prot · GS0995 · 2005-03-23 00:00:00 — Med tanke på den energi som läggs ned på dessa frågor skulle man inte avstå från att genomföra en åtgärd som skulle leda till jämställdhet, om jag har förstått regeringen rätt. Likaledes är man oerhört angelägen om en hög sysselsättning. I själva verket har det varit Socialdemokraternas paradnummer . Varje åtgärd som kan öka sysselsättningen har hälsats med välkomnande. Inga kostnader har varit för höga för att värna sysselsättningen. Därför borde en åtgärd som ökar sysselsättningen få ett ja från regeringen. Regeringen har länge och även historiskt tillbaka värnat en rationell ekonomisk struktur i landet. Man har drivit fram reformer som har ombildat ekonomin för att få till stånd en så hög och modern produktion som möjligt. brukar man slå sig för bröstet och säga att det är regeringen som har skapat den välfärd som vi har i landet. Men jag är inte riktigt säker på att jag håller med om det. Snarare är det enskilda företagare som har skapat välfärden. Regeringen har ändå ställt sig bakom ett rationellt tänkande. Om man då kommer med ett förslag till en reform som skulle öka en rationell ekonomi borde regeringen säga ja till den. Regeringen har också ställt sig bakom idén om arbetsdelning. Man har sett att det finns ett behov. Det finns människor som av olika skäl vill arbeta lite mindre, och då kan man dela på arbetstider. Ett ganska aktuellt exempel på sådant tänkande är friåret som infördes med motivet att man ska kunna dela på ett arbete. En blir ledig för studier eller för att förverkliga sig själv på annat sätt som en annan person upprätthåller tjänsten. På det viset delar man på arbetet. Därför skulle man kunna tänka sig att regeringen skulle ställa sig bakom ett förslag som innebär en ökad möjlighet till arbetsdelning, om den nu ska vara konsekvent. Likaledes har regeringens företrädare påpekat att man är angelägen om att vara sparsam med skattebetalarnas pengar, att man ska värna skattekollektivets pengar och inte använda skattekollektivets pengar till annat än det som verkligen är nödvändigt. Det är en god ansats. Om man nu verkligen vill vara trovärdig i detta ska man ju säga ja till reformer som innebär att man använder sig av skattebetalarnas pengar på ett klokt sätt. Men är det egendomligt här, därför att när det gäller en fråga som faktiskt skulle kunna uppfylla samtliga dessa ambitioner säger man från regeringens och Vänsterns sida absolut blankt nej. Det handlar då om skattereduktion för köp av hushållstjänster. På den punkten gör man helt plötsligt en 180-graderssväng. Även om det skulle värna jämställdheten säger man: Blankt nej, det här vill vi inte ha. Det spelar ingen roll om det värnar jämställdheten. Vi ska inte ha det. Även om det ger jobb åt flera säger man: Blankt nej, de jobben vill vi inte ha. Vi från regeringens sida bestämmer vilka jobb som ska utföras och vilka som inte ska utföras. Även om det skulle leda till en ökad ekonomisk aktivitet i ekonomin, i och med att människor finge göra det de är bäst på, säger man: Blankt nej, det går inte. Så vill vi inte ha det. Det stämmer inte överens med vår ideologi. Även om det skulle innebära arbetsdelning, som man i andra sammanhang tycker är bra, säger man blankt nej även till det. Köp av hushållstjänster är ju faktiskt en form av arbetsdelning. Jag kanske använder till åt att undervisa, och någon annan använder av sin tidigare lediga tid för att måla mitt staket. Det säger man blankt nej till. Även om det skulle innebära en effektivare användning av skattebetalarnas pengar, vilket här är fallet därför att i stället för att betala ut transfereringar till personer som är sysslolösa används medlen till att möjliggöra ett arbetsbyte, säger regeringen ändå nej. I själva verket tycks det vara så att alla de vackra orden om jämställdhet, sysselsättning, produktivitet, tillväxt och allting bara är tomma ord. De tillämpas bara när det passar den egna ideologin men inte när det passar någon annans ideologi. På den