prot · GS09121 · 2005-05-17 00:00:00 — Så naturligtvis kan jag inte säga annat än att det är ett plötsligt infall från regeringens sida att nu börja diskutera avgiftsbeläggning av norra delen av eller delar av norra delens sträckning av . Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man plockar ut en del av all nationell vägplanering och i dess anslutning till norska sidan faktiskt inte gör annat än begränsar det samarbete som norra delarna av försöker att utveckla, både mellan invånare och inom näringslivet, till skillnad mot det som ministern svarar. Jag vill få ett förtydligande på detta. Är det verkligen rimligt att man plockar ut en isolerad del av en vägsträckning i norra för en bompengsfinansiering utan att man tar ett nationellt grepp om alternativ finansiering? Det är inget som har diskuterats eller på länge lyfts upp i något sammanhang i på det sätt som ministern svarar. Jag vill ha ett förtydligande: Är det rimligt att det fem i tolv ska utredas om en isolerad del av norra sträckning av ska finansieras med bompeng? Den andra frågan vill jag lyfta fram med anledning av att ministern säger att det med den nya bron kommer att skapas ytterligare möjligheter att utveckla kontakterna över gränsen. Det är ju inte så att vi har rott över . Vi har ju en gammal bro. Även den belastas med bompeng även om den redan är betald. Jag återkommer till det löfte som gavs av statsrådet , nämligen att boende och verkande i det geografiska område som framför allt berör pendlingen skulle få en betydligt lägre bompengsavgift än de nu beslutade . Vad svarar ministern på det? Är det ett löfte som kommer att uppfyllas? 13 (): Jag vill tacka och för den här interpellationen som jag hoppas kan ge ett klargörande när det gäller frågan om . Jag var här i kammaren för att hämta ett betänkande och fick då se att den här frågan skulle debatteras. Jag kommer inte från den norra delen av utan från mitten av , det vill säga . Jag har, liksom , följt frågan och även ställt frågor till och fått löften och årtal. Det som bekymrar mig är, om man ser det historiskt, att en avsaknad av en skärgårdspolitik har gjort att regeringen varit medskyldig till att många arbeten lagts ned i våra skärgårdssamhällen. är en oerhört viktig del sett ur näringssynpunkt. Jag uppfattar som en duktig och klarsynt minister som tar argumenten till sig. I svaret står det att bompeng inte var något plötsligt infall. Det var just det som tog upp. Jag ser det på samma sätt. Frågan om bompeng har inte diskuterats innan det var aktuellt med de som ännu inte är färdiga. Kan tala om för oss här var ärendet ligger för de som det handlar om när det gäller världsarvet? Många departement är inblandade. Det är kultur, näring, jordbruk med flera. Enligt vad som har framkommit i medier kan ingen tala om var ärendet ligger när det gäller dragningen av genom världsarvsdelen. Det är den fråga som jag vill ha svar på. Hur ser näringsministern på frågan om näringsliv i skärgårdskommunerna som är så beroende av ? Det gäller som ligger längst upp, men även kommunerna utanför som och som är mycket beroende av och att det inte blir en bompeng. Precis som har framkommit här tidigare blir det samma människor som drabbas av en kostnad. 14 Statsrådet (): Låt mig först säga att alla tre interpellanterna pekar på viktiga frågor. Jag uppskattar den möjlighet till interpellation som vi nu har. Jag tar mig tid att något i detalj redogöra för delar av de olika sträckorna. Jag gissar att det är många som berörs av den här utbyggnaden och är intresserade av den här debatten och som, precis som och , undrar var ärendena ligger. Jag börjar med fråga om det skriftliga beskedet där vi kopplade ihop om de nationella ansvarstagandena och de åtaganden vi har gjort i EU gäller. Svaret på den frågan är ja, de gäller. Jag vill också säga något kort om synen på avgifter. Det är inte någon plötsligt påkommen fråga eller en plötsligt påkommen ståndpunkt. Vi hade ett brett arbete inför beslutet om infrastrukturplanerna. En