prot · GS09139 · 2005-06-14 00:00:00 — Turismen börjar i allt högre grad räknas som en basindustri som har stora förutsättningar att växa som en exportnäring. Men den internationella konkurrensen är hård, och många länder världen över ser potentialen inom detta område. Vi måste ta vara på det som är unikt i vårt land. Här spelar Sverigefrämjande och marknadsbearbetning en viktig roll. Men vi måste hålla det vi lovar i vår marknadsföring. Vi måste ha en mycket hög kvalitet och bra kvalitet i alla led. Forskningen har en avgörande betydelse för näringen och för att jag ska veta vilka faktorer som är avgörande just inom mitt område för att jag ska lyckas nå den målgrupp som jag tänkt mig. Jag måste även kunna ge det kunden, besökaren, turisten förväntar sig och är beredd att betala för. Vi måste stärka forskningen, öka kunskapen och förbättra statistiken på såväl lokal, regional, nationell som internationell nivå. Här återstår ännu mycket att göra för att kunna nå våra mål om ökad sysselsättning och en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring. Tiden medger inte att jag går in på alla detaljer i detta betänkande. Det är viktiga aspekter såsom infrastrukturens betydelse och betydelsen av samverkan mellan myndigheter och näring för att vi ska nå nya grupper och stimulera en utveckling av turistnäringen. Jag vill fokusera på konsumenterna. Vad kan vi göra för att öka kvaliteten för olika grupper och göra turismen och resandet tillgängliga för fler? Att skapa tillgänglighet för funktionshindrade på turistområdet är förenat med både kostnader och vinster. Men ytterst är det en demokratifråga. Det är inte förenligt med modern utveckling att ställa vissa människor utanför viktiga områden i samhället. En tillgänglig turism handlar både om ett konsumentperspektiv och ett entreprenörsperspektiv då funktionshindrade kan återfinnas bland både användarna och utförarna. Tillgänglighet ska därför skapas i båda dessa perspektiv. Jag har funnit en liten skrift som heter i ett mångkulturellt samhälle. Jag vill citera några rader ur den. Det handlar om för personer med funktionshinder. Så här står det: kom till för att människor med funktionshinder ska kunna leva som andra och vara lika mycket värda. Delaktighet och jämlikhet betyder att alla, även personer med funktionshinder, får samma service, hjälp och information och kan vara med på samma saker som de som inte har funktionshinder. På ett annat ställe står det: Samhället måste förstå hur viktigt det är för personer med funktionshinder att kunna röra sig och komma ut. Att få information. Att kunna tala med andra. Samhället ska se till att det finns regler för att göra gator, hus, tåg, bussar och annat handikappvänliga. För mig betyder det även att en synskadad ska kunna komma ut i naturen, känna dofter och lyssna på fåglar. Det kräver att det finns kartor, skyltar och andra hänvisningar på blindskrift. En grupp ungdomar med hörselskador ska kunna resa till ett idrottsevenemang och få information på bussar och tåg inte bara från högtalare. De ska även kunna se textad aktuell information för att nå sitt resmål. Allergiker och diabetiker ska kunna skaffa information om ifall hotellet eller restaurangen har rum, mat och öppettider som passar henne eller honom. Gamla och rörelsehindrade ska också kunna resa och ha tillgång till olika faciliteter. Vi skulle kunna få flera viktiga idrottsevenemang på EM-, VM- och OS-nivå om vi har en väl utvecklad handikappidrott med funktionella arenor och möjligheter för flickor och pojkar och ungdomar med olika funktionshinder att resa, bo och träna under optimala förhållanden. I proposition 1999/2000:79, Från patient till medborgare, slår regeringen fast att den har ett kollektivt ansvar för handikappolitiken och att varje statsråd har ansvar för att handikapperspektivet beaktas inom sitt politikområde. Det slås även fast ett mål om att enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten och användbarheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga bör vara åtgärdade på bland annat offentliga platser. Turistpolitikens mål har en nära koppling till de handikappolitiska målen. Men det saknas en samlad information om såväl hinder som möjligheter för människor med olika funktionshinder att nå olika turistattraktioner. Därför är det nödvändigt att göra en bred översyn om hur tillgängligheten ska kunna öka. För detta krävs ett nära samarbete med olika handikapporganisationer. har fått i uppdrag att arbeta fram en metod att följa tillgänglighetsarbetet i kommunerna. Våra kulturminnesmärken och världsarv måste göras tillgängliga även för kvinnor och män med funktionshinder. Det är nödvändigt att få konkreta förslag till lämpliga åtgärder, vilket skulle kunna göra att fler kan tillgodogöra sig denna basnäring. Det gör att den enskilda företagaren kan nå nya grupper och därmed öka lönsamheten i sitt företag. Jag ser med glädje hur olika turistföretag satsar på ekoturism, en turism som är lokal, en turism som skapar sysselsättning även i glesbygd och hur alltfler företag får märkningen Naturens bästa. Även funktionshindrade ska ha möjlighet att planera sin efterlängtade semester, utflykt eller resa till ett evenemang. Var och en vet bäst själv vilka krav hon eller han behöver få tillgodosedda för att resmålet ska ha den kvalitet som gör att resan blir en positiv upplevelse. Det ska vara lätt att hitta samlad information via nätet, hemsidor, turistinformationscenter och broschyrer. Här återstår ännu mycket att göra. Det är hög tid att även få ett kvalitetsvarumärke som signalerar bästa funktion. Avslutningsvis kan jag inte låta bli att reflektera över inlägg om turismen uppe vid , nu när jag ser att jag har lite talartid kvar. visar på hur turismen ser ut på den norska sidan och hur den ser ut på den svenska. Jag vistades i eftersom min mormor bodde där. De hus som stod på den norska sidan står fortfarande kvar. Men någon motsvarighet till med dess hotellverksamhet och dagisverksamhet och till den inflyttning som sker till , eller finns absolut inte på den norska sidan. Det finns inte ett enda nybyggt hus från den norska gränsen ned till . Det har hänt oerhört mycket för den svenska turismen och näringens utveckling från upp mot norska gränsen under de år som jag har levt och vistats i de här områdena. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 45 (): yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Vi tycker som helhet att det är en bra proposition som har lämnats av regeringen i samarbete med och . Vi sympatiserar med och stöder tanken på att man inriktar sig på näringsfrämjande och Sverigefrämjande verksamhet. frågade varför är så mycket sämre. Jag vet inte om det stämmer. Det är klart att det är något enklare att locka stora horder med människor till soliga stränder än till en annan struktur och andra förutsättningar, som vi har i . Men jag har till exempel rest runt i inland och tittat på turismföretag, och jag har verkligen slagits av den optimism, kreativitet och tro som de företagare som vi besökte visade. Jag blev lite upprymd av de möjligheter som de såg för framtiden. Jag är alltså inte beredd att skriva under bilden av att vi är så dåliga i . Det händer saker. turismnisch är kanske kvalitet i större utsträckning än för många andra. Jag tror att vi ska satsa på kvalitetsturism; vi har mycket att vinna på det. Där kan man göra en liten reflexion. Om vi nu vill ha en bra naturturism och ekoturism så kanske vi ska fundera på hur den påverkas av att vi får stora kalhyggen och att vi får färre och färre naturskogar och gamla skogar. Kan det på något sätt påverka möjligheterna att locka människor till och till naturturism med hög kvalitet? Hur påverkas en sådan turism om älvar har en svag fiskstam på grund av vattenkraftsutbyggnader och annat? Finns det skäl att satsa starkt på att till exempel lax ska kunna återerövra sina tidigare områden? Finns det möjligheter om man satsar