prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — Jag tror, uppriktigt sagt, inte att flertalet i vad man nu menar med detta har klart för sig hur det ser ut. Några har varit på besök, och några har tagit till sig uppgifter, men jag är alldeles övertygad om att om man ska få en klar uppfattning om hur det förhåller sig, hur enskilda människor och företag har drabbats, måste man åka ned till dessa trakter, träffa människor av kött och blod, lyssna på deras berättelser och ta till sig. Jag hoppas verkligen att så många som möjligt av ledamöter under de kommande månaderna, i den mån de inte har gjort det, tar sig besväret att åka till dessa trakter i , och och skapa sig en bild. Det ligger på något sätt i uppdragets natur när vi ska hantera största naturkatastrof i modern tid. har första fasen avvecklats, och människor har efter 4, 6, 8, 10 kanske utan telefon och el börjat återhämta sig något, med stora uppoffringar och framför allt till stora privatekonomiska kostnader, som de nu håller på att kriga med el- och teleleverantörer och andra om att få rimlig ersättning för. Man har varit inne på detta i debatten tidigare, och jag tänker inte gå in på det. Det är alldeles uppenbart att det finns ett radikalt behov av förändringar så att enskilda människor inte ska behöva drabbas på det sättet. Man kan bara rikta en tacksamhetens tanke till alla de enskilda människor, goda grannar, lokala nätverk, och försvaret som har gjort stora insatser. Försvaret har framför allt markerat att som nation har brytt sig om människorna i regionerna, och det har betytt mycket. Ett stort tack till alla dem som har gjort stora insatser på den lokala nivån. är det skede två, nämligen att arbeta upp det virke som har fällts. Bara för att ge stockholmare och andra en uppfattning, och framför allt få fört till protokoll, ska jag nämna den praktiska innebörden av detta. Bara i mitt hemlän ett av de mindre länen i har träd fallit. nämnde att av skogsinnehavet har fällts. Det är skador för . Det är virkesvärdet. Det innebär att varje enskild människa i vårt län kan sägas ha förlorat . Det är utslaget på varenda invånare. Varje skogsägare har förlorat . Flera tusen skogsägare har virke för över miljonbelopp liggande på backen. Det är uppenbart att det här får konsekvenser både för de enskilda människorna och för de lokala samhällena och så vidare. Det är en gigantisk utmaning att försöka rädda vad som räddas kan av det stormfällda virket. Jag kommer strax tillbaka till detta. Ett kuriosum i det hela, när vi talar om sårbarheten, är det transportslag som har klarat sig bäst. När stambanan stod någon vecka eller två, eller i alla fall något av spåren, när Kust-till-kust-banan stod , landade det första flygplanet kl. 6 eller 7 och var sedan i . Det är en av de kommunala flygplatser som vi så innerligt väl behöver och som staten definitivt har ett ansvar för att ge rimliga förutsättningar. Man kan le åt detta om man tycker att Högmark talar om flyget nu igen. Men man ska givetvis vara pedagog och visa värdet av det staten betalar pengar för, nämligen tillgången till dessa flygplatser. Framför allt är det , eftersom det passade logistiskt, dit det flögs in utrustning och personal från hela , med frakt- och transportplan. Utan den logistiken hade det fördröjt för enskilda människor och för företag att få el och tele och . Där spelade alltså flyget en helt avgörande roll, genom att vara tillgängligt. På flygplatsen har de lärt sig sedan gammalt att röja, siktröja, så de har aldrig haft några problem med detta. Det är en lärdom man kan dra. Vilken lärdom man drar av det kommer vi väl att beskåda framöver i denna kammare. Jag tycker i alla fall att det är roligt att få illustrera med ett konkret exempel från verkligheten. Och den ska man ju lära av. Det är alltså en stor logistisk utmaning att arbeta upp virket. Här blir det ett väldigt test på samverkan mellan transportslag. Det är givetvis viktigt att de olika transportslagen, de olika