prot · GS09140 · 2005-06-15 00:00:00 — Hela svårigheten i politiken består i att klara flera saker att ha en växande, vital offentlig sektor med satsning på utbildning och vård och en stor och tung basindustri med mycket forskning och tunga exportinkomster och att dessutom i både tjänstesektorn och varuproduktionen ha småföretag som växer och utvecklas. Det är den helheten man ska försöka åstadkomma. Ingen ansvarig politiker kan ha någon annan ambition än att just åstadkomma detta. Vi strävar däremot och har haft ett gott samarbete med det ska jag säga och åstadkommit ganska många konkreta resultat. Men vi kan bli bättre, och detta gör vi gärna tillsammans. 60 () replik: Jag tycker att det är ett bra besked. Men jag tror att det krävs en hel del omprövningar inom socialdemokratin för att vi också i verkligheten ska kunna få en sådan förändring. De projekt som vi nu har startat, till exempel med att få en regelförenkling för de små företagen, har bara inletts. När problemen stöter på är det inte lika lätt att göra det som att säga det. Jag hoppas verkligen att man står kvar också när de vindarna blåser. Partiledardebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då arbetsplenum skulle äga rum. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 4 juli17 augusti. Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för statsrådet under sjukledighet. 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM69 Kommissionens preliminära utkast till EU-budget till finansutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2004/05:162 till utbildningsutskottet Motioner 2004/05:Fi25 till finansutskottet /05:U19U24 till utrikesutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /05:FiU21, FiU28 och FiU33 betänkanden /05:JuU29 och JuU19 betänkande 2004/05:UbU14 7 § Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus Föredrogs socialutskottets betänkande 2004/05:SoU18 Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus (prop. 2004/05:145). 61 (): I socialutskottets betänkande SoU18 behandlas regeringens proposition om driftsformer för offentligt finansierade sjukhus. Nio motionsyrkanden har lämnats med anledning av propositionen. Dessutom behandlas 17 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2004. Till grund för förslagen i propositionen ligger dels slutbetänkandet , Vårda vården samverkan, mångfald och rättvisa, från utredningen ägarformer vinst och demokrati, dels en särskild promemoria utarbetad inom 2004. De grundläggande principerna för den allmänna hälso- och sjukvården är att vården ska ges på lika villkor och efter behov, styras demokratiskt och vara solidariskt finansierad. Syftet med förslaget är att ange villkor som ska gälla när landstingen överlämnar driften av hälso- och sjukvård vid centrala vårdinrättningar som sjukhus till entreprenörer. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att landstingen inte ska få överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård som ges vid ett regionsjukhus eller en regionklinik till någon annan. Överlämnande av drift av hälso- och sjukvård på övriga sjukhus ska endast få ske om avtalet innehåller villkor dels om att verksamheten ska drivas utan att syfta till vinst åt ägare eller motsvarande intressent, dels om att vården ska bedrivas uteslutande med offentlig finansiering. Utskottet tillstyrker också förslaget att varje landsting ska driva minst ett sjukhus i egen regi. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Samtliga motioner som har inlämnats avstyrks, och i betänkandet finns fyra reservationer. Med detta avslutar jag inledningsanförandet. 62 (): När vi nu samlas för debatt om sjukvården och sjukvårdens ägarformer så är det viktigt att inte glömma bort för vem vi är till, vi politiker. Vi moderater är måna om att inte fastna i ideologiska låsningar utan se med öppna ögon på hur det är och vad vi kan göra bättre. Det gäller att aldrig tappa fokus på vad som är viktigast, att människor som behöver vård får vård och att vi bryr oss om vad som är bäst för människor runtom i inte vad som är bäst för makten och politiken. Just innan jag gick hit fick jag ett mejl från en god vän som just hade fått reda på att hon har fått cancer, . Det är ett tufft besked som kräver omhändertagande av sjukvården. Kommer hon att få detta? Ja, svaret måste ju vara ja. Det finns inget annat som vi kan eller skall acceptera. Det är därför vi föreslår mer resurser till vården, en tydlig patienträttighetslag och en vårdgaranti värd namnet. I takt med att industrijobben lämnar återfinns alltfler av framtidsjobben i tjänste- och servicesektorn. Detta område uppvisar också starkast tillväxt. Fyra av fem nya företag etableras inom