prot · GS0992 · 2005-03-17 00:00:00 — Det handlar om att snart kommer att lämna ifrån sig ett väldigt stort lagstiftningsarbete, den nya aktiebolagslagen, som har tagit oerhört mycket kraft, tid och resurser. Man måste nu gå vidare med nya projekt och nya arbeten. Då finns det projekt som man ser som viktigare. Men om det här ses som ett stort problem är det självklart att regeringen kommer att ha möjlighet att flytta fram projektet, lägga det i framkant, se till att prioritera det högre och på så sätt se över de förändringar som kanske skulle behöva göras inom området. Slutligen vill jag lyfta upp reservation 5 angående avtalsvillkor mellan näringsidkare. Det är mindre än vi diskuterade frågan senast, dock inte under en liknande rubrik, det vill säga inte under ett betänkande om associationsrättsliga frågor med mera, utan under ett betänkande om franchising. Till min förvåning måste jag säga att på den korta tid som har gått har tre av de borgerliga partierna ändrat uppfattning. Jag är precis lika förvånad som över denna snabba omkastning, även om vi kanske inte har samma syn på det. Jag ser det inte som speciellt positivt, men jag förstår att ser det som väldigt positivt att hans borgerliga kamrater har ändrat uppfattning i frågan. Jag förstår inte hur moderater, folkpartister och centerpartister har kunnat ändra uppfattning så snabbt. sade i den franchisingdebatt vi hade då under punkten som rörde avtalsvillkor mellan näringsidkare till exempel så här: Avtalsfrihet är en av grunderna för marknadsekonomin. Rätten att utan inblandning av andra träffa avtal mellan fristående parter är av yttersta vikt för ett väl fungerande näringsliv. Lika viktigt för att näringslivet ska fungera är att parterna som träffar ett avtal kan lita på att den andra parten håller avtalet. Jag menar att lagstiftaren bör iaktta stor försiktighet både när man reglerar ett område och när man gör det möjligt att i efterhand underkänna ett avtal helt eller delvis. Den här texten tycker jag motsäger det som står i reservationen och i motion. Jag yrkar därför bifall till utskottsmajoritetens avslagsyrkande även på reservation 5. Jag ser att min talartid är slut, så jag vill avsluta med att ytterligare en gång yrka bifall till förslaget i lagutskottets betänkande nr 12 i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 110 () replik: Jag vill begränsa det här replikskiftet till frågan om redovisning av sjukfrånvaro i årsredovisningarna för aktiebolag med mer än tio anställda. Jag har övervarat två bolagsstämmor i familjebolag där man har omkring 20 anställda. Jag tillät mig naturligtvis fråga hur mycket arbete det har varit att ta fram de uppgifterna. Sedan frågade jag revisorn hur mycket tid han hade lagt ned för att kontrollera dessa uppgifter. Det är nämligen revisorns skyldighet. Jag fick lite uppgifter. Min fråga till i detta sammanhang är: Vet man verkligen från regeringssidan vad det kostar alla företag i det här landet att ta fram de här uppgifterna och se till att revisorerna granskar dem? 111 () replik: I och med att lagen är ganska ny har man inte utvärderat den, och jag tror inte att man kommer att utvärdera den. Så svaret på frågan är: Nej, det tror jag inte att man vet. Men jag tror faktiskt att kostnaden är ganska marginell, för att med den teknik som finns så tror jag att den största delen av lönehanteringen sker med hjälp av olika typer av lönehanteringsprogram på datorn. I de här programmen tror jag att det finns väldigt bra funktioner för sammanställning och summering. Och tror jag inte att problemet är speciellt stort. I ett bolag med endast 20 anställda tror jag att redovisningen av könsfördelningen i bolagsstyrelsen inte heller är något jättestort problem. 