av de regioner som uppvaktade mig, inte bara i utan också på plats i regionen, var . De har långt utvecklade och långtgående idéer om hur man skulle kunna ha avgifter på vägar för vissa fordon och använda avgifterna för att bygga vidare på infrastrukturen, det vill säga att låta avgiften gå tillbaka till infrastrukturen. Det väckte en fundering om det fanns skäl för oss att titta på hur avgifter skulle kunna utformas i för att kunna användas både till att styra trafiken mot de vägar som vi bygger för tung trafik och till att ibland kunna bygga infrastruktur snabbare. De idéer som kom med låg väl i linje med de debatter som då fördes inom EU. Vi har haft debatter inom EU om Eurovinjett. Så sent som vid förra transportministermötet kom vi överens om att vi vill se ett liknande system när det gäller avgifter på tunga fordon i hela EU. öppnas nu Eurovinjett för att vi nationellt kan bestämma på vilka vägar avgifterna ska kunna tas ut. De gamla beslut som EU hade innebär att man fick ta ut avgifter på tunga fordon på motorvägar, men inte på andra vägar. Det oroade oss i . Se framför er att vi skulle bestämma oss för att ta ut avgifter för tunga fordon på . Då finns det en risk att de tunga fordonen tar en annan väg innanför som egentligen inte är byggd vare sig för fordonen eller för den sikt de behöver för att kunna ta sig fram där. Därför menar vi att om ska ta ut avgifter på tunga fordon eller på annan trafik måste vi veta vad vi gör när vi tar ut avgifterna så att vi får den tunga trafiken där vägarna är byggda för det och där miljöprövningar klarar det. Eurovinjettbeskedet var ett viktigt steg i den meningen. Alla de här tre sakerna var grunden för att vi tyckte att det fanns skäl att titta på om det är rimligt att ta ut avgifter och hur de ska kunna tas ut. Det betyder inte att vi redan har bestämt oss. Vi vill ha ett underlag från utredaren. Det presenterade vi också när vi offentliggjorde det paket av infrastrukturinvesteringar som vi nu har i . Jag kan berätta att många av de delar av som återstår ligger väl i linje med de planer som vi har sagt. Vi har en invigning 2005 vid Kallsås-Småröd. Vi har en byggstart mellan Småröd och Saltkällan . Den stora och svåra frågan när det gäller miljöprövningar är vid Tanums , som pekade på. Det är första gången vi ska göra en miljöprövning där vi går igenom ett världsarvsområde. Det är mycket svårt, men vi kommer självklart att hantera även den frågan. Just den frågan ligger på . De arbetsplaner som ska upprättas ligger på . Där arbetar vi prioriterat med de frågorna. De miljöprövningar som finns när det gäller tillåtligheten ligger på . Vi har en ständig dialog och diskussion mellan departementen. Vi är måna om att göra vad vi kan för att hålla ett högt tempo i det fortsatta arbetet. 15 (): Jag vill också understryka det som tog upp, nämligen att det i slutet av svaret nämns att satsningen på från till svensk-norska gränsen är en väldigt viktig infrastruktursatsning och att man har byggt ut åtskilliga mil. Till syvende och sist är det de 6,4 återstående milen som vi diskuterar. De andra har vi egentligen inte så mycket synpunkter på mer än att de fungerar bra. När man ser på E 6:ans utbyggnad i norra har den nått en nivå så att standardskillnaden skapar stora problem. Det är oerhört viktigt att komma vidare tämligen snabbt. Även de utbyggnader som statsrådet tog upp på slutet innebär ganska lång väntetid. Den första sträckan blir klar , men sedan är det ett uppehåll innan nästa öppnar. Köerna på fyrfältsvägarna i under högtrafik kommer att bestå. Detta såg vi med all tydlighet nu den första sommarhelgen. Då stod trafiken still på fyrfältsvägarna när bilarna skulle matas in där vägen trycktes ihop. Problemet är alltså närmast akut, som vi kan se att detta nu ligger framför oss. I det perspektivet är det naturligtvis väldigt angeläget att man kommer i gång överallt. Kommunerna i norra har faktiskt ganska stort fog för att vara oroliga över den regionala utvecklingen. Man kan fråga sig hur de ska kunna planera när de får så olika besked . De frågar sig när vägen kommer, om det blir vägavgifter etcetera. För min hemkommun till exempel är det helt avgörande för hela infrastrukturen, infartsvägar och allting, att man vet när detta kommer. Och det gäller inte bara vägar till och från utan faktiskt hela utvecklingen i regionen, utbyggnad av näringsliv och så vidare. Jag tycker fortfarande att regeringen är svaret skyldig här. Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga som jag hoppas att statsrådet kan skapa klarhet kring. I regeringsförklaringen sade statsministern att prioriteras bland annat E 6 norra . Vad innebär det att man är prioriterad, så att säga, och hur påverkar det regeringens arbete med just den frågan? Som jag tog upp lite grann förut ska vi inte bortse från att regeringen har ett ansvar även för viktiga delar av tillståndsprocessen. Naturligtvis ska handläggningen följa alla regelverk som finns, vara rättssäker och så vidare, men det hindrar ju inte att man kan jobba effektivt med frågan. Jag tror att man utan att överdriva kan säga att den politiska viljan och prioriteringen naturligtvis påverkar även det arbetet, det vill säga hur ärendena behandlas. Om statsrådet kunde utveckla även detta lite grann vore jag tacksam. 16 (): Det var bra att ministern förtydligade var diskussionen om bompengar på kom ifrån. Jag är mycket medveten om att tog upp den diskussionen. Jag har också stor respekt för Västsvenska Handelskammarens diskussion för att hitta sätt att utveckla infrastruktursatsningar. Dock var den trots allt ganska isolerad i förhållande till de politiska nivåerna i . Den västsvenska regionen har ju en politiskt styrd organisation med ministerns egna företrädare i majoriteten, och i de sammanhangen har det inte funnits någon diskussion om finansieringen där just norra pekas ut som en enskild del som skulle finansieras speciellt med bompengar. Min fråga som jag vill ha svar på är fortfarande: Är det rimligt att plocka ut en isolerad del på av en väg som gränsar till ett annat land från att ha en nationell strategi för hur infrastrukturen ska finansieras? Är det rimligt att plocka ut de mil det handlar om och att lokalbefolkningen ska belastas med ytterligare avgifter och vara de som ska ta ansvar för en E 6:a som varit diskuterad ? Invånarna i norra är ganska trötta på hur man hanterar och dess utbyggnad. Den andra delen är den tunga trafiken. Jag har stor respekt för det. En del av detta handlade om finansieringen av bron och vikten av att den tunga trafiken använde sig av just den nya bron. Jag har full respekt för det. Men ministern har fortfarande inte svarat på hur man kommer att avgiftsbelägga pendlaren som ingår i en arbetsmarknadsregion. I arbetsmarknadsregioner ska vi i vanliga fall prioritera bra pendlingsmöjligheter, men här lägger staten ut nya hinder. I andra sammanhang kan staten och regeringen, med och så vidare, sitta på möten om gränssamarbete och peka på vikten av att vidta åtgärder för att minska regelhindren längs gränsen, och ett av de kanske största regelhindren är att man avgiftsbelägger både den nya och den gamla bron. Det finns inga andra sätt att passera över än just att använda den nya eller den gamla bron. Min fråga är alltså: Hur blir det med löftet om lägre avgift för pendlingstrafiken i den arbetsmarknadsregion där norra är en aktiv part för att utveckla näringslivet och stärka denna arbetsmarknadsregion, en utveckling som är bra för båda sidor i den norsk-svenska regionen? Jag önskar svar på båda de frågorna. 