punkten är man absolut solklart negativ. har man hittat ett nytt, fint objekt. Man använder sig av det finska exemplet och säger att det inte gick bra, att det inte blev så många jobb, att målen inte uppnåddes och att det bara bevisar att det här är en osedvanligt korkad idé. Men jag var och lyssnade på en utvärdering av det finska exemplet. I själva verket var man kolossalt nöjd. Mer än 100 000 familjer hade köpt tjänster. Det hade skapat någonstans mellan 6 000 och 7 000 heltidsarbeten. Det är ju inte 60 00070 000, men måste det skapas 60 00070 000 tjänster för att det ska vara motiverat? Kan man inte nöja sig med att det börjar med några tusen för att sedan växa? byggdes ju inte . Alla människor installerade inte bredband eller ens dator i sitt hem . Det tar tid. Från finsk sida menar man att man här har sett en struktur som inneburit att individerna börjat med att köpa ROT-tjänster, och när de känt sig bekväma och trygga med detta har de sedan valt att köpa även andra typer av tjänster. Det var alltså en liten typ av inlärningsprocess. Att det skulle kosta pengar är fullständigt fel. Det beror på att man inte kan räkna ordentligt. Och hur ska jag behöva säga att om jag köper tjänster för och får en 50-procentig skattereduktion för detta, innebär det bara att det är någon annan som har utfört tjänster åt mig för som kan beskattas. På det sättet får staten in skattemedel, det vill säga att om staten får in minskad skatt från mig kompenseras det av att man får in precis lika mycket i ökad skatt från någon annan. Hur man kan få detta att bli en kostnad för staten begriper jag inte, om man lärt sig räkna rätt. Naturligtvis ställer jag mig bakom alla de moderata reservationerna, men alldeles särskilt vill jag ge stöd till de som handlar om hushållsnära tjänster. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 10 § Motioner om företags- och kapitalbeskattning Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU20 Motioner om företags- och kapitalbeskattning. 79 (): Vi ska nu debattera skatteutskottets betänkande nr 20. Det handlar om motioner om företags- och kapitalbeskattning. I betänkandet behandlas ett hundratal motionsyrkanden, huvudsakligen från den allmänna motionstiden . Där tas upp olika skattefrågor med anknytning till det som jag nämnde, företags- och kapitalbeskattning. Motionsyrkandena avstyrks i flera fall med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbeten. Det gäller exempelvis frågan om tonnageskatt för sjöfarten, skatteregler för fåmansföretag, nya riktlinjer för avdrag för så kallad sponsring och någon form av schablonbeskattning av vissa småföretag med mera. 20 reservationer och ett särskilt yttrande är avlämnade. Därmed överlämnas ärendet för debatt. 80 (): Det finns ett skriande behov i vårt land av ett bra företagsklimat och ett bra företagandeklimat. Det är egentligen om detta som utskottsbetänkandet handlar. Det föreligger en stor samsyn mellan allianspartierna inom den borgerliga oppositionen om att skapa ett sådant bra företagarklimat. Vi har ett antal gemensamma reservationer, och jag ber att få yrka bifall till reservation 1, men självfallet står jag bakom samtliga reservationer med moderata förtecken. I reservation 1 tar vi just upp vilka åtgärder som krävs för att åstadkomma ett bra företagsklimat. I reservation 3 behandlar vi behovet av att det kommer fram ett förslag beträffande de så kallade 3:12-reglerna. Det är en fråga där regeringen har väntat och väntat med att lägga fram ett förslag. Det föreligger nu ett utredningsförslag som dock inte är tillfredsställande. Det visar på regeringens oförmåga att se vad som krävs för att åstadkomma att vi får fler små företag och små företag som kan växa i det här landet. Reservation 2 handlar om tonnageskatten. Det är en fråga där det föreligger en majoritet här i för att införa en sådan och till vilken Socialdemokraterna anslöt sig vid föregående . Vi förväntade oss att ett förslag skulle komma mycket snart, men i själva verket har