tusentals patent har redan beviljats, och då har man inte haft det här direktivet som grund. Då har man gått efter den vanliga patentlagstiftningen som inte är anpassad efter datorrelaterade uppfinningar. Det blir verkligen osäkert. Det är en tolkningsfråga i det enskilda fallet, mellan olika domstolar och länder om vad som är en uppfinning och vad som inte är det. Jag vet inte exakt hur det slutliga förslaget kommer att se ut, men så som förslaget har sett ut är det en rimlig kompromiss. Det är inte så långtgående som den amerikanska modellen. Det skulle vara att gå alldeles för långt och innebära att rena affärsmetoder kan patenteras. Men vi ska inte heller ha patentlöshet. Jag tror inte att det bara är stora företag som skulle drabbas av detta, utan även mindre företag. Det finns inget som hindrar ett mindre företag från att göra en innovativ lösning, och då behöver man skydd på det området. Sedan vill jag också påminna om att ingenting hindrar forskning. Kommer man på en ny idé när man forskar får man kommersialisera resultatet av det. Jag ser snarare att det är välkommet ju snabbare de här reglerna kan införas. Sedan får vi se exakt hur utformningen blir. Jag uppfattar förslaget som det ser ut som en väldigt bra kompromisslösning. Det är brännande hett, och jag är övertygad om att så fort förslaget kommer och ska upp på EU:s bord och fattas beslut om, kommer att få titta på frågan. Ofta får vi papperna som regeringen. Jag är övertygad om att det kommer att fungera. 38 (): Jag vill i mitt anförande framför allt ta upp två frågor som betänkandet berör. Det handlar om det som också har varit mycket diskuterat här tidigare i debatten, nämligen patent på mjukvara och genteknik. de gröna menar att den ska verka för att patent på mjukvara inte införs i genom att regeringen inom EU:s beslutande organ aktivt verkar för att databehandling inte uppfattas som tillhörande ett teknikområde i patenträttslig mening och att innovationer på databehandlingsområdet inte uppfattas som uppfinningar i patenträttslig mening. Vi säger ja till upphovsrättsskydd men inte till patent. Vi ska inte urholka grundtanken med patent. Utskottsmajoriteten avslår miljöpartimotionerna Fi261 yrkande 4 och L375 och hänvisar till pågående arbete inom EU. tar också upp det i sitt anförande och säger att vi ska vänta på det som pågår. Men vitsen med motionerna är ju att ge ett tydligt mandat till regeringen i den pågående processen att verka för att mjukvarupatent inte införs på det sätt som ministerrådet och kommissionen har diskuterat. Då är det konstigt att utskottet motiverar sitt avslag med att man ska avvakta det pågående arbetet inom EU. Det verkar som om majoriteten inte vill att ska ange en svensk hållning i frågan. I har parlamentet tvingat sin regering att ändra hållning. riksdag borde också ge ett tydligt mandat till regeringen att verka för att mjukvarupatent inte ska införas. berörde de meningsskiljaktigheter som finns mellan och parlamentet. Det visar att det är viktigt att ger regeringen ett mandat. Man kan undra om och , även om ni inte är beredda att bifalla motionerna, kommer att verka för att ta upp frågan i innan det finns ett färdigt förslag för att diskutera hur hållning ska vara här. Patentlagstiftningen har ursprungligen tillkommit för att stimulera ny utveckling och för att tillsammans med upphovsrätten utgöra ett skydd för innovatörer och kreatörer. Området databehandling har i svensk patenträtt skyddats genom upphovsrätt, men starka krafter arbetar nu för att även detta område ska vara patenterbart. Det finns dock ett flertal oberoende studier från både och som pekar på att patent på databehandling verkar hämmande på den tekniska utvecklingen. Framför allt är det de små och medelstora företagen som verkar inom mjukvarubranschen som hotas. beviljar Europeiska patentkontoret, EPO, patent på databehandling även om detta saknar stöd i lagstiftningen. Risken finns nu att dessa patent får lagstöd, vilket skulle innebära en kris för stora delar av IT-branschen, framför allt för öppen mjukvara. För att säkerställa att utvecklingen på IT-området inte hindras är det viktigt att inte inför patent på databehandling likt det som redan finns i . Därför bör regeringen arbeta inom EU:s beslutande organ mot att patent på databehandling införs. Jag skulle till och med vilja säga att regeringen är nonchalant i IT-patentfrågan. fick de grönas skriftligt svar på en fråga till justitieminister angående patent på datorrelaterade uppfinningar. Frågan var varför ansett att förbinder oss att tillåta patent på databehandling. Svaret blev att det mycket vidsträckta begreppet databehandling inte går att undantas som patentområde. Vi menar att det är en felaktig tolkning. kräver patent på alla teknikområden, men databehandling är inte ett teknikområde, och inget i Trips säger att det måste definieras som ett teknikområde. Att definiera databehandling som ett teknikområde är i själva verket lika felaktigt som att definiera matematik som teknikområde. Det omöjliggör inte patent på uppfinningar som är datarelaterade men talar tydligt om att själva databehandlingen inte är av teknisk natur och inte kan patenteras. Det är inte en omöjlig linje utan en som fått stöd av en majoritet i . Vi i ser med hoppfullhet på teknisk utveckling. En teknisk utveckling inom informationsområdet ger möjligheter till öppna informationsflöden, nya tankar och