aktörerna, får klara besked . Somt har varit bra, fru talman, och somt har varit mindre bra. Det hade inte behövt ta så många veckor att få klartecken för fordon för cabotagetrafik. Varje veckas fördröjning innebar och innebär att ett antal hundratusen kubikmeter fördröjs, och det är sådant som inte går att ta igen i slutändan det virket är förstört. Varje transportslag är en så extremt trång sektion . Det var också en något saktfärdig hantering av lagringstillstånden. Detta ligger inte formellt under trafikutskottet, men det är bra att vi blickar lite grann över utskottsgränserna. Det är ingen tvekan om att hade vi fått tidigare besked när det gällde lagring i vatten eller lagringsplatser med bevattning hade man kunnat planera sin logistik på ett mycket effektivare sätt. Fördröjningar skapar osäkerhet för de stora aktörerna, sågverk och andra transportörer, om hur och var man ska lagra. Detta är olyckligt. Det återfaller på det förhållandet att vi i har en benägenhet att låta kommunerna bestämma kanske väl mycket i sådana här situationer. Det är min uppfattning. På vägsidan är det ingen tvekan om att vägar nu körs sönder. Även om vi har haft en förhållandevis lindrig tjällossning, tack och lov, körs det nu sönder vägar, enskilda vägar och allmänna vägar, i en omfattning som är jättejobbig för själva virkestransporterna men också för de många tusen människor som i sitt övriga dagliga liv ska pendla med skolskjutsar, arbetspendla, barn och ungdomar som ska till dagis och fritis och till olika aktiviteter. De tvingas att i kilometer efter kilometer köra på en standard som aldrig hade accepterats någonstans i en tätort. Därför är det förvånande, , när nu ändå har gjort bedömningen att det behövs i storleksordningen 600700 miljoner extra, att man inte vill leva upp till sitt rykte om att vara handlingskraftig i vissa delar har man varit det, kan vi erkänna. Varför ska man sjabbla på detta sätt och inte snabbt kunna ge besked? Det finns många exempel, fru talman, där man har stängt av enskilda vägar just av det skälet att man inte vet om man får pengar för lagning. Då säger man att man för säkerhets skull stänger av de enskilda vägarna, eftersom man inte får besked om statliga pengar för extraordinära insatser. En fråga till är givetvis: Vad ligger det för poäng i detta, att försvåra planeringen för de enskilda vägsamfälligheterna, för de kommuner som hanterar sina bidrag till enskilda vägar? Var ligger poängen i detta att man ska tvingas stänga av enskilda vägar, som är det yttersta blodflödet ut till de olika virkestravar som ligger ute vid vägarna? Jag förstår väldigt lite av det, men det skulle vara roligt för kammaren att få ta del av en fundering. Ärendet bereds i , säger i ett svar på en fråga. Jag förstår att det gör det, eftersom vi inte har hört någonting. Men frågan är varför man inte kan bereda lite snabbare och på det sättet underlätta för att rädda de virkesvärden som finns. Det är ingen tvekan om att det finns väldigt många människor som lider och har lidit kolossalt och känner en vånda . Man behöver i och för sig inte vara skogsägare själv, som jag och råka trilla omkull på stockarna; det är farligt att vara ute i skogen, med eller utan såg. Många av dessa människor undrar med rätta hur framtiden ska gestalta sig för oss. Hemma säger man: Har det blåst ned mycket för dig? Ja, två tre, blir svaret. Det innebär 2 0003 000 kubik på backen. Man kan snabbt omvandla detta, och då vet man att det ligger en miljon på backen. Det är helt uppenbart att det nu behövs ett kraftfullt riktat stöd till de enskilda skogsbrukarna, där en hel del av dessa komponenter, som stöd till skogsbilvägar, borde få ingå, som har nämnts här. Det är inte att subventionera skogsägare, utan det är att ge dem en rimlig ersättning för det långsiktiga arbete de har bedrivit. hade någon synpunkt på skogsbruk, liksom . säger att det här är ett resultat, om jag uppfattade det rätt, av kortsiktigt skogsbruk, kortsiktiga