112 () replik: begränsade jag mig till redovisningen av sjukfrånvaron. I ett bolag med 20 anställda, om man nu har lite förankring i verkligheten, sitter man inte framför datorn dag ut och dag in och har ett antal anställda som sköter detta. De flesta företagsledare i den storleksordningen har möjligen en deltidsanställd för att sköta detta. Men det kostar ju faktiskt pengar för varje stund som någon sitter och knappar in uppgifter, och det kostar pengar för den stund som revisorn måste gå in i grundmaterialet och kontrollera detta. Det är häpnadsväckande för mig att man inför sådana här regler och lägger sådana här bördor på företagen utan att man vet vad man egentligen lägger för kostnader på företagen. Slutligen måste jag ställa en fråga. När vi debatterade den här frågan var syftet att man skulle minska sjukfrånvaron i företagen. har jag förstått av anförande att syftet är att skapa underlag för att göra analyser. Är det riktigt uppfattat? 113 () replik: Först gäller det den första delfrågan. Ja, självklart, har man 20 anställda har man oftast kanske en anställd eller en deltidsanställd som jobbar med lönehanteringen. Men jag tror inte att det med de här väldigt avancerade data- och löneadministrationsprogrammen skulle ta så oerhört mycket extratid att få fram sjukfrånvarosiffror . Jag tror att de här programmen är utformade så att de med väldigt lätt teknik kan användas på det sättet. Så jag ser inte det som någon gigantisk kostnad. Sedan gällde det huruvida materialet ska användas för att minska sjukfrånvaron eller för att analyseras. Jag tror att de frågorna går hand i hand. För att man ska kunna se olika typer av trender på arbetsmarknaden tror jag att det är viktigt att man har ett väldigt brett datamaterial för att man på så sätt ska kunna göra analyser och se vad det är i samhället som faktiskt gör att vi har ett problem med många sjukskrivningar. Jag tycker att de två frågorna går hand i hand. Vi måste ha ett stort material som vi kan analysera för att få svar på vad vi har för problem med den höga sjukfrånvaron. 114 () replik: Ofta när vi diskuterar olika frågor i lagutskottet och vi vill göra ett tillkännagivande får vi höra att vi inte kan göra så många tillkännagivanden för att är så överlastat, och de har så mycket att göra. Då blir jag lite förvånad när jag hör berätta om aktiebolag utan vinstintresse och pratar om att vi ska skaffa ett verktyg till i verktygslådan. Har man en såg i verktygslådan behöver man inte köpa en såg till. Framför allt köper man inte en såg till om man har ont om pengar. Jag tycker att Socialdemokraterna borde vara så hederliga att de säger att de vill ha de här bolagen av rent ideologiska skäl. Vi borgare brukar ju, när vi vill privatisera, bli anklagade för att ha ideologiska låsningar. Jag skulle vilja påstå att det är precis det som Socialdemokraterna har då det gäller företag som drivs med vinstintresse. Det är en ideologisk låsning. 115 () replik: första fråga gällde att vi måste prioritera. Det är ju så att vi gång på gång hamnar i en situation där vi måste välja vilken lagstiftning som ska utredas först, på grund av att det inte finns oändliga resurser. Borgerligheten vill ju, om jag har förstått det hela rätt, minska på regeringens resurser, vilket i så fall gör att det blir ännu svårare att kunna göra de här prioriteringarna. Så självklart pågår det ett prioriteringsarbete. Ja, , självklart är det så att vi har prioriterat det extra verktyg i verktygslådan som Socialdemokraterna, vill ha och därför lagt det ganska långt fram på listan. Det är därför vi har sagt att vi vill ha en utredning och sedan vidare ett förslag på en ny bolagsform för begränsat vinstintresse. Självklart finns det en majoritet för det, och det finns även ett ideologiskt ställningstagande, om man nu vill se det så, i den här frågan, för att vi vill ha den här bolagsformen. 