tjänste- och servicesektorn, och jobbtillväxten var mer än dubbelt så stor inom just detta område. Inte minst vården är en tjänsteindustri med goda utsikter. Intresset för hälsofrågor och behovet av en god sjukvård ökar . Det betyder i sin tur att man måste möta upp detta med goda kunskaper, en snabb teknikutveckling och goda medarbetare. Så sker till stora delar , men för att vi ska kunna behålla denna snabba tillväxt och se dess effekter i form av både ökad kvalitet i vården och fler jobbtillfällen så måste vi ge branschen goda förutsättningar och villkor. Vi vet att en av de bästa drivkrafterna för utveckling och kvalitet är just vinst. Många undersökningar, nu senast en i , visar också att den privata vården både kostar skattebetalarna mindre och håller en högre kvalitet med nöjdare patienter än den offentliga vården. I många länder i har man förstått detta. Där upphandlar man vård både för att patienter ska slippa vänta i kö och för att stimulera till nytänkande inom vården. I till exempel upphandlar man nu universitetssjukhus som bedriver utbildning av både läkare och sjuksköterskor likvärdigt . Men i är det precis tvärtom. I kampen mot en förnyelse av sjukvården som leder till kortare köer och bättre vård har vi i stället det förslag som vi ska besluta om : en stopplag mot privata vårdgivare. Regeringen och stödpartierna är skeptiska för att inte säga direkt negativa till att ett vårdföretag bedriver sjukvård, trots att patienter, personal, fackliga organisationer och beställare i landstingen är nöjda med vårdföretagen. Här gäller det att skrämmas. Man säger: Inga gräddfiler i vården! Men tänker man inte i stället så här: Hellre långa vårdköer än att låta fler göra jobbet? Man säger: Vård på lika villkor! Betyder det inte: Hellre sämre villkor för alla än att använda resurserna bättre? Man säger: Vinst i vården är fult! Betyder det inte: Hellre underskott och nedläggning i vårdmonopol än draghjälp från motiverade vårdföretag? Man säger: Vårdföretag kan prioritera vinst i stället för vård på lika villkor. Är detta sant? Nej, det finns ingen sanning i detta, men man lyssnar hellre till ideologisk teori än till nöjdare patienter och personal. En överväldigande del av de tillfrågade remissinstanserna har varit mycket avvisande till lagförslaget. Inte ens regeringens egen utredare tycker att detta är ett bra förslag. Ändå ska det drivas igenom. pekar på att skillnader i vårdens medicinska kvalitet inte kan knytas till ägar- eller driftsform. Yttrandet motsäger direkt regeringens påstående om att vinstdrivande aktörer bedriver vård av sämre kvalitet än icke vinstdrivande. menar också att förslaget till stopplag bara bygger på strikt politiska värderingar. noterar att det inte har gjorts någon ingående analys av konsekvenserna av förbudet för vare sig de berörda företagen eller för samhället i helhet. Någon motivering till att olika regler ska gälla för sjukhus och för annan vårdverksamhet ges inte heller, påpekar man. Även fackförbunden är kritiska. LO konstaterar i ett kritiskt yttrande att graden av vinstintresse i verksamheten inte är avgörande för hur väl den privata aktören sköter sina uppgifter. delar inte regeringens syn på vinstdrivna sjukhus: Några belägg för att alternativ vårdproduktion skulle motverka målet om solidariskt finansierad vård presenteras inte i förslaget, utan slutsatserna vilar mer på en obefogad rädsla för att lämna det gamla och invanda, säger man. pekar också på att offentligt driven vård knappast har garanterat vare sig ett brett utbud eller vård på lika villkor. å sin sida kritiserar regeringens uppdelning av hälso- och sjukvården i sjukhusvård och primärvård eftersom det förstärker svårigheterna att uppnå effektiva och väl fungerande vårdkedjor. Förslaget begränsar också patienterna valfrihet. För att patienterna skall kunna tillvarata rätten till ett fritt och individuellt val är det nödvändigt att vården produceras i olika former och mer olika vårdgivare, säger förbundet. Vi i den borgerliga alliansen avvisar därför regeringens förslag om förbud för landstingen att överlåta driften av sjukhus till företag med vinstsyfte. Vi delar remissinstansernas uppfattning att skillnader i effektivitet och kvalitet till de privata vårdgivarnas nackdel inte kan påvisas. I stället har man ofta fler nöjda patienter och medarbetare. Nej, det är i stället hur vi ersätter sjukvårdens utförare som är det avgörande. Vi delar de farhågor som framförts om att ett förbud mot vinst i vården riskerar att leda till försämrad konkurrens samt lägre kvalitet och effektivitet. Vi instämmer i konstaterandet att regeringens förslag till stopplag bygger på en gammaldags uppdelning av sjukvården