vinstintressen. Gå ut till människorna i och säg att nu ligger deras skog, deras 80-åriga granskog, där och att det är ett resultat av kortsiktigt skogsbruk och vinstintressen! Jag tror inte att det blir så väldigt många röster. Jag vet inte vilken gruppering ska kandidera för framöver, och det är väl ingen större risk att hon kandiderar just i . Men jag är inte säker på att ovationerna hade varit monumentala om hon hävdat att just situationen där är ett resultat av kortsiktigt skogsbruk. Vi kommer säkert, fru talman, att få tänka om när det gäller både trädslag och annat. Jag var i går på en stor konferens som hette Samtal i stormens öga på , där skogsforskningsinstitutionen hade samlat många människor som var intresserade av skogsfrågor. Många experter vittnade entydigt om att vi kommer att tvingas hantera skogsskötselfrågorna delvis annorlunda, men inte så radikalt annorlunda. Prognosen var att för kommer fortsättningsvis granen att vara det som spelar med naturen tillsammans med björken, även kanske i något annorlunda proportioner. Jag tror att man ska vara lite ödmjuk inför detta, därför att i grunden måste det finnas en möjlighet för de enskilda skogsbrukarna att få ekonomi på sin fastighet, om med adress till både och Vänstern människorna ska kunna leva kvar på den landsbygd som alla säger sig vilja värna om. Då krävs det också en ekonomisk bas för detta. Då krävs det också att skogsfastigheterna kan generera någon avkastning. Avslutningsvis, fru talman, kommer de inte att göra det under de kommande 10, 15, 20 eller 25 åren. Det kommer inte att finnas någonting att hugga där. krävs det kraftfulla insatser från statens sida, att ge en rimlig chans att komma tillbaka med återplantering och med riktat stöd till skogen, så att vi i nästa fas slipper se en insektskatastrof, som kan drabba i lika stor utsträckning som den första fasen. Jag vet att några i talmanspresidiet har varit på besök i . Talmannen gör ju länsresor, och jag hade tyckt att det varit väldigt roligt om nästa länsresa, eller åtminstone något av de kommande besöken, hade gått till för att förhoppningsvis beskåda detta. Då skulle människor där se att det finns något ljus och hopp . har det varit väldigt mörkt. 147 () replik: Till att börja med skulle jag vilja säga att jag håller med på en punkt, och det är att det är väldigt viktigt att se det här. Katastrofen är större än vad man kan föreställa sig när man läser om den. Eftersom jag veckopendlar mellan och åker jag tåg, och då ser jag en del av förödelsen i det län som du representerar. Jag har all respekt för att människorna där har lidit stor skada. Det är kanske just därför som jag tror att det är viktigt att vi i riksdag gör ansträngningar för att minska risken för att det här händer igen, eller minska risken för att det blir lika stora konsekvenser nästa gång det händer. Där håller jag med . Vi påverkar klimatet med vårt sätt att leva . Frågan är bara när, hur och i vilken omfattning nästa katastrof kommer. I det sammanhanget är det viktigt att plantera lövträd där de passar det är inte överallt. Vid stormen 1999 i var det granen som föll, och de lövträd man planterade står fortfarande även där det var stora stormstyrkor . Lövträd har ett större rotsystem och växer långsammare och är på det viset mer robust. Såvitt jag kan förstå utan att alls vara expert på det är blandad skog mer robust än om man har monokulturer som är likåldriga. Det är viktigt att man tar ett gemensamt ansvar från de enskilda och staten för att göra skogsbruket mer hållbart så att även kommande generationer kan ha nytta av det. Det är en viktig näring i . Det måste vi fortsätta att se till att den är. Det var därför jag pläderade för att man kanske kunde stödja skogsägarna i form av ett lövträdsplanteringsbidrag i fortsättningen. Det är åtgärd som jag tycker att man ska överväga. 