17 (): sade att det nu förs täta dialoger mellan och . Den förklaringen tycker jag haltar lite grann. Återigen vill jag ta upp hur det har beskrivits hemma i : När medierna försökt få fram fakta här skulle jag kunna namnge personer på de olika departementen vet man inte var ärendet ligger. Det är alltså lite förvånande att säger att det pågår täta dialoger. Sedan var det bra att det kom ett klargörande om när idén hade växt fram, det vill säga detta med . Det handlar inte om år, utan det är månader sedan det här kom på tapeten. Det tredje jag vill nämna är något som kanske inte har framkommit här . I har trots allt samtliga partier, både opposition och majoritet, kommit överens om att prioritera . Jag tycker inte att regeringen har sett till den prioritering som denna stora region trots allt har gjort. Sedan svarade inte på hur hon såg på näringsutvecklingen och hur den tillgodoses i olika skärgårdskommuner som och , som har dessa vägar från sina kommuner in till . Hur ser hon på näringsutvecklingen i de kommunerna och deras möjligheter med tanke på att man nu har helt andra årtal för när detta ska färdigställas? 18 Statsrådet (): frågar mig vad det egentligen betyder att man säger att är prioriterad. Det betyder dels prioriterad när det gäller handläggningen av de ärenden, överklaganden och prövningar som regeringen måste ta ställning till och arbeta med, dels prioriterad på så sätt att vi är beredda att vika ytterligare pengar för att färdigställa . Det är en verklighet vi också lever upp till. Det visar sig nämligen att delar av den utbyggnad av som återstår långt ifrån alla de mil som berörs men delar går genom en berggrund eller på ett material som gör att asfalten är dubbelt så dyr per meter att lägga som på vanlig motorväg. Det är svårt att göra någonting åt. Det är också sådant man inte riktigt kan veta när man planerar, men får vi vara beredda att prioritera så att vi kan färdigställa vägen. Också i den meningen är den prioriterad. Det blir mycket dyrare att bygga resterande del av än vad vi trodde när vi började projektet, men vi får ta hänsyn till det och prioritera om. Underlaget visar sig nämligen behöva mycket mer av förstärkningar än vad vi anade från början. tycker att det blir en isolerad del att ta ut avgifter på . Jag menar att det beror på hur man formar avgifterna och vem som ska betala dem. Det är också den typen av frågor som utredaren ska svara på: Vad är det för trafik vi tycker att det är rimligt att ta ut avgifter på? När långtradare passerar från genom får de betala avgifter både i och i men inte längs . Det är klart att vi då är en port både mot industrin i och mot industrin i från . Många sådana avvägningar finns det skäl att titta vidare på, inte minst utifrån det beslut om Eurovinjett som tagits av transportministrarna. Svaret på frågan om detta betyder att det här blir en isolerad del av vägnätet är alltså: Nej, det behöver det inte alls göra. Det handlar om hur man utformar avgifterna och vad man sedan ska använda dem till. Sedan är avgifter ändå ett sätt att hitta alternativa lösningar. Det brukar ju företrädare för alla tre partier som finns representerade här tala väl om. Vi måste på olika sätt hitta PPP-lösningar för att kunna bygga lite snabbare. Avgifter är ju en del av det som används som alternativ finansiering och PPP är en annan del. När det gäller just hölls första debatten i om att ta ut avgifter . Ända har den frågan levt. sitter den svenska och den norska regeringen i slutförhandlingar. Vi är naturligtvis inne på de små detaljerna eftersom invigningen ska äga rum . kommer vi också att gå ut och informera gemensamt om vilka regler som ska gälla, vilka möjligheter som gäller för pendling och hur de olika avgifterna ska se ut för personfordon och för tunga fordon. Vi ser olika på momsfrågor och på skattefrågor i och i . Det är också anledningen till att vi sitter i slutförhandlingar just när det gäller de skatterättsliga frågorna. Men vi kommer att ge besked till alla som ska åka vägen innan bron öppnas. Ett kort svar på fråga är att jag verkligen beklagar om bilden i medierna är att regeringen inte samverkar. Jag satt med miljöministern , och vi gick igenom en rad gemensamma frågor som gäller klimatmål och transportpolitik, men också just de prövningar som föreligger. Inte minst gäller de det område som är ett världsarvsområde och som vi känner ett gemensamt ansvar för ska bli riktigt bra eftersom det är första gången vi gör den