i primär-, specialist- och slutenvård. måste vården organiseras så att en obruten vårdkedja skapas, och då måste dagens gränser luckras upp. Nej, någon risk för att vinstdrivande aktörer inom den slutna vården ska leda till att den solidariska finansieringen av vården hotas finns inte. Den viktigaste förutsättningen för att kunna bibehålla en solidarisk finansiering är att den offentligt finansierade sjukvården håller tillräckligt hög kvalitet, och har den offentligt drivna vården inte fullt ut garanterat ett brett sjukvårdsutbud eller vård på lika villkor. Politiken lever i och med detta inte upp till sitt ansvar. Nej, i stället kommer stopplagar och förbud, och det leder till sämre vård och sämre resursutnyttjande av skattemedel. Man kan följa andra länders sjukvård. Man kan läsa om hur man upphandlar, köper in och hjälper till på alla sätt för att korta köer. Det borde vara samma intresse i för vilken regering som helst att ta ett stort ansvar för patienternas vård och då självklart en vård på lika villkor. Men i valet kommer vi i den borgerliga alliansen att söka mandat hos väljarna för en klart bättre hälso- och sjukvårdspolitik än den vi ser med tydliga spelregler och goda förutsättningar för alla som vill bidra till att förbättra sjukvården för patienter och personal, och inte minst förbättra möjligheten för alla människor som väntar i köer för att få vård . Vi kommer naturligtvis att riva upp denna stopplag så fort som möjligt. Vi kommer också tillsammans att visa på nya möjligheter inom detta så viktiga område. Och jag är övertygad om att många människor runtom i kommer att stödja vårt fortsatta arbete. vill jag yrka bifall till vår borgerliga reservation nr 1, men jag står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer. 63 vice talman (): En fråga som man kan ställa sig när det gäller detta betänkande är: Är det här en nödvändig lag? Har vi jättestora problem med vårdföretag som bedriver en verksamhet som medicinskt inte går att försvara, en verksamhet där privatbetalande patienter prioriteras och där ägarna tar ut stora vinster på verksamheten? Mitt svar blir i alla fall att detta är en onödig lag. Regeringen och dess stödpartier menar att man måste förhindra att sådant här uppkommer även om detta ligger , och då måste man också stoppa de som är verksamma . Det måste betyda att man inte litar på de politiska krafterna i främst landstingen som lägger ut verksamhet på entreprenad att de verkligen ställer krav och gör uppföljningar. I tillsynsverksamhet har det visat sig att det inte finns några skillnader i medicinsk kvalitet och att detta således inte kan knytas till ägar- eller driftsform. skriver ju också i sitt remissvar: Kravet på att vinst inte får utdelas är ett rent formkrav som inte har något att göra med verksamhetens inriktning eller innehåll. I den mån det finns en verklig grund för promemorians farhågor bör sådana risker hanteras genom de avtal som upprättas. Liknande uttalande finns från flera olika remissinstanser. Att stifta en lag för att stoppa ett spöke som man tror sig se, måste vara en onödig lag. ser inte det spöke som vänsteralliansen ser. Vi ser i stället att det behövs mer nytänkande och fler privata alternativ i vården. Vi ser inte heller några risker med att sjukhus läggs ut på entreprenad till företag med vinstintressen så länge inte försäkringspatienter ges en bättre eller mer tillgänglig vård än den som erbjuds de patienter vilkas vård finansieras med offentliga medel. och de övriga borgerliga partierna ser att sjukvården står inför stora utmaningar, och den utgör också en del av den svenska välfärdens kärna. Det finns mycket kvar att göra för att göra den ännu bättre än den är . Ingen kan väl förneka att det existerar köer på många områden inom sjukvården, och det gäller inte bara till operationer, det gäller även läkarbesök, undersökningar, provtagningar och olika typer av behandlingar. Tillsammans kan väntetiderna utgöra än innan en patient kan få den diagnos och behandling som han eller hon behöver. Vi tror att vården är mer betjänt av bättre förutsättningar för vårdpersonal att få utveckla verksamheten, för patienter att hävda sina rättigheter och en sjukvårdspolitik som bättre förmår att nyttja de resurser som vården har till sitt förfogande än en onödig lag. Därför vill vi i den borgerliga alliansen ha en startlag i stället för en stopplag. Vi vill införa en startlag som skapar bättre kvalitet och tillgänglighet i hälso- och sjukvården, som ger patienten frihet att välja mellan alternativa vårdgivare, som understöder förnyelse och utveckling av hälso- och sjukvården med bibehållen kostnadskontroll, som säkrar tillgången på kvalificerad