148 (m) replik: Jag kan garantera att man utan att plantera kommer att ha ett inslag av björk som saknar motstycke på dessa arealer. Vi behöver inte plantera en björkplanta. Några ädla lövträd kan planteras på kanske ett antal tusen hektar av de 160 000 som behöver återbeskogas. Den stora frågan är: Hur ska man sköta skogen framöver? På den konferens jag nämnde som var i går sade man mycket tydligt att det inte finns några klara belägg för att blandade skogar har bättre stormfasthet. Lövträd har bättre stormfasthet om det blåser . Blåser det är det sämre. Däremot ska man utesluta att gå in med sena gallringar. Man kommer med all sannolikhet att låta omloppstiderna kortas något ned till kanske . Det är klart att höga granar har lättare att falla omkull än något kortare, för att uttrycka det lite enkelt. Men det är alldeles uppenbart att om man tittar miljömässigt, och jobbar med naturen, är det gran och björk som är de primära träslagen i de trakter som har drabbats. Att det sedan på marginalen finns ett antal hektar som kan beskogas med annan typ av lövskog är helt klart. Jag kan meddela att även sju-, åttaåriga granplanteringar står nu efter stormen. Det är lite väl tidigt att dra några slutsatser av lövträdsplanteringarna. Generellt sett gäller att klarar sig lövträden bättre. Det är alldeles uppenbart. 149 () replik: En av anledningarna till att vi talar lite förbi varandra är att vi talar om våra respektive valkretsar. Björksly kommer tillbaka. Det vet också jag om. Men skogsägarna har en återplanteringsskyldighet. Det är där det är viktigt att inte bara se till det som växer snabbast och där man snabbast kan avverka och få ersättning för investeringarna utan att man ser långsiktigt på skogsbruket. För vidkommande är inte granen i naturen ett trädslag som kan klara sig själv. Det är planterat där därför att det gav kortsiktiga vinster om inte stormen tog det. har man planterat lövträd, och de stod kvar även i den storm som drabbade oss. Det tror jag är en poäng just där. Sedan gäller det inte som sanning över hela landet. Det beror på vad det är för mark och en mängd andra faktorer. Jag menar att vi från måste hjälpa till så att skogsägarna har råd att plantera det som passar bäst just där de bor. 150 (m) replik: Det är helt riktigt att det självfallet är olika förutsättningar om man väljer att plantera på , eller alternativt någonstans i den småländska moränen. Man ska givetvis anpassa återbeskogningen till de trädslag som har bäst förutsättningar. Det är alldeles uppenbart framöver, även om det inte finns några statistiska bevis för att vi har fler stormar jämfört med för 20, sedan. Det var också ett intressant påstående som vetenskapligt kunde beläggas på den konferens i går som jag nämnde. Det är alldeles uppenbart att man kommer att väga in risknivån med olika typer av trädslagsblandning och framför allt åldern på träden på ett helt annat sätt framöver. I varje fall i den valkrets jag kommer ifrån kommer vi säkert att se gran och björk, förhoppningsvis ett ökat inslag också av tall. Men det är de trädslag som ändå kommer att dominera. Även om det kan låta lite krasst med lönsamhet är det bara att konstatera. Den enskilde skogsägaren och hans familj ska kunna leva på det hela också. Detta är också en ganska viktig variabel. Vi kan bedriva skogsbruk av ett annat slag där dessa människor överger sina fastigheter eller bedriver skogsbruk mer passivt och flyttar in till tätorter. Vi får då en landsbygd som blir mer eller mindre öde. Det vill varken eller jag ha. Alla vill ha en rimligt levande landsbygd. Det förutsätter också att det finns en rimlig ekonomisk bas för människor att leva på och att inte alla blir långpendlare från sina fastigheter. Det tror jag inte heller vi vill ha. Därför måste vi vara realister och spela med naturen men också inse att ekonomin är väldigt viktig när man gör de valen. Det lär vi få återkomma till. Kanske kommer miljö- och jordbruksutskottets debatt att också ägna sig åt de frågorna. Vi har ju delat upp det så vist i olika etapper, fru talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 7 § Undantag från arvsskatt och gåvoskatt Föredrogs finansutskottets betänkande 2004/05:FiU29 Undantag från arvsskatt och gåvoskatt (prop. 2004/05:97). 