på det viset att nå en mycket större och kvalitativt bättre turism i och att hitta våra potentialer? Det finns nu 300 fisketuristföretag i . Det är bra. Men väldigt mycket kan naturligtvis också göras för att förbättra. Jag skulle vilja ta upp ett fall. av den lax som vill vandra upp där finner inte laxtrappan. säger sig vilja åtgärda de här problemen, men det har hänt väldigt lite. Vad skulle hända med turismen utmed om de här problemen åtgärdades och vi fick mer fiskgång? Jag tycker att det är värt att tänka på vilka resurser vi spolierar genom att inte satsa på och vara rädda om vår unika natur, vår unika miljö och vår unika kultur. och ska samarbeta med turistnäringen för att främja kulturturism. Det är väldigt bra. Det behövs ett sådant samarbete för att man ska få fram och stärka de bästa miljöerna för en framtida kulturturism. Det är samma sak med naturturismen. Det behövs kvalitet och satsningar på den. När näringsutskottet gjorde en undersökning av vilken nytta småföretagen har av samhällets forskningsresurser visade det sig att turistnäringen hade extremt lite nytta av samhällets forskningsresurser. Det har naturligtvis att göra med att det ofta handlar om väldigt små företag som inte har möjlighet att lägga ned egna resurser på att ha koll på forskningen och att jobba med nyheter. Här behövs det lite tänkande kring hur turistföretagen ska kunna dra nytta av samhällets forskning. En intressant sak är att på turismutbildningen är kvinnor. Det här är alltså ett kvinnointensivt yrke med stor potential. Det är också tänkvärt. vill några universitet ha ett nätverksbyggande kring forskning om turism. Och det är bra och värt att stärka, kanske just därför att vi har sett att har forskningen inte gett så mycket för den aktiva turismen. Här skulle man till exempel kunna tänka sig forskning om naturturism. Hur nöter turismen på landskapet? Äter den upp sig själv i slutändan? Sågar vi av den gren vi sitter på med vår naturturism? Hur formulerar vi en ekoturism som blir hållbar? Sådana saker behöver det forskas om. Det finns alldeles för lite kunnande om detta. Ett annat problem för turistföretagen är att de ser annorlunda ut än andra företag. Normalt sett går det inte att patentera uppfinningar på turistområdet. De är inte heller inom räckhåll för såddkapital via universiteten på samma sätt som andra näringar där det handlar om patent på olika saker, maskiner och så vidare. Turismen befinner sig i en annan värld. Det måste till lite nytänkande om hur turismen ska kunna få del av samhällets såddkapital så att man kan utvecklas på bästa sätt. Naturens bästa nämndes här av . Det är en otroligt fin satsning. Här handlar det återigen om att vi inte är sämst i . Naturens bästa är en kvalitetsmärkning, en ekoturistmärkning, som är det första nationella kvalitetsmärket i sitt slag. Andra länder har visat intresse för detta. Just nu visar både och intresse för att göra något liknande Naturens bästa. Jag tycker att vi i ska vara ganska stolta över att just vi initierar ett märkningsarbete för turism. Jag vill nämna ytterligare en sak, nämligen vikten av statistik på turistområdet för att forskningen ska kunna ge oss kunskaper . Det är viktigt med forskning om statistik för att vi ska se vad som händer. Det gäller till exempel könsuppdelad statistik och statistik som är uppdelad på andra sätt. Det här är också en viktig sak för framtiden. Jag tycker, som sagt, att det är för tidigt att döma ut den svenska turismen. Det finns stor framåtanda och stora möjligheter. Det gäller bara att ta dem. 46 () replik: Det är förvånande att inte kan hålla med mig om att vi har en misslyckad turistnäring när vi ligger ungefär på halva EU-snittet när det gäller omsättning per capita. Vi behöver alltså fördubbla vår omsättning för att komma upp till EU-snittet, och ändå tycker du att det är så bra. Det är lite förvånande. Jag håller med dig om att det finns fantastiska små turistaktiviteter i landet. Det är kul att