prot · GS09108 · 2005-04-20 00:00:00 — Handelspolitiken faller numera under EU:s befogenheter, vilket innebär att vi har enhetliga regler för hela EU. När det gäller frihandeln vill jag också inledningsvis säga att då det är tioårsjubileum för världshandelsorganisationen är det mycket glädjande att förhandlingarna åter har tagit fart. Jag ser fram emot utkomsten av den sjätte ministerkonferensen i . Liksom utskottet är det min uppfattning att frihandeln kan vara en stark välståndsskapande kraft för såväl dagens i-länder som för världens fattigaste länder. I fallet blir detta väldigt tydligt. Som en liten öppen ekonomi har vi till stor del byggt vårt välstånd på specialisering och handelsutbyte. Vi vill värna och ska värna frihandeln som princip, men vi gör det inte i egen sak enbart utan vi gör det för att vi tror att det gynnar dagens utvecklingsländer. Det är viktigt att handelshinder minskas eller elimineras så att dessa länder inte missgynnas. Det är viktigt att i synnerhet utvecklingsländerna får ökat marknadstillträde på de områden som är av särskilt intresse för deras export. Sådana förutsättningar gynnar inte bara den ekonomiska utvecklingen utan kan även bidra till framsteg inom andra områden, som mänskliga rättigheter, rättvisa och social utveckling. har verkat för en generell liberalisering av handeln på jordbruksområdet. Den dag jag som EU-parlamentariker, vald av den svenska , trädde in i , , lämnade vi en frihandel där det var totalt sett fritt. Vi underordnade oss . Jag kan beklaga att det blev på det sättet på jordbruksområdet, men är verkligheten som den är, och då gäller det att från svensk sida så mycket som möjligt i förhandlingar hävda de förbättringar och de förändringar som behöver göras. När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP, inom EU har den svenska linjen konsekvent varit att reformer är nödvändiga. fattade EU beslut om att i större utsträckning marknadsorientera produktionen genom frikoppling av stöden. Dessvärre blev inte reformen så långtgående som vi hade önskat, men så är det när man förhandlar. Det är positivt att konsumenterna nu i större utsträckning kommer att styra vad som produceras. En reformering av CAP gynnar både EU:s konsumenter och utvecklingsländerna. Jag instämmer med det utskottet säger, att det är givet att ska fortsätta att verka för en reell sänkning av i-ländernas interna stöd, en snabbare utfasning av exportsubventionerna och en tydlig nedmontering av tullar och kvoter, såväl inom som utanför EU-kretsen. Arbetet för en sänkning av tullar på jordbruksområdet omfattar även miljövänliga bränslen, som exempelvis etanol. Som sagt, herr talman, kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft för världens alla länder. Det förutsätter emellertid att det finns stabila och rättvisa spelregler. Det är en avgörande förutsättning för hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Dessutom krävs det politiska, ekonomiska och institutionella reformer hos utvecklingsländerna innan full nytta kan dras av frihandelns positiva effekter. En sådan utveckling vore bra för hela världsekonomin. Men det behövs också en öppenhet, dialog och hänsyn till utvecklingsländernas situation. Möjligheterna att de återupptagna WTO-förhandlingarna kan avslutas inom rimlig tid är ganska goda. I likhet med alternativ 1 i utskottets ställningstagande är jag av den åsikten att ett ambitiöst resultat i förhandlingarna skulle kunna innebära att vi kan ha lyckats modernisera handelsreglerna så att de skapar förutsättningar för hållbar tillväxt i hela världsekonomin, motverkar protektionism, förbättrar fattiga länders möjligheter till en positiv utveckling, minskar handelshinder och gynnar konsumenterna. En sådan utveckling, herr talman, är minst sagt väl värd att eftersträva. Öppenhet och dialog är viktiga delar för att uppnå goda resultat och skapa legitimitet. Som hävdas i alternativ 1 får vi inte underskatta betydelsen av att agerar för att EU så öppet som möjligt sätter fram sina positioner. Öppenhet och dialog ska också avspegla relationerna till det civila samhället. Liksom regeringen och det som står i alternativ 1 ställer jag mig bakom förslaget att WTO:s relationer till det civila samhället ska tydliggöras och att mer resurser ska avsättas för att utveckla den dialogen. Jag var med i en av de första WTO-förhandlingarna, de gamla Gattförhandlingarna, som gick över i WTO i samband med Singaporemötet. Den tog enormt stora initiativ till att ta in andra organisationer som stod utanför, för att få ett så brett underlag som möjligt i sitt förhandlingsmandat. Detta var viktigt, och det var ett nytt ställningstagande som vi drev väldigt hårt. Slutligen gäller det GATS och tjänstedirektivet. En fri och öppen handel med överenskomna spelregler inom tjänstesektorn kan effektivisera ekonomin, främja utvecklingen inom många områden och stävja korruption. Inte minst svensk ekonomi, där utgörs av tjänstesektorn, har mycket att tjäna på att handelshindren inom tjänstesektorn undanröjs och att svenska företag får det lättare att exportera varor och tjänster. EU:s tjänstedirektiv fyller en viktig funktion. GATS erbjuder förutsägbarhet på ett lands tjänstemarknad när landet har valt att göra åtaganden i någon sektor. Jag är medveten om att frågan om hur offentliga tjänster definieras i GATS har varit föremål för diskussion. I EU:s förhandlingsunderlag berörs emellertid endast områden där privata aktörer tillåts. Inga krav ställs på marknader där det råder offentliga monopol. När det gäller EU:s tjänstedirektiv välkomnar jag, liksom i alternativ 1, dess syfte att skapa bättre förutsättningar för en väl fungerande tjänstesektor. Det är också välkommet att kommissionen anser att vissa tjänsteområden, till exempel hälsovårdsområdet, undantas från direktivet. För svenskt vidkommande är det primärt att kollektivavtalen på arbetsmarknaden inte hotas. är en viktig förklaring till att vi har stabila spelregler på arbetsmarknaden med en god samförståndsanda och ekonomisk utveckling som följd. I det jobb som kommissionen har framför sig bör det betonas att tjänstedirektivet, som alla EU-länder står bakom, skulle vara ett stort steg framåt för den inre marknaden. Jag vill fråga: Vad tycker nu de som sitter i den så kallade alliansen? Vi hörde Per tidigare i sitt anförande vara kritisk mot tjänstedirektivet. Varför är Per kritisk till att det finns bra spelregler på den svenska arbetsmarknaden för löntagare? Jag har erfarenhet som förhandlare i , och jag vet att de arbetsgivare som jag förhandlade gentemot tyckte att det var mycket viktigt att vi hade god löneutveckling och bra spelregler för alla på den svenska arbetsmarknaden. Det blir något märkligt när jag hör Per Bills sätt att argumentera. Eller är det så att Per menar att vi ska ha löneskillnader och skillnader i arbetsvillkor och annat på den svenska marknaden? Det vore bra om jag fick svar av Per på den frågan. I övrigt ber jag att få yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag i detta betänkande och avslag på samtliga reservationer. 37 PER () replik: Jag tror att misstolkade mig. Jag vill att vi ska, gärna tillsammans med Socialdemokraterna, arbeta för att få tydliga, klara regler för vad som gäller för tjänstehandeln, att vi ska få klara besked om vad som gäller i de gråzoner som har funnits i det första direktivet. Därmed är det bra att man nu har dragit tillbaka det för att förtydliga vad det är som gäller. Jag tror att både företagare och medarbetare på företagen, både på de svenska företagen och på företag i de nya europeiska medlemsländerna i EU, tycker att det är viktigt att man vet vilka förutsättningar det är som gäller och uppfattar att det är rimliga spelregler som gör att det inte blir orättvist. Jag hoppas och tror att vi ska kunna nå väldigt långt tillsammans. Jag har väldigt svårt att se att det ska vara några riktigt stora skillnader mellan tjänstehandel och varuhandel. Om vi försöker göra stora skillnader i detta kommer en större del av tjänsten också att göras i något annat land, och sedan fraktar man hit den halvfärdiga produkten, som ofta innehåller både tjänster och själva produkten. För svensk basindustri är nog det här tjänstedirektivet också oerhört viktigt. Det är ju inte så att det är svart och vitt, att vissa företag ägnar sig bara åt tjänster och andra företag ägnar sig bara åt att tillverka prylar. Mer och mer blir det en mix av tjänster och varor. 