151 (): Det är ett enigt utskott som lägger fram ett betänkande. Men ibland kan det vara viktigt att man har bakgrund till det beslut som sedan ska fattas. Att detta ärende hanteras av finansutskottet beror på den budgetpåverkan det har för den statliga budgeten. Annars skulle detta ärende behandlas i skatteutskottet. Jag vill lyfta fram retroaktiviteten, som har en särskild historia i detta, eftersom det är ett retroaktivt beslut som vi kommer att fatta. avskaffades arvs- och gåvoskatterna i . Det är bra att avskaffa arvsskatt, men det kan göras på ett klart olämpligt sätt Tyvärr har Socialdemokraterna inte velat avskaffa arvsskatten över huvud taget. Regeringen hänvisade i budgetpropositionen till de föreslagna förändringar i den statliga utredningen slutbetänkande samt till att de administrativa kostnaderna för skatten skulle bli så låga relativt intäkten. I arbetade för att arvsskatten skulle urgröpas och avskaffas successivt. Först avskaffades arvsskatten för makar . Detta kungjordes vid presentationen av budgetpropositionen . Vi kristdemokrater menar att arvsskatten skulle ha avskaffats retroaktivt från det datum som propositionen presenterades. Socialdemokraterna har varit kallsinniga inför det kravet. Det har inneburit att människor som befunnit sig i sitt livs slutskede och 2004 har tvingats oroa sig för när de ska avlida, eftersom ens eget dödsdatum har haft skattekonsekvenser för de efterlevande. inträffade den mycket tragiska flodvågskatastrofen i som krävde hundratusentals människoliv, däribland över 500 svenskars. När föreslog att arvsskatten skulle slopas retroaktivt för att svenska offer skulle slippa alla problem med arvsskatten blev det hörsammat av många. Med tanke på de särskilda omständigheterna som omgav katastrofen det gällde identifiering med mera och mångåriga dröjsmål med arvsskattens effektuering sågs förslaget av många som särskilt rimligt. Regeringen ansåg emellertid på nyåret att förslaget var ovärdigt. Så sent som skriver att finansministern avfärdar förslaget om retroaktivitet. Detta gör även skatteutskottets socialdemokratiske ordförande och statsminister enligt . ändrar man sig och föreslår ett retroaktivt avskaffande av arvsskatten från . Förslaget godtas givetvis av alla. Varför avskaffas arvsskatten? Arvsskatt inom familjen har varit etiskt tveksam. Arv är uteslutande beskattade inkomster som förs från en avliden person till hans eller hennes närmaste. Att staten skulle ha mer rätt till en avliden persons en gång redan beskattade tillgångar än en maka eller barn är helt orimligt. Vi kristdemokrater har av detta skäl verkat för arvsskattens avskaffande. Varför borde arvsskatten avskaffas retroaktivt? Arvsskatten är en skatt som när den avskaffades borde ha avskaffats med omedelbar verkan. Att välja ett ikraftträdande gjorde att datumet för dödsfallet blev avgörande för beskattning. I nära nog alla andra fall är det okej att höja och sänka en skatt med ikraftträdande , eftersom individer kan råda över sina handlingar. De kan därför i de flesta fall förhålla sig rationellt till en skatteförändring. Men över döden råder man däremot inte. Det är inte antalet drabbade som ska avgöra ett beslut. Det är sakskälen. Historia, fru talman, är ett viktigt ämne. Det gäller inte enbart i skolan utan även i politiken. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU6 Gymnasieskolan. 