det finns sådana uppe i . Vi har turism för 170 miljarder , och det mesta av det är unikt och bra, annars skulle inte turisterna nyttja de här aktiviteterna. Jag förstår att yrkar bifall till regeringens förslag om hon tycker att det redan är så bra. Det är ungefär den känslan man får när man läser detta. Man tänker inte göra några radikala åtgärder, utan det är bra som det är. Det får tuffa på. Man ska inte ens ha någon målsättning i siffror. Man ska bara prata lite vackert om att det ska bli bättre. Då har man inte stora ambitioner, och det tycker jag är synd. Vi borde kunna få turistnäringen att expandera. Det är ändå världens mest expanderande näring, men i ökar den med några procent . Då håller vi inte ens vår ställning. 47 () replik: Jag vill inte skriva under på att det är dåligt. Det är det jag säger. Jag tycker att det finns väldigt mycket som är bra och väldigt mycket som är utvecklingsbart. Det finns en mycket stor potential i svensk turism. Vi ser nu hur den växer och hur idéerna föds och utvecklas på olika håll i landet på ett mycket glädjande sätt. Sedan har vi det här med siffror. Visst kan vi mäta i kronor och ören, och visst kan vi mäta i antalet nätter. Men är det säkert att det visar hur vi når de potentialer vi har? I stället ska vi kanske mäta hur många som återvänder till ett hotell eller en ort. Det finns en kvalitetsaspekt som kanske är viktigare för framtiden. Men jag håller naturligtvis med om att det är viktigt att ha statistik på olika saker. Det är väl ingen som motsätter sig det. 48 () replik: Men håller inte med om att det är dåligt. Kvalitativt är det rätt. Kvaliteten på den svenska turismen är bra. Men är det inte synd att vi inte kan marknadsföra den ute i världen? Då skulle vi kanske kunna fördubbla turismen. Vad skulle det var för motsättning i det? Även ni måste väl tycka att det vore bra om vi kunde sysselsätta kanske 50 000 fler människor i turistnäringen. Det vore väl alldeles utmärkt. Det finns ingen motsättning här. Vi har kvalitet på turismen, och vi har ett bra utbud. Vi är originella på många sätt och har sådant som andra länder inte har. Det är ju då som man ska marknadsföra en sak. Varför motsätter du dig en fördubbling av marknadsföringssatsningen som vi föreslår? Det skulle ju ge en ökning av turismen på . 49 () replik: Jag tycker att det är en väldigt god idé att öka marknadsföringen, men jag vill inte säga att det är ett mål för oss att fördubbla turismen. Jag träffade en schweizisk turismprofessor som hade tittat en hel del på turismen i olika länder, speciellt i länder där man har en omfattande turism. Han var väldigt bekymrad. Han sade, ungefär som jag sade tidigare, att turismen äter upp sig själv. Turismen har en förödande inverkan på landskapet och på landet på många olika sätt, så att den förstör den miljö som den vill visa upp. Jag är väldigt mån om att de svenska kvaliteterna ska bestå och att vi ska ha en långsiktig turism som ger en god kvalitet och ger en stark önskan att återvända som man bevarar de här kvaliteterna. Jag tycker att det är viktigare än att satsa på en snabb ökning. 50 (): Åhörare några ser jag i alla fall på läktaren! Liksom turistnäringen växer, växer också porrindustrin. Porrindustrin har växt till en miljardindustri, och dess direktörer tjänar stora pengar på främst kvinnors och flickors utsatthet. Vi förtroendevalda har att ta ansvar och agera mot denna tillväxt på alla fronter och på alla sätt och vis. Bland annat är det viktigt att kunna efterfråga porrfria hotell. Flera kommuner, landsting och länsstyrelser har redan fattat beslut om att alltid boka porrfritt. Men regering, riksdag och myndigheter bör också ha den möjligheten, möjligheten att bo på porrfria hotell. Det är dessutom en angelägen fråga för hotellpersonalen, framför allt för hotellstäderskorna. De ska inte behöva röra sig i en sådan arbetsmiljö som detta skapar. Frågan berör alltså en stor grupp människor. Dessutom vet vi att pornografi hänger