116 () replik: Ni vill ha en extra såg i onödan. Jag kan bara konstatera att det är viktigare att ha den här ideologiska sågen än att utreda verkliga problem som finns för medborgarna. Jag ska också kommentera en helt annan sak, det här med franchising och att vi påstås ha ändrat uppfattning. Om hade lyssnat på mig hade han hört att jag sade att vi inte vill ha särlagstiftning för franchising, utan vi vill att vi ska gå till grundproblemet. Jag kan erkänna att vi har lärt oss att det finns ett problem med den nuvarande avtalslagen, att man är för snål då det gäller att tillämpa 36 § avtalslagen. Det har jag nog lärt mig under det här året, så det kan jag nog medge. Men problemet handlar fortfarande om att vi icke ska ha en massa särlagstiftningar. Det är det som är själva idén med mitt ställningstagande. 117 () replik: På den punkten är vi eniga, därför att vi vill inte heller ha någon särlagstiftning. Vi vill att det ska vara avtalslagen som ska gälla. Om det finns två stycken förhållandevis jämlika parter är det faktiskt de som ska komma överens om det. Sedan om det visar sig att det finns en svagare part har vi konsumentlagstiftningen . Men jag tror att två stycken näringsidkare måste vara jämlika. Det är därför som majoriteten är emot att en sådan här jämkningsrätt införs. 118 () replik: Jag har egentligen ingen fråga, utan jag har bara en liten sakupplysning. gjorde sig lite lustig över att mina borgarkamrater har vaknat ganska sent. Jag kan nämna att jag har tittat lite grann på historien när det gäller det här motionsyrkandet, som vi hade uppe, om avtalsvillkor mellan näringsidkare. Det var faktiskt så, som jag har sett, att första gången det väcktes var i en motion av och någon kvinna, tror jag det var. Det behandlas år 20002001, och det var samma grej som finns . De som då reserverade sig var , . Därefter har det varit ett val, och när det kommer nya besättningar och så kan det kanske lätt bli lite gnissel. Man hakar inte riktigt på det som vi har gjort förut och så vidare. Så jag vill nog påstå att mina borgerliga kamrater här har haft den här uppfattningen under en . 119 () replik: Jag mindes bara den debatt som vi hade där och jag hade samma åsikt. Jag slutar där. Jag tror att det är lagom. 120 (): När det gäller det här utskottsbetänkandet vill jag börja med att yrka bifall till reservation 4 och reservation 5 som vi kommer att stödja från sida. Väldigt kortfattat vill jag säga att det finns en majoritet, Socialdemokraterna, , när det gäller aktiebolag utan vinstintresse, att detta ska utredas. Vi är helt överens om att det ska göras. Det håller nu på att beredas inom , och vi är från vår utgångspunkt helt nöjda med detta. Vi har liten förståelse för de borgerligas ord om att det blir jobbigt. Jag tror att det tvärtom kan vara väldigt bra om vi får en ordentlig utredning om detta för att bereda frågan. När det gäller redovisningsfrågan har jag absolut noll förståelse för krav om att göra undantag i redovisningskravet om anställdas sjukfrånvaro och könsfördelning. Vi har precis infört ändringen att man ska redovisa i årsredovisningen. Det är alldeles för tidigt att utvärdera om detta är bra eller dåligt. Jag är helt övertygad om att det är en bra reform som vi har genomfört för att uppmärksamma aktiebolagsägare och ledning om hur det står till i företaget när det gäller just sjukfrånvaron och könsfördelning. Man måste naturligtvis titta på om lagstiftningen har fått rätt verkning. Men för min del är det alldeles för tidigt att göra det . Så jag håller fast vid det beslut vi fattade i tidigare om det här. När det gäller könsfördelning i bolagsstyrelser är jag helt övertygad om att en kvotering är nödvändig. Det går alldeles för sakta att få in kvinnor i bolagsstyrelserna. Visst har vi fått en ökad andel, men det går sakta, sakta. Kvotering är inte målet. Det är medlet för att männen ska lämna bolagsstyrelserna och fler kvinnor ska komma in. Det är det viktiga. Man kanske skulle hitta på ett annat ord än kvotering eftersom det verkar ha fått en väldigt dålig klang i de här frågorna, men jag är helt övertygad om att det är nödvändigt. Jag vet också, eftersom det finns en överenskommelse mellan s, v och mp att titta på de här frågorna, att det ska komma något förslag förr eller senare, förhoppningsvis förr enligt min uppfattning. När det gäller avtalsvillkor mellan näringsidkare är det en klar ideologisk skillnad mellan partierna. Den är ideologisk i den bemärkelsen att vi från tycker att det är helt nödvändigt att man har vissa särregler för småföretagen. Man kan inte regelmässigt jämföra stora bolag med 100 miljoner i omsättning med mindre bolag med kanske 1 miljon i omsättning. Det krävs olika lagstiftning. Därför stöder vi den här reservationen. Det är viktigt att stärka småföretagens möjligheter på det här området. Därmed är jag nöjd med detta inlägg, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs lagutskottets betänkande 2004/05:LU13 Namnlagen. 