demokratisk utveckling. Med mjukvarupatent stannar den utvecklingen av inom EU, och branschen förvandlas till juridisk träskmark. Konsekvensen av regeringens linje blir ett EU där stämningar och hot om stämningar är tongivande för IT-utvecklingen. För oss är det solklart fel riktning. Varför regeringen och utskottsmajoriteten låtsas som att det inte finns några problem med det eller att vi inte skulle ha något egentligt val är däremot svårare att förstå. Jag vill fråga: Kommer moderater och socialdemokrater att gå hand i hand och stödja regeringen i att säga ja till patent på mjukvara, om nu frågan kommer upp i ? stöder reservation 5 i betänkandet, och jag yrkar alltså bifall till den. Sedan har frågan om arenarätt tagits upp. Jag kan inte se att det finns något uppenbart behov att lagreglera det. Frågan är också: Hur stort är problemet? Låt parterna själva hitta lösningar! Genpatent är också en stor fråga i det här betänkandet. När direktivet om patent och bioteknik diskuterades här i kammaren så lyfte fram att direktivet är oförenligt med viktiga, allmänt accepterade och djupt förankrade etiska värderingar. Det strider dessutom mot en vedertagen syn på vad som bör kunna patentskyddas. anslöt sig också till stora delar till den kritik som då riktades mot förslaget från miljörörelsen och även i de remissvar som fanns från , och . Vad gäller frågan om patent på biotekniska uppfinningar delar inte alls den syn som ger uttryck för i sin reservation. Inte heller utskottsmajoritetens mjäkiga svar, att följa frågan, stämmer med vår syn. Jag är inte så positiv som gav uttryck för. Vi anser inte att genteknik ska patenteras. Det gäller upptäckter, ja, men inte uppfinningar. Därför kommer vi att lägga ned våra röster gällande punkt 2 i betänkandet. Angående upphovsrätt vill jag bara nämna att det ju kommer en senare debatt, men att har deltagit i arbetet med lagrådsremissen. Vi delar i stort de uppfattningar som kommer fram, men det finns vissa delar som vi är tveksamma inför, och därför står vi inte bakom lagrådsremissen, men vi kommer att återkomma i den frågan. 39 () replik: Jag vill börja med att säga att alla frågor om vilka beslut ska tas i kommer till , även så kallade A-punkter, alltså sådana frågor som inte beräknas föranleda någon debatt. Vi kommer givetvis att få diskutera detta innan det kommer upp i EU. Jag vill än en gång påpeka att det hot som målas upp mot IT-branschen redan i så fall borde ha lett till katastrofala resultat med tanke på alla de tusentals patent som redan har beviljats, alltså där man har gått in på mjukvaruområdet och beviljat patent. Då undrar jag en sak. Med tanke på att det nya förslaget helt går i linje med nuvarande praxis i domstolar som beslutar i de här frågorna: Varför skulle detta då innebära en katastrof när det inte har gjort det? Tvärtom gör man här en tydlig gränsdragning gentemot den amerikanska modellen, just för att det inte ska bli för långtgående patent. Jag kan också säga att den sysselsättning som hotas i mindre IT-företag lika gärna kan hotas i större företag, och likaså: De mindre IT-företag som har kommit på en ny idé på mjukvaruområdet, varför ska inte de skyddas mot intrång och därmed få sysselsättning och tillväxt i företaget hotad? Ytterst handlar det om att stimulera forskning och utveckling på det här området för att föra IT-tekniken framåt, och man kan inte stimulera forskning om intrång hur som helst är tillåtna, för då kan man inte kommersialisera resultatet av sina idéer. Jag tror alltså att det är viktigt att man har den här principen att man kan ta patent inom väldigt tydliga ramar, givetvis, liksom man kan ta patent, fast det då är en tolkningsfråga från fall till fall vad som gäller. Jag tror att det här blir mycket säkrare för de enskilda. 40 () replik: Det är bra att du säger att frågan kommer upp i , men det gäller också att den kommer upp i så god tid att det inte finns ett färdigt förslag utan att man under resans gång också kan påverka i processen, så att det inte uppfattas så att man bara har valet att anta eller inte. När det gäller principen för vad som ska vara patent eller inte och det du säger om att det är en idé som det ska gå att kommersialisera finns det en gränsdragning. Vi menar att det är upphovsrätten som är skyddet, inte patentet. Som jag sade i mitt anförande: Det är som att jämföra med matematik. Man använder ett system, inte en teknisk lösning, och man kan inte enligt se det som en teknisk lösning. 41 () replik: Ja, det spelar kanske inte så stor roll vilket ord man använder, men med idé menar jag givetvis uppfinning. Jag tycker inte att en upptäckt är detsamma som en idé. Jag menar uppfinning. Det räcker alltså inte att man hittar något som är nytt, utan det handlar också om att man ska finna en industriell användning för detta. Det är det som gör det till en uppfinning. Det är det som är så viktigt när det gäller datortekniken: Här räcker det inte ens att det är en uppfinning, utan det ska vara en teknisk uppfinning. Det får inte vara en affärsmetod eller något annat. Frågan om genpatent har vi diskuterat tidigare. Där är det ju så att man kan ta till tvångslicens om det skulle vara så att företag har fått för långtgående skydd och kanske därmed hindrar att sjukvården får tag i billig medicin. Därför kan man alltså inom patenttiden ta till detta medel för att få ut till exempel medicinen till patienterna.