ihop med våld mot kvinnor. I samband med att mannen ser pornografiska filmer är det vanligt att han tvingar kvinnan att utföra sexuella tjänster. När vi nu frågar hotellen och konferensanläggningarna varför de visar den här typen av filmer i tv och på video på sina anläggningar säger de att kunderna efterfrågar det här. När vi frågar kunderna, bland annat militärer som jag har varit ute och pratat med, som ofta bor på hotell, säger de motsatsen. De anser att det skulle vara mycket bra om den här typen av utbud på tv och video inte fanns med, därför att om de nu väljer att se en videofilm så riskerar de att bli utpekade som porrfilmskunder, och det vill de inte. Roks, för kvinnojourer och tjejjourer i , som alla känner till vid det här laget, presenterar en ny, uppdaterad lista över porrfria hotell i . Jag har den med mig här, och så här ser den ut. Ni är de första som får se den. visas den för övriga . Roks är mycket drivande i den här frågan och planerar även att genomföra en kampanj mot stora myndigheter som är konsumenter av många hotellnätter för att få dem att boka porrfritt och se det här som en jämställdhetspolicy. De har också tagit fram en studie angående kommuners, länsstyrelsers och landstings hantering av att boka porrfritt. 2003 gjorde de sin första kartläggning i av porrfria hotell, och då var verkligheten dyster. av alla hotell i större städer gjorde det möjligt för sina gäster att konsumera porr, antingen på video eller tv. Då, 2003, fanns det ca 200 hotell som var garanterat porrfria. , , 2005, finns det över 500 hotell. Intresset för att boka porrfritt har ökat, och hotellens intresse för att presentera sig som porrfria hotell har också ökat, så visst lönar det sig att agera! Jag vill faktiskt tacka Roks för deras engagemang i den här frågan och det arbete de har gjort. Det här arbetet måste fortsätta, och vi förtroendevalda måste också vara aktiva och pådrivande i detta arbete. kan vi konsumenter styra utbudet så att av alla hotell och konferensanläggningar i är porrfria. 51 (): Detta är ett av många i turistbranschen efterlängtat betänkande, men jag anser att vissa synpunkter som kommit motionsvägen borde ha behandlats mer positivt. Med en totalomsättning på , 126 000 helårssysselsatta och en skatteintäkt enkom från utlandsturismen på är turismen en betydande svensk basindustri, och alla goda idéer för att öka turismen borde välkomnas även av majoritetspartierna. På s. 12 i betänkandet skriver majoriteten: Enligt utskottets sätt att se hänger turismens utveckling också samman med aktiviteter som växer underifrån. Så långt är det jättebra. Men: Till skillnad från uppfattningen i här berörda motioner anser inte utskottet att det övergripande målet för turismpolitiken skall uttryckas i antal turister, antal gästnätter eller antal spenderade kronor per dag. Givetvis måste kvantitativa mål sättas upp för att ska vara ett attraktivt val för resenärer som söker en berikande upplevelse i ett fantastiskt land vilket bidrar till individens personliga utveckling. Upplevelsen ger besökaren inspiration genom nya tankar, nya erfarenheter, nya perspektiv, ny kunskap eller mental och fysisk avkoppling. Detta är Rese- och Turistråds nya vision som givetvis grundar sig på olika kvantitativa mål, som till exempel ökad omsättningstillväxt, ökad tillströmning av antal övernattningar och medverkan till att ska ha en BNP-andel för turism på . Jag är förvånad över att majoriteten inte tycker att regeringen borde tillkännages dessa goda initiativ som tagits i många av motionerna. Turismen är en sammansatt tjänst bestående av transporter, boende, mat, shopping samt upplevelser som sevärdheter, evenemang, natur, aktiviteter med mera. För en fortsatt positiv utveckling av den svenska turismen krävs samhällets insatser och medverkan. Ett nödvändigt led i att underlätta expansionen för svensk turism är att likställa villkoren inom exempelvis skatteområdet för tjänstesektorn turism med de villkor som