152 (): Låt mig börja med att säga att jag är glad att jag har fått möjlighet att arbeta i utbildningsutskottet. Det känns spännande att delta i min första debatt, och jag ser fram emot det fortsatta arbetet inom utskottet. Dagens betänkande handlar om ett antal frågor som rör gymnasieskolan. Naturligtvis står vi moderater bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. Det sägs att man kan förutsäga ett samhälles framtid genom att titta på hur utbildningssystemet ser ut. Det skulle man kunna göra eftersom dagens skola utbildar och formar nästa generations medborgare. Efter att jag läst på en del om den svenska skolans resultat inför den här debatten så gör den prognosen mig lite orolig . Statistiken talar sitt tydliga språk. Det svenska utbildningssystemet klarar inte av sin uppgift. På papperet står det att eleverna först ska gå den obligatoriska och sedan den frivilliga gymnasieskolan, och därefter ska de kunna gå vidare till högre studier, men i verkligheten missar en allt större andel av grundskoleeleverna målen och når inte gymnasiebehörighet. De hamnar i ett individuellt program och tar ett extra år redan på gymnasiet för att därefter gå direkt till Komvux för att höja och komplettera sina betyg. Därefter går de i bästa fall till högskola eller universitet, men många hamnar i förberedande utbildningar i collegeform med mera för att först senare gå vidare till högre studier. Tyvärr får gymnasiet ofta fungera som ett slags extra grundskola. Det är en förödande utveckling som inte bara drar ned utbildningsstandarden inom gymnasieskolan utan också leder till att högskolans kvalitetsnivå blir lidande när elever kommer oförberedda från gymnasiet. Grundprincipen bör naturligtvis vara att varje nivå i skolsystemet måste klara sitt mål. Det är varken mänskligt eller ekonomiskt försvarbart att skjuta problemen framför sig på det sätt som sker. En annan utgångspunkt är att eleverna bör uppleva gymnasiet som något nytt och intressant. Efter en nioårig grundskola är många elever skoltrötta de behöver nya utmaningar. Dessvärre skapar den ökande teoretiseringen, med den stora basen av kärnämnen som alla måste läsa, en situation där upp till nio av tio elever under sitt första gymnasieår tvingas läsa stora delar av nians kurs igen. Jag förstår hur skolorna tänker när man placerar kärnämneskurserna i början av gymnasiet. När alltfler kommer från utan att ha godkänt i alla ämnen så tvingas ju gymnasiet lägga större fokus just på repetition. Men resultatet blir ju att det inte blir särskilt stimulerande för dem som trots allt blivit godkända i alla ämnen, för de får ju repetera nians kurs en gång till. Men starten blir inte heller bra för de elever som har valt yrkesprogram, för de möter inte de yrkesämnen som de vill ha, inte i så stor utsträckning som de hade förväntat sig, utan de tvingas i stället läsa kurser som de sällan är motiverade för och inte anser sig behöva. Följden blir misslyckanden och utslagning. Statistiken är tydlig. Bara två tredjedelar av alla gymnasieelever fullgör gymnasiet inom den avsedda tiden, alltså . Bara tre av fyra elever fullgör gymnasiet ens . Det är ett gigantiskt resursslöseri med både humankapital och skattepengar. Det är också ett av de största misslyckandena för den socialdemokratiska skolpolitiken. Det visar nämligen med all önskvärd tydlighet att den kollektivistiska likhetspolitiken inte fungerar. Den slår ut tusentals elever och får många ungdomar att känna sig misslyckade. Vi moderater menar att grundproblemet är just kravet att alla elever ska läsa akademiska ämnen. Regeringen har angivit ett mål om att av varje årskull som påbörjar gymnasiet ska gå vidare till högre utbildning. För elever på de yrkesförberedande programmen är det förödande de tvingas läsa ämnen som de inte har något intresse av. Och resultatet blir inte att alla som börjar gymnasiet blir högskolebehöriga. I stället blir resultatet att tusentals elever, främst från de yrkesförberedande programmen, hoppar av gymnasiet. LO har publicerat en rapport som heter Hur står det till med yrkesutbildningarna i gymnasieskolan, och i den kan man med all önskvärd tydlighet läsa att dagens gymnasieskola tjänar eleverna på yrkesprogrammen väldigt dåligt. Man kan läsa att av eleverna på vårdprogrammen och av eleverna på handels- och administrationsprogrammen inte når slutbetyg . Som jämförelse kan nämnas att motsvarande siffra för de teoretiska programmen ligger .