prövningen. Jag kan inte låta bli att nu också säga, eftersom jag hoppas att det är många som lyssnar, att jag utgår från att GT inte var lika oseriös när man försökte få svar från tjänstemän som man var när man sökte mig. Att ringa till min pressekreterare som inte får tag på mig behöver inte betyda att man inte ringer upp dagen efter för att få nya svar. Men GT skriver dagen efter att jag inte ville svara. Det beklagar jag, för den här frågan är mycket viktigare än att den ska behandlas så. Om bilden nu är att vi inte samverkar hoppas jag att den här debatten visar att vi verkligen gör det. Vi tar ett gemensamt ansvar för . 19 (): Först en liten kommentar till Västsvenska Handelskammarens förslag. Man hade väl kunnat behandla det men jag tycker, som har nämnts tidigare, att den frågeställning som man lägger fram inte alls behöver kopplas till E 6:ans utbyggnad utan den måste vara mer av nationellt övergripande karaktär egentligen. När det gäller olika typer av finansiering har vi från sida lyft fram PPP-lösningar. Men att det sedermera skulle finansieras över budgeten har väl varit vår vanligaste ståndpunkt i den frågan. Jag kan förstå, fru talman, att statsrådet tycker att vi närmast är tjatiga när det gäller frågan om utbyggnaden av i norra . Jag har ställt många frågor, har ställt många frågor och många andra har gjort det. Man kan ju fråga sig varför vi är det. Det beror på att vi känner att tiden liksom rinner ifrån oss gång på gång. Man får en förhoppning, så lever man med den ett tag och sedan kommer det nya ramar och så vidare. Det kan ha sina förklaringar i berggrund och annat, men på något vis är realiteten ändå att vägen inte kommer till. I det sammanhanget är inte ens välvilliga ord en så himmelens stor tröst, även om det naturligtvis är bättre än ett blankt nej. Vis av erfarenheten känner man en viss misstänksamhet när det gäller vad beskeden egentligen innebär. Därför blir det naturligtvis ett frågande gång på gång också. Man vill ha klarlagt precis vad regeringens avsikter egentligen är och vilken strategi som gäller. Jag ser tydligt att vi har fått ett klart besked att 2010 gäller som något slags slutdatum gentemot . Men sedan ser jag inte riktigt klart hur strategin för att nå dit är utformad. Sedan kan jag väl säga att det känns som om vägavgiftsfrågan hänger i luften och är ett reellt hot mot en regional utveckling i norra . Jag kan bara hoppas, men jag utgår från att statsrådet tar med sig våra argument i det fortsatta arbetet. Annars kan jag i alla fall för egen del lova att jag kommer att återkomma i frågan. 20 (): Jag skulle också vilja börja med det som kom in på. Bompengar eller vägavgifter måste ändå vara en nationell fråga och inte återigen en isolerad företeelse för in i , om vi nu pratar om tung trafik. Det byggs många vägar runtom i landet. Det är i norra som är utpekade. Den misstanke som jag har hört några uttrycka till mig är att norra är utpekat därför att det bara är norrmän som åker på , och de är ju vana vid att betala bompeng. Där är den isolerade orsaken. Jag skulle uppskatta om jag fick en kommentar av statsrådet som dementerade det påståendet. Den andra delen gäller återigen pendlingsavgiften. Där tolkar jag ministern positivt, för jag hör också engagemanget från ministern i E 6-frågan. Vi kan räkna med att , när vi med glädje är med vid invigningen av nya , kan vi också lämna besked till de kommuninvånare som vi möter att de kommer att ha en avgift som är betydligt än , precis det som sade vid de tillfällen band klipptes och spadtag togs uppe vid norska gränsen. Jag skulle uppskatta om jag fick en bekräftelse på dessa två tolkningar som jag gjorde av ministerns uttalande. Tack för den här debatten! är vi alla, som sagt var, med och inviger en viktig del av och sambandet med . Jag tror att vi trots denna invigning kommer att mötas i fler debatter. 