råder inom övrig industri avseende till exempel momssatser, avdrag för producerande fastigheter och elpriser. Svensk turism är liksom motsvarande verksamhet i andra länder helt beroende av samhällets satsningar på infrastruktur. Ett delat offentligt engagemang och risktagande vid nationella evenemang är nödvändigt om lilla ska kunna utveckla och främja sina internationella kontakter för evenemang av olika slag och därmed på ett fungerande sätt locka besökande gäster. Det är inte bara vi i som börjar inse att turism är en framtidsbransch. I exempelvis finns 130 turistråd som kämpar om att få besökare till det egna landet. Detta visar på en stenhård konkurrens. nämnde siffror om våra angränsande länder, och det var väldigt negativt för de hade minskat. Då vill jag bara meddela att har ökat och och . Det är alltså ingen minskning av . Det är klart att vi har lyckats bra, men vi kan lyckas ännu mycket bättre. sade att det här med statistik och dylikt inte var bra, utom möjligtvis statistik över turister som återvänder. Den statistiken finns, . Det är bara att hämta hem den. Jag vill för näringsutskottets ledamöter också peka på att våra nordiska grannländer satsar mellan och per capita på turism medan vi i satsar . En annan liten men intressant jämförelse att lägga på minnet är att vi till satsar per invånare. Avslutningsvis, fru talman, hoppas jag att det inte blir verklighet av ett nytt politiskt parti Svenska turistpartiet. 52 (): Jag vill passa på att inledningsvis tacka för möjligheten att få delta i näringsutskottets debatt. Den berör en fråga som jag och , som talat före mig, engagerat oss mycket i. Jag kommer från . Där finns, som i så många andra städer, ett stadshotell. Det har bytt ägare, bytt namn och bytt profil. är det ett mycket modernt designhotell med spännande arkitektur och inredning, och det är funktionellt. har vi designåret, och i foajén finns också en utställning. Därför känns det naturligt att koppla ihop det med frågan om porrhotell. De nya ägarna i har sagt att de inte kan ha kvar porrkanalerna. Det stämmer inte med den image de vill förmedla. De anser inte att de kan ha ett hotell som står för de nämnda uttrycken och ha ett utbud av porr i tv-kanalerna. Därför har de bestämt sig för att ta bort dessa kanaler och i stället sälla sig till Liljor, ett familjehotell som har den profilen. Det är jätteroligt att se de exempel som framkommit som en följd inte minst av den debatt som varit och av Roks arbete med projektet porrfritt. Man kan presentera 500 hotell som inte har porrkanaler. Det går alltså framåt, och vi arbetar i genom dialoger och aktiviteter med regeringen, direkt genom resebyrån och genom brev till talmannen. Vi arbetar brett och försöker förändra både på den nationella nivån och framför allt lokalt så att denna rörelse också ska kunna växa underifrån. Porrkanalerna är en del av problemet med det sexualiserade rummet. Det gäller de hotellrum som vi pekar ut och talar om. Vi vill ha bort den här sexualiseringen också för att den drabbar hotellstäderskorna. För mig är detta en facklig-politisk fråga. Jag är säker på att utskottsledamöterna funderat i samma banor när de tagit ställning. Men jag vill gå fortare fram, och jag vill se mer resultat. Jag tror nämligen att det är möjligt. presenterar Roks sitt nya underlag som gör det lättare att boka porrfritt. Jag gör själv en presentation som handlar om hur situationen ser ut i mitt hemlän. Jag har som s-kvinna tagit initiativ och skrivit till samtliga kommuner och begärt in uppgifter om ifall de har en policy i dessa frågor, och om så inte är fallet varför de inte har det. Vi har ställt enkla frågor och fått svar från en majoritet av kommunerna, dock inte från alla. Jag hoppas att fler borgerliga kommuner ska känna att det här är en viktig fråga och sända in sina svar. Dessa två händelser sammanfaller med den här debatten, och det gör det extra intressant för mig att delta i den, och kanske även för fler än mig.