regeringen sölat även här så att det inte föreligger något utredningsförslag. Det är en uppenbar risk för att det inte kommer något förslag , trots att det under hela har funnits en majoritet för att vi ska åstadkomma den typen av skatt som är till förmån för de svenska rederierna. Vi har vidare i detta betänkande reservation 13 och reservation 18 som båda berör hur man ska kunna åstadkomma bättre förhållanden i skattehänseende och sponsringshänseende till ideella föreningar, stiftelser och företag. Även här lyser alltså med en frånvaro av förslag. Det som jag tycker är extra besvärande är att vi har sådana skatteregler som berör föreningslivet att det föreligger en uppenbar risk att många ideellt arbetande ungdomsledare och andra skulle kunna komma att bryta mot den aktuella skattelagstiftningen. Därför bör man anpassa lagstiftningen på de här områdena så att dessa risker kan undanröjas och bättre förhållanden skapas för dem som arbetar i föreningslivet. Det är märkligt att Socialdemokraterna inte kan rätta till dessa förhållanden. Vi har ju sett andra missförhållanden inom föreningslivet närstående just det socialdemokratiska partiet, men där handlar det om manipulerade medlemssiffror och åtgärder för att åstadkomma större statsbidrag. Det jag talar om handlar om att åstadkomma sådana förhållanden för föreningarna att de krafter som arbetar ideellt kan göra detta utan att bryta mot några som helst skatteregler. Det finns som sagt många motioner som behandlas i det här betänkandet. Jag har här i mitt anförande tagit fram ett antal poster där det på ett beklagligt sätt är så att regeringen inte tar tag i de uppenbara problem som föreligger i skattelagstiftningen. Det är självfallet något som måste ändras en kommande mandatperiod med en ny regering. 81 (): Företags- och kapitalbeskattningen är en av de viktiga delar som påverkar företagsklimatet, och tyvärr finns det ju mycket att säga om det svenska företagsklimatet. I en ny undersökning som har genomfört tillsammans med visar det sig att av de svenska företagen överväger att flytta utomlands. Totalt skulle det här innebära en förlust av ungefär 500 000 jobb. Det handlar inte bara om de stora företagen, som ofta redan har flyttat sina arbetstillfällen utomlands. Det handlar framför allt i den här undersökningen om de något mindre företagen. Det är något som verkligen borde vara ett stort bekymmer som vi alla i den här kammaren borde ta till oss. Bakgrunden till detta är givetvis företagsklimatet, men allt handlar självklart inte om skatter. Det handlar också om kostnader för att anställa, sjuklönekostnader och byråkrati. Men att sänkta skatter, särskilt för de små företagen, är en angelägen åtgärd för att få ett bättre företagarklimat i är helt klart. Småföretagen har länge väntat på att få en rättvis beskattning som jämställer de små företagen med de stora. Från alliansens sida är vi ense. Vi vill se att de så kallade fåmansbolagsreglerna reformeras. Modellen för hur det här görs är inte det primära för oss, utan för oss är det viktigaste att skapa rättvisa villkor för de små företagen. I den reservation som vi gemensamt har skrivit har vi ställt oss bakom den så kallade BEK-modellen som ett första steg för att lösa de problem som finns med de små företagen och deras beskattning. Att det här är en angelägen reform har också regeringen och dess stödpartier antytt. Vi har haft väldigt intensiva debatter om det här i kammare tidigare. Men tyvärr har inget konkret förslag ännu landat på bord. Många blev väldigt positivt överraskade när 3:12-utredningens förslag presenterades. Det gick ut på slopad förmögenhetsskatt, sänkt skatt på kapitalinkomst och en generösare kapitalbeskattning för fåmansbolag med stor lönesumma. Man måste verkligen hålla med om att det är ett steg i helt rätt riktning, och det var också det som näringslivets organisationer sade när förslaget presenterades. Dessvärre var inte finansministern lika positiv, åtminstone inte vad gäller den slopade förmögenhetsskatten. Det