21 Statsrådet (): Det hoppas jag också. sade att han kanske var tjatig. Jag tror inte att det finns så många politiska områden som engagerar människor så mycket som just infrastrukturen, både som enskilda personer och som politiker eller som företagare. Det är därför att vi faktiskt är beroende av den för att kunna utveckla våra egna liv, men också för att kunna skapa förutsättningar för tillväxt och utveckling på de platser där vi bor. Det är klart att varje väg, varje järnväg och varje flygplats både berör och upprör. Så ska det också vara. händer väldigt mycket runt E 6. Vi gör två byggstarter på delsträckor , vi gör två färdigställanden på delsträckor och vi har tre tillåtlighetsprövningar av olika delsträckor som ligger på . Vi tar ett gemensamt ansvar för att handläggningstiden av dem ska vara så kort som möjligt och att vi nu fullföljer det tempo i vilket vi också har prioriterat pengar. Jag utesluter inte att vi måste göra ytterligare omprioriteringar i ramarna just därför att delar av den här utbyggnaden blir mycket dyrare än vi visste, beroende på underlaget. Men då är vi också beredda att ta ansvar för det så att färdigställandet verkligen kommer. Den här delen av är en viktig del, och tillsammans med den invigning vi nu har framför oss av skapar den nya förutsättningar för handel och för utveckling. Det är naturligtvis en utveckling som vi ska bejaka. Sedan avhåller jag mig från att kommentera löften. Det var ett tag sedan jag jagades av dem. Men jag känner att jag står för mina egna löften, och jag hoppas att vi gemensamt ska se till att de boende inte blir besvikna. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:528 om den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft 22 Jordbruksminister (): har frågat mig hur jag ser på de olika rapporterna om det svenska jordbrukets bristande konkurrenskraft och den hotbild de så entydigt visar, om jag delar bedömningen att situationen är så allvarlig att det erfordras extraordinära insatser mellan alla berörda för att skyndsamt minska byråkrati och kostnader i alla led, vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillsätta en grupp eller kommission som med stort mandat skyndsamt kan genomföra och föreslå förbättringsåtgärder för den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft i både kort- och långsiktiga avseenden och slutligen vilka åtgärder i övrigt jag avser att vidta för att stärka den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Jag delar uppfattning att svenskt jordbruk står inför stora utmaningar. Den senaste tidens rapporter, som refererar till, visar att det svenska jordbruket i förhållande till exempelvis jordbruket i har högre kostnader. Rapporterna visar att det finns mycket att göra för att förbättra lönsamheten på den egna gården. De individuella företagarnas prestationer och kompetens har mycket stor betydelse för företagens lönsamhet. Det är många faktorer som måste beaktas. På kostnadssidan är det framför allt kostnader för insatsmedel, foder och byggnationer som är betydande. Särskilt foder utgör en stor kostnad som dessutom varierar med den internationella konjunkturen. En av regeringens ambitioner är att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Som ett led i detta har regeringen beslutat att dieselskatten ska mer än halverats för de svenska jordbrukarna. har dessutom jordbrukarna nedsatta skattenivåer för eldningsolja och el och fordonsskattebefrielse för jordbrukstraktorer på den egna gården. En betydelsefull faktor för lönsamheten i svenska företag är också regeringens arbete för sunda statsfinanser som bland annat håller räntorna på en låg nivå. Regelverken fyller sina respektive syften men det finns alltid möjligheter till förbättringar. Det pågår därför ett förenklingsarbete både inom och på de myndigheter som berör jordbruksföretagen. Detta arbete är angeläget och behöver intensifieras. På djurskyddsområdet har strängare djurskyddsregler än de minimikrav som ställs genom EU:s lagstiftning. Av såväl djurskydds- som konkurrensskäl är därför frågan om en höjd djurskyddsstandard i andra länder viktig. verkar därför aktivt för en sådan utveckling.