121 (): har vi ett nytt spännande betänkande att ta ställning till, nämligen lagutskottets betänkande nr 13 som handlar om namnlagen. I betänkandet finns det 13 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . De här motionsyrkandena gäller i huvudsak frågor om ändringar namnlag och behovet av en översyn av namnlagen. Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner med hänvisning dels till tidigare ställningstaganden, dels till att utskottet konstaterar att tiden nu är mogen för en översyn av namnlagen. Utskottet förutsätter också att en sådan översyn kommer till stånd utan något formellt tillkännagivande från sida. I betänkandet finns det två reservationer. Med denna lilla korta inledning ber jag nu att få lämna över ärendet till debattörerna. 122 (): Vad är det som ger en människa identitet? Det är varifrån man kommer, om man är kvinna eller man, om man är ung eller gammal. Vi kan ta upp en hel del andra variationer. Det är också inte minst det namn som man bär. I mitt eget fall har jag ett flicknamn med en jämtländsk bakgrund, och jag har ett namn som gift som har med min mans vallonska bakgrund att göra. Namnet har en mycket tydlig koppling till person och personens historia. Vi vet ju alla hur det känns om man får sitt namn felstavat det kan bli ett k i stället för ett c, det kan vara dubbla konsonanter eller om man blir tilltalad med ett felaktigt namn. Då känns det som om man krymper lite grann. Man har inte samma värde. Namnet har alltså en stor betydelse, och identiteten är kopplad till namnet eller namnen. , , kunde namn fritt få bytas och antas, men infördes begränsande bestämmelser. Fortsättningsvis infördes ett antal regleringar, och det senaste var effekterna av den så kallade . Efter samarbete inom slutförde sitt uppdrag 1979. Det resulterade i en lag under /82. Det är en ganska snårig lag med dagens mått mätt. Jag ska inte tynga kammarens debatt med att ge exempel på dessa snårigheter. Men vi är alla på det klara med att den här lagen har tjänat ut sitt syfte. finns alltså ett stort behov av att anpassa namnlagen till ett annat samhälle än 1980-talets, nämligen ett samhälle med mycket större mångfald av människor kommande från många hörn på jordklotet och bärande med sig andra idéer och tankar om namn och namnkonstruktioner. Det här har lagutskottet upptäckt. gav på lagutskottets förslag regeringen till känna att man borde titta efter på vilket sätt som namnlagen skulle omkonstrueras. har utskottet uttryckt att det är hög tid att regeringen utan dröjsmål låter utföra beställd undersökning. Men inget har hänt, utom det att har bett inkomma med synpunkter i frågan eftersom det är de som till stor del hanterar dessa frågor. Det har PRV gjort och i en skrivelse kraftfullt belyst behovet av att namnlagen ses över. Men utskottets majoritet förutsätter nu fortsättningsvis, som man har gjort , att en översyn kommer att komma till stånd. Jag, vi moderater och reservanter har tröttnat på de fromma förhoppningarna. Vi hemställer nu att regeringen tar upp frågan om vilka lagstiftningsåtgärder som är påkallade och meddelar direktiv för ett lagstiftningsarbete. Det är inte skäligt att begränsa medborgarnas möjligheter att välja vad de vill kalla sig. Det säger såväl PRV som . Jag yrkar härmed bifall till reservationen i betänkandet. 