personal, bland annat genom förbättrade utvecklings- och karriärmöjligheter, kortare beslutsvägar och i övrigt bättre villkor. En sådan startlag tar vara på den ideella sektions insatser och låter en gryende tjänstenäring bidra till ekonomisk tillväxt och hälsotillväxt. Som har sagts i den här talarstolen och som förtjänar att återupprepas vill de fyra borgerliga partierna fortsättningsvis ha en solidariskt finansierad vård som ges efter behov. Det handlar inte om något systemskifte! Men vi vill ha en mångfald inom den offentligt finansierade vården, vi vill förnya och utveckla den. Då blir vården bättre och mer effektiv, som patienterna får mer att säga till om. Apropå patienterna, herr talman, var finns de egentligen i den här propositionen och i det här betänkandet? Hur har man från vänsteralliansen tänkt att man ska ta hand om de patienter som får vård på de existerande sjukhus som drivs på entreprenad? Den lagstiftning som föreslås gäller enbart sjukhusvård, men påverkar även andra delar av vårdkedjan. Det landsting som exempelvis vill bedriva vård enligt ett närvårdskoncept, med nära samarbete mellan den öppna sjukvården och sjukhus, har inte möjlighet att bedriva slutenvården i entreprenadform om entreprenören är ett privat företag. Detta riskerar att leda till samordningsproblem mellan den öppna och den slutna vården. skriver i sitt remissyttrande: Vi ser allt fler patienter som behöver vårdkedjor som går både över specialitets- och huvudmannaskapsgränser. I detta förslag förstärks sjukhusen som organisatorisk enhet och därigenom förstärks också svårigheter att uppnå effektiva och fungerande vårdkedjor. Stopplagen kommer också att göra det svårare för sjukskrivna att få tillgång till medicinsk rehabilitering. En farhåga som förstärks genom den undersökning som har utfört där 1 467 företag och 18 försäkringskassor svarat på hur stopplagen påverkar dem och deras anställda. av företagen med färre än 100 anställda tror att effekten blir negativ. I företag med fler än 100 anställda tror att effekten blir negativ. Återigen: Detta är en onödig lag. Respekten för den kommunala självstyrelsen är viktig för att upprätthålla förtroendet för den kommunala demokratin. Människor vill vara med och påverka sjukvården, man vill i val till och kommunfullmäktige välja sina företrädare och man vill också ha möjlighet att utkräva ansvar från de valda. Detta förhindrar den nu föreslagna lagen. Därmed är den inte bara en onödig lag utan också en felaktig lag som gör att den som har regeringsmakten med lagstiftning kan ingripa för att hindra andra slags majoriteter i kommuner och landsting att verka på det sätt som de och deras väljare tycker är rätt sätt att sköta verksamheten. Det finns också en annan typ av vårdföretag i . Det är de ideella vårdföretag som består av ungefär 400 organisationer med 6 500 anställda som arbetar med omsorg utan vinstsyfte. De utgör ett viktigt inslag i vården. Deras verksamhet präglas av värden som vårdfilosofi och ideologisk och etisk kvalitet. Dessa vårdgivare drabbas hårt av korta avtalstider som leder till osäkerhet för både verksamheten och patienterna. Därför är det viktigt att deras villkor ses över. Det ges en öppning i propositionen för att man ska göra det. Vi anser att en ny upphandlingslag som ger utrymme för förlängda avtalstider och som öppnar upp för en särskild ordning med aktiebolag utan vinstintresse skulle förbättra möjligheterna för de non-profit-drivna vårdgivarna att utvecklas och konkurrera till gagn för såväl vården som patienterna. Slutligen vill jag ställa två frågor, och de riktar sig naturligtvis till socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister: ni att vi har råd att avstå från vårdgivare som kan ge en bra vård med de väntetider som finns inom vården? Anser ni att vi har råd att avstå från fler vårdgivare, nu när ni äntligen förstått köproblematiken och inför en vårdgaranti? Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 64 (): Det är en viktig debatt vi nu ska ha här i kammaren, och det är en viktig omröstning som kommer att ske senare . Det handlar om framtidens hälso- och sjukvård och om medborgarnas möjligheter till god vård, ett gott bemötande och en mycket god tillgänglighet. Den här olycksaliga propositionen är en helt felaktig signal. Det vet majoriteten, och det vet statsrådet. Ändå lägger man fram den. Jag har läst , och synpunkter och att man vill ha en ökad mångfald i vården. Jag förstår inte varför regeringen ändå tvingar fram den här propositionen och beslutet. Det känns lite genant. Hur ska de privata entreprenörer som finns ute i landet känna sig när man misstänkliggör deras verksamhet och ger intrycket att den