38 () replik: Det kan förvisso vara rätt. Jag tror att vi där nu är överens om att vi ska se till att gråzonerna så långt det är gråzoner försvinner. Men det var inte det som var min fråga. Frågan är: Menar Per att ett företag från ska komma till och utföra arbetsuppgifter i ett svenskt företag till löner som är väsentligt lägre och villkor som är väsentligt annorlunda än vad de svenska löntagarna har? 39 PER () replik: Det är precis den frågan som vi nu kommer att få nya förslag om från EU. Jag tycker att det är väldigt viktigt att man får en diskussion om detta. Det vore till exempel mycket oroande om det skulle vara så att ett företag från ett annat land kunde komma hit och ha arbetsmiljöregler som var avsevärt sämre än de som gäller för svenska medarbetare. Jag tycker att det är viktigt att de som vill ha ett kollektivavtal också ska kunna sluta ett kollektivavtal. Det är en rättighet för de medarbetare som så önskar att få den trygghet som de ofta känner i att ha ett kollektivavtal. 40 () replik: Då måste det Per säger nu innebära att det kollektivavtalsområde som gäller på den svenska marknaden, oberoende av vilken bransch eller näring det är, ska ligga till grund också för dem som kommer hit och utför uppdraget. Det välkomnar jag. Det är i så fall ett nytt ställningstagande. Det är bra att Per har den inställningen. Jag känner Per som en noggrann och samvetsgrann politiker, och jag hoppas att han också påverkar partikamrater och andra att tänka i samma riktning. Det är precis så avtal ska vara. 41 () replik: Jag är egentligen inte alls förvånad över att socialdemokrater försöker hitta en massa fel i tjänstedirektivet. Det känns naturligt. Om LO gnäller måste ni göra något åt det. Men vad jag undrar över och inte förstår är var i direktivet man har utläst att ursprungslandsdirektivet innebär att man ska utföra tjänster för andra löner än de som råder i till exempel . Ursprungslandsdirektivet handlar om själva tjänsten, huruvida den som utför tjänsten är legitimerad, vilka lagar som gäller kring tjänsten i ursprungslandet. Men det har ingenting med arbetsrätten eller lönerna att göra. Var utläser ni detta någonstans? 42 () replik: Ursprungslandsdirektivet handlar om en specifik tjänst, en specifik uppgift, som ska utföras. Det är där vi har tolkat in att om man utför uppgiften på ett speciellt sätt, kan det vid speciella tillfällen vara så att villkoren i det land som företaget kommer från gäller. Det är i ett mycket begränsat avseende. Jag skulle vilja fråga samma fråga som jag ställde till Per . Är det orimligt att tänka sig att de som kommer från andra länder och utför ett arbete i ska ha samma avtal och villkor som svenska löntagare män och kvinnor? 43 () replik: Det är precis vad tjänstedirektivet säger. De tjänster som utförs ska följa samma regler som vi i följer. talar vi eventuellt om tjänster utförda , som vi visserligen båda två kan beklaga eftersom denna korta tid inte är specificerad. Ja, jag kan tänka mig att polacker och estländare kommer hit och erbjuder tjänster lite billigare än de vi skulle kunna få från den svenska tjänsteutövaren. Men det handlar bara om att vi har så höga skatter, så hög levnadsstandard, att det är dyrt att leva i medan de lever billigare i sina hemländer och därför kan ligga lägre i upphandlingen. Det handlar fortfarande om att hålla sig inom ramarna för arbetsrätten och de löner som råder och är acceptabla i . 44 () replik: Människor som jobbar i det här landet och utför en verksamhet under en sammanhängande ska bedömas lika. Vi kan ta en situation där estländare, polacker eller letter ska värderas sämre som människor, att deras avtal ska vara väsentligt annorlunda. Vi har högre skatter än vad man har i vissa av de länder vi pratar om, men vi kan aldrig använda lågavlönad arbetskraft som ett sätt att konkurrera och tro att vi därmed kan skapa bättre välstånd. Det är fullständigt fel väg. Det tror jag att instämmer i. 45 (): Om inte fick med sig alla papper, hann jag inte ens skriva mina eftersom det har gått så fort . Jag känner att det är angeläget att ta upp en aspekt som vad jag förstår ingen har gjort och som har bäring på framför allt fattiga länders relation till världshandelsorganisationer och till Doharundan, som just skulle ha de fattiga ländernas problem i fokus. Det har att göra med Trips, det vill säga immaterialrätten. Jag tänkte ta upp att det har med vår egen mycket viktiga politik PGU, politik för global utveckling, att göra. Vi ska ha en sammanhållen och genomtänkt politik både hemma och ute i världen för en global agenda som avskaffar bland annat fattigdom. Tripsfrågorna handlar bland annat om att man tillåter tvångslicensiering under vissa förutsättningar, men inte att det land som sätter i gång med produktion också exporterar medicinen. Särskilt vad gäller hiv/aids-mediciner är det här viktigt för många fattiga länder. De har inte någon större glädje av detta. De har nämligen ofta inte egen kapacitet att