måste sägas vara mycket synd eftersom detta faktiskt är en del av ett helhetskoncept. Jag ska inte gå in mer på förmögenhetsskatten eftersom den inte ligger under den här punkten, men man måste ändå säga att den summa pengar som regeringen och stödpartierna har avsatt till det här åtminstone räcker en bit på vägen. Vi ser fram emot att se om regeringen nu lyssnar på sina egna rådgivare och genomför de föreslagna förändringarna. De är ju helt klart behövda, och de är också efterlängtade. Det är inte annat att göra än att beklaga att det har dröjt så otroligt länge innan det blir verklighet av dem. Jag har pratat om fåmansbolagsbeskattning, men mycket annat finns ju också med i det här betänkandet. Jag tänkte inte ta upp de övriga frågorna, utan för att vinna tid tänkte jag bara säga att jag givetvis står bakom och alliansens samtliga reservationer. Jag väljer dock att enbart yrka bifall till reservation 3. 82 PER (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation 1. Ett positivt företagarklimat skapar grunden för det goda samhället. Ett starkt näringsliv är förutsättningen för en bra välfärd med god omsorg, värdig vård och en utvecklande skola. och den allians som vi ingår i anser att företagsklimatet i kan förbättras genom att vi låter de skatter som drabbar näringslivet och företagarna, inte minst småföretagare, mildras. Liksom flera statliga utredningar anser vi att också förmögenhetsskatten måste avvecklas, men det kommer vi till senare, i nästa betänkande. Dubbelbeskattningen på aktier är också något som vi vill ändra på. Det vill vi göra för att kunna bygga en bättre välfärd genom att ge fler människor riktiga jobb i riktiga företag. Dessutom anser vi att dagens skattepolitik, om man tittar på enskilda skatter, strider mot en rad skatterättsliga principer. Det skadar människors möjlighet till frihet och trygghet. Förmögenhetsskatten, som vi kommer till , strider framför allt mot minsta-offer-principen, skatteförmågeprincipen och neutralitetsprincipen. Den har ju också en stor betydelse för företagsbeskattningen. Den och andra skatter diskriminerar företagande och ägande, inte minst svenskt ägande, på ett sätt som inte bara skadar skatteobjekten utan också hela samhället. Årets nyhet gäller också räntebeläggningen av juridiska personers periodiseringsfonder. Där anser vi, beträffande Socialdemokraternas finansiering av höjningen av fribeloppet för gifta i förmögenhetsskatten, att själva greppet är rimligt. Det är bra att regeringen inser att man behöver stötta gifta par och att de inte ska diskrimineras och beskattas hårdare än andra. Men det ska inte ske genom att man beskattar företag med sparade reserver. Det ska inte finansiera en sådan skattesänkning. Det är inte logiskt. Vi bör därför också stödja reservation 6. Jag yrkar inte bifall till den . Jag vet inte om någon annan kommer att göra det. Om det yrkas senare kommer vi att stötta den reservationen. Så sent som kom en statlig utredning från de så kallade tre vise männen om fåmansbolagsbeskattningen. De ville ju lägga an en helhetssyn på 3:12-regler, på arbetsgivaravgifter och på förmögenhetsskatten. Man talade där om en avskaffad förmögenhetsskatt. Men var finansministern ute och sade nej till hela förslaget, trots att utredarna ville se företagsbeskattningen som en helhet. Jag har naturligtvis en undran om skatteutskottets majoritet ställer sig bakom ett sådant avspisande av ett helhetsförslag som tre av landets främsta skatteexperter förde fram, P.-O. , och . Så tog det för finansministern. Jag undrar hur skatteutskottet ställer sig till utredningens helhetsförslag. 