123 (): Namnbruket har stor betydelse för samspelet mellan människor. Man kan säga att vårt namn är vårt varumärke om man kan tillåta sig en sådan vanvördig liknelse som vi använder oss av för att berätta för omgivningen vem vi är. Men, precis som föregående talare var inne på, är namnet också någonting som är mycket djupt personligt och som för de flesta har en mycket stark känslomässig innebörd. Det har stor betydelse om man får lov att kalla sig för det namn som man vill bära. Det har stor betydelse för hur man ser på sig själv och hur man vill att omgivningen ska uppfatta en. Därför är namnlagen en principiellt och ideologiskt laddad lagstiftning. Den nuvarande lagstiftningen har på nacken. har fler och fler ärenden som förts till handlat om att människor vill byta namn, och byta namn i sådan ordning att man måste gå till den ansvariga myndigheten för att göra det. Det finns naturligtvis många som med en enkel åtgärd byter efternamn till exempel i samband med att man gifter sig eller ingår partnerskap. De faller utanför den statistik som säger att namnärendena i det närmaste har fördubblats . handhade 3 500 namnärenden. var antalet ungefär 6 500, det vill säga i princip en fördubbling. För oss i har namnlagen en ideologisk innebörd. Vi anser att utgångspunkten måste vara att vuxna människor vanligtvis bäst själva vet vad de borde heta, och bäst borde kunna få avgöra vilket namn de ska få bära. Det finns olika aspekter som måste vägas in, och som ibland kan innebära att man tvingas göra vissa begränsningar i rätten. Det kan till exempel vara varumärkesfrågor. Man kan tänka sig olika ideella och kulturella intressen. Man kan, även om det förhoppningsvis är mer hypotetiskt, tänka sig lagstiftning som har att göra med ärekränkning eller hetslagstiftning som skulle kunna inskränka rätten att bära det namn man har. Utgångspunkten måste vara att vuxna människor i normalfallet bäst vet och borde få bestämma vilket namn de ska få bära. Det är hög tid, herr talman, att göra en översyn av namnlagen för att se om den klarar de krav som vårt samhälle ställer, och framför allt de krav som människorna som lever i dagens samhälle ställer. Vi menar att tiden inte bara är mogen utan övermogen när det gäller att översynen kommer till stånd. tillkännagav att en allmän översyn borde göras av namnlagen. har i princip ingenting hänt. Jag ställde själv frågan till justitieministern om det inte skulle hända någonting med detta tillkännagivande. Jag fick ett allmänt hållet svar om att regeringen naturligtvis kommer att verka för att begäran uppfylls. har det gått . har ingenting konkret hänt från sida. Däremot har vi sett hur också och andra intressenter nu pekar på behovet av en översyn. Därför menar jag, herr talman, att det är olyckligt att vi inte i lagutskottet har kunnat samla oss till ett konkret tillkännagivande om att regeringen nu måste tillsätta en ordentlig utredning för att göra en bred översyn av de frågor som är kopplade till namnlagen och andra relaterade frågor som har att göra med namnskick och möjligheten att få ta del av registerutdrag från äldre arkiv efter att man har bytt namn och liknande. Utskottets majoritet hyser trots den svårartade förseningen fortfarande förhoppningen att regeringen ska sätta i gång med detta. Vi reservanter tycker att det vore utmärkt om nu tog tillfället att kraftfullt markera att utredningen måste komma i gång med det snaraste och att den ska ha ett brett perspektiv på de frågor som behöver ses igenom. Bland de frågor som borde ingå i översynen har vi till exempel frågan om mellannamn. Det är en företeelse som för många människor fortfarande framstår som obekväm, speciellt med tanke på att makar eller partner inte kan ha samma mellannamn. Vi har också frågan om möjligheten att anta gårdsnamn. Det är en fråga som är av stor betydelse i vissa delar av . Vi har, inte minst, den praxis som finns i namnlagens § 34 som gör att man kan stoppa vissa människor från att bära förnamn som man bedömer vara olämpliga. Där har länsrätter och kammarrätter, för att inte tala om skattekontor i olika delar av landet, en mycket