inte skulle utföras på ett professionellt sätt? Det är just sådana signaler som majoriteten skickar ut . avstyrkte hela förslaget och skriver bland annat: Tillgången till olika former av vårdproduktion med olika innehåll, gynnar inte bara patienterna utan också dem som är verksamma som yrkesutövare inom vården. De enskilda yrkesutövarnas kompetens kan tas tillvara på ett bättre sätt och man kan därigenom utveckla professionerna. Mångfalden av vårdgivare kan vara en kraft som stimulerar, utvecklar och förnyar vården. Det finns alltså ett starkt behov av att framtidens vårdarbetare får ha mångfald och någonting att välja på. Jag kan inte förstå. Det finns så långt jag vet inte några socialdemokrater som till exempel tycker att det är fel att det både finns Ica och Domus. finns också Lidl, och allt annat. Alla inser att konkurrensen är en positiv kraft för alla. Kvaliteten ökar, priserna blir lägre och tillgängligheten ökar. Det är bara positiva saker. Ändå ska man sätta stopp. Jag håller med att det är onödigt. Det är nästan oresonligt att sätta stopp för nytänkande, vilja, aktiviteter och visioner. Ändå gör man detta. Hur tror Socialdemokraterna att man med de signalerna, om man vill bromsa och misstänkliggöra andra former än monopolet, ska kunna stimulera unga studenter att välja vårdyrken? Jag får säga som de företrädare från allianspartierna som föregått mig i debatten har sagt. Vi vill att vården ska betalas solidariskt. Ändå hör man ett antal kodord som ska skrämma svenska folket från att få en mångfald och att detta ska kunna genomföras: gräddfil, vinst, marknad, sälja ut. Usch, vad hemskt det låter. Vad innehåller skrämselorden egentligen, eftersom det inte handlar om någonting annat än att solidariskt finansiera vården? Ingen av de entreprenörer som finns , så långt jag vet, har skapat några så kallade gräddfiler. Vårdföretagen följer princip om vård på lika villkor. Annars missköter de sig. Men de har faktiskt ibland större kapacitet än vad de egna landstingen vill beställa. Då kanske man behöver nyttja den och fylla på med patienter från andra landsting, från och företag. Det påverkar inte patienter negativt utan faktiskt positivt. De får tillgång till vården snabbare när människor som väljer att betala sin vård två gånger kliver ur kön. Det är inte speciellt svårt att förstå den matematiken. Det finns inga gräddfiler. Ändå ska detta hjärnspöke förbjudas. Det heter vidare att skattemedel inte ska kunna omvandlas till vinst. Vinst i vården är fult, och det är omoraliskt. Jag vill ställa en fråga till och majoriteten. När det gäller läkemedel är såvitt jag förstår en vinst accepterad också av Socialdemokraterna, eftersom vi inte har sett något förslag på en stopplag inom det området, eller hur? Men vinst är ett arbetsresultat som faktiskt kan uppnås om man organiserar effektivt och hushållar med resurserna i stort och smått. Detta är oftast en förutsättning för att man ska kunna investera i sitt företag, i personalen och det ena med det andra. Det är konstigt att underskott tydligen är fullt acceptabelt om det gäller vårdmonopol. Det är inget fult med det, men ändå vill vi ha en budget i balans. Att sälja ut och leka marknad; det känns som struntprat för mig och eftersom vi vill ha en gemensam och solidarisk finansiering och eftersom vi vill ha tidsbegränsade entreprenadavtal med vårdentreprenörer. Om man inte är nöjd så kan man ju säga upp avtalet. Därför tror jag, herr talman, att vi är tvungna framöver att tydligare från alliansens partier förklara att det hot som man målar upp egentligen inte är något hot. Vi vill utveckla och förnya kvalitet och tillgänglighet i vården. Därför vill vi stoppa stopplagen och ha en startlag i stället. Konsekvenserna av en stopplag märks kanske inte direkt. Men det blir en signal som kommer att strypa patienternas tillgång till vård på ett negativt sätt. Det har förstått. Det har LO förstått. Det har förstått. Det har förstått. Det är uppenbarligen bara Socialdemokraterna, som inte har förstått det. Därför ska patienterna drabbas. Det känns förfärligt att huvudinriktningen är att bevara en gammal organisation mer än att tala för patientens rätt, för en lättillgänglig, god och kvalitativt bra vård. Detta beklagar jag mycket. Det handlar inte om något systemskifte. Men det handlar om ett tankeskifte. Det handlar om att vi 2005 ska försöka organisera vård modernt och professionellt och inte bara sträva tillbaka och vara rädda för framtiden. Det kommer inte att vara bra för vården. Jag tror också, fru talman, att frågan kommer att leva vidare. Vi lovar som allianspartier att den ska göra det, och när vi får regeringsmakten så kommer vi att ta bort stopplagen.