83 (): I det här betänkandet med en rad motioner från den allmänna motionstiden rörande företags- och kapitalbeskattning har reserverat sig på ett antal punkter. Jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer. Jag ska beröra några av dem och yrkar bifall till reservation 1 och 12. Det är rätt fantastiskt att regeringspartiet i ett land med ett av världens högsta skattetryck och i en värld med växande handel och konkurrens verkar gå till val på att höja skatterna ytterligare. har redan problem med sin konkurrenskraft och med omfattande utflyttning av företag och jobb. Den som inte inser att skatterna måste sänkas, inte höjas, har enligt min uppfattning problem med sin verklighetsuppfattning i dagens värld. Vänsterpartierna vill främst diskutera hur vår gemensamma kaka ska fördelas, inte hur den ska vidmakthållas och expandera. Det är genom att kakan växer som vi säkrar våra resurser för våra gemensamma åtaganden. Därför är det så viktigt med en ny borgerlig regering som kan genomföra det åtgärdsbatteri som så väl behöver för att få till stånd mer företagande och tillväxt, lägre skatter och mindre krångel och byråkrati. stöder att den skadliga förmögenhetsskatten som drivit enorma mängder kapital ur landet ska tas bort. Även dubbelbeskattningen av aktier bör avvecklas. Där har utskottets majoritet en poäng när man medger att dubbelbeskattningen delvis fungerar som en skatt på företagets investeringar. Jag instämmer i det. Så till några av våra reservationer. Den nya jordbruksreformen inom EU, och därmed i , har trätt i kraft. Genom regeringens passivitet har en kraftig skatteskärpning skett genom att en del av jordbrukets markvärde omvandlats till frikopplade stödrätter. När dessa säljs beskattas de till skillnad från tidigare i inkomstslaget näringsverksamhet i stället för i inkomstslaget kapital. Det höjer beskattningen från till mer än det dubbla. Så är det . Det har skett en faktisk fördubbling av skatten på vad gäller den här delen. Det svenska jordbruket är hårt pressat av svår konkurrens och låga priser. Att då skärpa skattetrycket i samband med reformen har inte varit avsikten och är alldeles fel väg att gå. För att snabba på regeringen bör i ett tillkännagivande klargöra för regeringen att detta måste rättas till . Det är lite trist att det bara är och som ligger på i den frågan. Skadan är skedd och måste rättas till. Vi uppmärksammar också att dagens regler för småföretagares bilkostnader är alldeles för krångliga och svårttillämpade. behöver fler småföretagare, mer än kanske någonting annat. Det behövs företagare som kan koncentrera sig på att utveckla sitt företag på marknaden. I stället går alldeles för mycket av tiden åt till byråkrati och administration på en rad områden och inte minst vad gäller småföretagets bilkostnader. En detaljerad körjournal måste föras där varje körning ska dokumenteras med uppgift om mätarställning, körsträcka, resmål och resans syfte. Minsta ofullständigheter vid kontroll kan resultera i ökade skatter på stora belopp. På inget sätt utesluts fusk. Den med rymligt samvete kan säkert konstruera fiktiva resor. Den tidigare skälighetsbeskattningen var enklare och rimligare. Motivet för att krångla till det som har skett var att det skulle bli enklare, vilket det alltså inte har blivit. En återgång till tidigare bevisligen fungerande regelverk bör därför ske. stöder också flera alliansreservationer om till exempel införande av tonnageskatt, lägre skatt för fåmansföretag och ökade möjligheter att göra avdrag även för sponsring av kultur. 84 (): har en liten, öppen och exportberoende ekonomi. Det kan förefalla vara en väldigt utsatt position i globaliseringens tidevarv. Men vi är och har varit framgångsrika när det gäller att använda oss av internationaliseringen för att förbättra vårt välstånd. Utvecklingen har gått från det gamla jordbrukssamhället via industrisamhället till det kunskapssamhälle med stor tjänstesektor vi har . Den här resan har inte alltid varit enkel, rak och okomplicerad. Vi har sett åtskilliga strukturförändringar där företag och ibland också hela branscher har försvunnit och lagts ned som nya har skapats och kommit till. Så kommer det att fortsätta att vara. Det innebär att behöver fler nya och växande företag. Därför är i varje fall jag glad över att nyföretagandet nu ökar och ökar ganska kraftigt. De senaste siffrorna från