skiftande praxis. Vi har tyvärr sett många exempel på att enskilda människor har fått ganska harmlösa ansökningar om namnändringar avslagna av myndigheter och tvingats till långa och utdragna domstolsprocesser för att få sin sak prövad. Detta är några av de frågor som borde ingå i en översyn. Det betänkande som vi här tar ställning till bygger på sammanlagt 13 motionsyrkanden som tar upp en mångfald frågor. Det visar på bredden i den problembild som borde ingå i översynen. Jag vill därför, herr talman, yrka bifall till den reservation som finns i detta betänkande. Jag vill också peka på det särskilda yttrande nr 2 som står bakom. 124 (): Den här drygt lagen är förvisso otidsenlig och måste ses över. I övrigt har jag i sak ingenting att anföra utöver det som är sagt. Därför nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationen i betänkandet. 125 (): Ett namn är en del av individens identitet och har genom tiderna samlat information om vårt ursprung, om förfädernas yrke eller deras egenskaper, om vistelseort och mycket mer. Namnet kan även visa ett politiskt ställningstagande. När föräldrarna i den iranska eller syriska delen av ger sina barn kurdiska namn är de väl medvetna om de risker som barnen kommer att möta senare i livet på grund av sitt namn. Även i återspeglade val av namn en social tillhörighet och kunde vara ett uttryck för kvinnans underordnade roll. I var kvinnan skyldig att anta mannens släktnamn när hon gifte sig. Ändringar i namnlagen har präglats av den tidens starka jämställdhetstankar. Kvinnor och män fick fritt välja vilket namn de skulle anta efter giftermål. Barn till föräldrar som var gifta med varandra och barn till ogifta föräldrar fick likabehandling i lagen. Sedan lagen om registrerat partnerskap trädde i kraft gäller namnlagen även registrerat partnerskap och registrerad partner. Namnbyte kan göras vid eller . Även om namnlagen ger stort utrymme för att man själv ska kunna bestämma över valet av namn innehåller lagen vissa begränsningar för namnbyte. Den som vill byta namn mer än en gång, till exempel, måste ange särskilda skäl eftersom lagen kan missbrukas av personer som drar sig undan från sina förpliktelser eller ägnar sig åt brottslighet. Vid byte av barns efternamn krävs det domstolsbeslut om att namnbytet är förenligt med barnets bästa, och barn som fyllt måste lämna sitt samtycke till byte. Det svenska samhället förändras ständigt och är ett mångkulturellt samhälle med influenser från många delar av världen. Det är inte längre en självklarhet att man kan känna igen en svensk på hans eller hennes efternamn , eller , utan han eller hon kan likaväl heta eller . Namnlagen måste gå i takt med samhällsförändringen, och behöver lagen ses över. Flera motioner har väckts med krav på att se över lagen, och lagutskottet har behandlat frågan . Regeringen fick 2001 ett tillkännagivande om att undersöka om det finns ett behov av att göra lagändringar. underströk 2004 i sin skrivelse till regeringen att det behövs ändringar i namnlagen från språklig synpunkt. PRV genomförde en analys av namnlagen utifrån samhällets behov och lämnade en skrivelse till . I denna skrivelse framförs argument för att se över namnlagen och anpassa rättsreglerna till medborgarnas behov av att förändra sina namn på ett lättbegripligt och rättssäkert sätt. De borgerliga partierna anser i sin reservation att dagens lagstiftning inskränker individens frihet att välja sitt namn och föreslår att inskränkningarna begränsas till immaterialrättsligt skyddade namn. Det ska vara möjligt för dem som flyttar från eller att inte behöva anpassa sina namn så att de förlorar sin identitetskänsla. får namn inte vara så avvikande att de inte motsvarar skriftliga och uttalsmässiga normer i samhället. Den avvägningen mellan det allmännas intresse av namnstabilitet och enskildas önskemål att fritt välja namn får bli föremål för den framtida diskussionen kring namnlagen. Synpunkterna i skrivelsen berör de frågor som väckts i motionerna.