and Society är väldigt positiva. Det gäller inte minst för . Men vi får förstås inte och ska inte slå oss till ro med det. Vi behöver fortsätta ansträngningarna med att göra det lättare att starta och expandera företag i . Det handlar om att uppmuntra risktagande, öka tryggheten i att vara småföretagare och främja mångfalden i företagandet. har ett stort överskott i handeln med omvärlden. Att vi har en stark internationell position är också lätt att se när vi jämför oss med andra länder. Vi har en högre tillväxt, lägre arbetslöshet och högre sysselsättningsgrad än genomsnittet i och EU. När vi läser de internationella rankningslistorna kan vi se att inte bara ska skaffa sig ett bra företagsklimat, som sade, utan att vi faktiskt redan har det, även om vi naturligtvis alltid ska förbättra oss. Vi kan också se att vi har en god konkurrenskraft jämfört med andra. Vi investerar mest i kunskapsintensiv verksamhet av alla, och vi har ett bra innovationsklimat. har inte bara varit duktigare än andra . Vi har dessutom goda förutsättningar att fortsätta att vara det. Vi har gått från att vara ett mycket utsatt och försvagat land med låg eller till och med negativ tillväxt, sönderkörda offentliga finanser och massarbetslöshet till att ha skaffat oss en styrkeposition som vi nu förstås också måste använda oss av. Vad innebär då det för skattepolitiken på företags- och kapitalområdet? Ja, inte att vi generellt sett ska ta bort eller kraftigt sänka skatterna. Tvärtom bidrar många av de skatteintäkter som kommer från kapital och företagande till det som gör det bra att driva företag i . I den här kammaren fattar vi också beslut om pengar som exempelvis används till förskola, utbildning, forskning, vägar och järnvägar. Alla dessa åtgärder bidrar på olika sätt till att förbättra förutsättningarna för företagandet. Det kräver också en politik som ser till att pengarna kommer in. Skattepolitiken beskrivs gärna som någonting väldigt fiskalt, ett sätt att dra undan pengar från medborgare och företag till staten. Men den hänger också nära samman med de utgifter och förmåner som skatterna betalar, och som näringslivet och enskilda företag också är beroende av. Däremot ska vi ha en skattepolitik som utformas på ett sätt som inte hindrar näringslivet att skapa starka och livskraftiga företag. Det gäller inte minst småföretagen. Beskattningen av de mindre företagen är väl det avsnitt i det här betänkandet som brukar diskuteras och debatteras allra mest. Där har vi också gjort en hel del för att just göra det lättare och mer gynnsamt att driva företag i . Vi har avskaffat arvs- och gåvoskatten för att underlätta generationsskiften i små företag. Vi har tagit bort de flesta av de stoppregler som fåmansföretagen har haft. Deklarationen för fysiska personer som driver enskild näringsverksamhet har förenklats. Gränserna för klyvningsreglerna i de så kallade 3:12-reglerna har höjts. Det innebär att det utrymme ökar som en fåmansföretagare kan ta ut och beskatta som inkomst av kapital. Vi kommer genom ytterligare förändringar i 3:12-regelverket att sänka skatten för fåmansbolagen. Där remissbehandlas nu den särskilda expertgruppens förslag, som också tidigare talare har nämnt. Vad är alternativet till den skattepolitik som vi står för? När man läser reservationen i betänkandet står det klart att de borgerliga ser fram emot att få genomföra mycket stora skattesänkningar. Det innebär åtföljande nedskärningar i människors trygghet och välfärd. Det skriver de inte i betänkandet, men det blir konsekvensen av politiken. Annars är den borgerliga gemensamma reservationen nr 1 en sällsynt innehållslös historia. Det är också nr 3, för den delen. Det finns gott om svepande formuleringar. Men ni ger väldigt få konkreta besked. Jag tror att det var som tidigare sade att modellen vi väljer inte spelar så stor roll. Men man måste faktiskt ändå välja en modell om man har ambitionen att regera. Regeringen kritiseras i hårda ordalag i era reservationer för 3:12-reglerna.