producera hivmediciner. Alltså finns det något som inte räcker till i Trips för att hjälpa de fattiga länderna. Det här blev kvar att lösa efter . Det vara § 6 i den särskilda deklarationen om Trips och hälsa. Man har stridit om detta i . före Cancúnmötet antogs en temporär uttolkning med ganska många villkor som skulle uppfyllas, till både de exporterande och de importerande länderna. Men många var tveksamma och utsattes kanske också för hård press. Sådana organisationer som och som har de fattigas perspektiv har kritiserat detta. Det här papperet skulle sedan ersättas av ett permanent beslut. Två deadline har passerats utan att man har antagit en permanent skrivning. Den afrikanska gruppen har lagt fram ett förslag med färre villkor för både exporterande och importerande länder. Det har fått att gå i taket och säga att det inte går att riva upp tidigare fattade beslut. Då tog den afrikanska gruppen i en replik upp att i papperet framgår ordagrant att ska jobba fram en permanent lösning. Alltså finns det möjligheter att justera detta. till problemet: Det är hållning i detta. Det är anledningen till att jag har begärt ordet fastän jag inte är ledamot i utskottet. Enligt UD-handläggare tänker inte sluta upp bakom de afrikanska staternas krav. tänker stå bakom EU och således inte arbeta för att revidera Tripsklausulerna i Dohadeklarationen. Det skulle få som följd att det blir svårare att få tag i billiga bromsmediciner för fattiga länder. Det här är inte bra. Det är tråkigt. Det strider inte bara mot vår egen PGU-politik utan det strider mot vad till exempel har sagt i handlingsagendan för millenniemålen, som kom . Det strider också mot vad , som är ansvarig för millenniemålsarbetet, säger att vi ska göra gentemot de fattiga länderna. Vi har många motioner på WTO-området, men som har sagt har vi yrkat bifall till bara en av dem. Men jag ville uppmärksamma utskottet och eventuella lyssnare på Tripsfrågorna. 46 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3. var det en kampanj över hela världen som hette Global Week of Action, då en mängd kyrkor och andra NGO:er som arbetar med rättvis handel framförde sina synpunkter för att påverka politiker, konsumenter och företag. Jag medverkade här på . Det var en hel del aktiviteter, bland annat en hel del seminarier. Det var ett seminarium som grep mig ganska hårt. Jag var lite skakad . Det visades en film som hette Rapport från tomtens verkstad som handlade om kinesisk leksaksindustri. Hade jag sett den filmen innan jag agerade i det här betänkandet så hade jag nog haft skarpare formuleringar. Vi har sett den där tomtefilmen på julen, där glada tomtar gör leksaker, men här fanns det inga glada tomtar. Här jobbade folk . Det finns alltså svenska företag som köper leksaker härifrån. av de leksaker som köps i kommer från de här tomteverkstäderna, så att säga, i . Det handlar om Ica, , Coop, och Åhléns som beställer. När man såg de arbetsförhållanden de hade en del hade skadade armar, miljön var dålig och det var fruktansvärt varmt i fabrikerna undrade man: Vad håller vi på med egentligen? Det finns ju ändå vissa regler. FN har ju bestämt att vi ska försöka samarbeta mellan företag och politiker så att vi har vissa minimiregler, men här verkar de inte finnas. fick jag inte ens med mig filmen, men jag köpte en videokopia, och den tänkte jag lämna till . Då kan du titta på den, och sedan kan vi kanske i utskottet titta på den. Sedan borde vi ta ett initiativ, tycker jag, och dra ihop företag, företagarorganisationer och konsumentorganisationer och fundera på hur vi ska ha det framöver. De svenska företagen låtsades som om de inte visste vad som skedde på de här fabrikerna. De hade minsann varit där och tittat. Men det var föranmälda besök. Då hade man ju städat upp, och arbetarna fick faktiskt betalt för att ljuga när besökarna kom. De hade övat in hur de skulle svara. Då ser man inte verkligheten. Företagens företrädare verkade ju lite chockade när de intervjuades, men de påstår att de inte visste om detta. Vi borde försöka ta ett initiativ. Det är 2 000 företag som har lovat att de ska jobba för att grundläggande rättigheter ska finnas på alla arbetsplatser. Här bör också LO vara intresserat av att vara med i en diskussion. Det kan ju inte vara så att vi ska finna oss i att svenska och europeiska företag som sköter arbetsmiljö och annat ska slås ut av sådana som beter sig som svin i det här sammanhanget. Det var ju som arbetsläger under ! Jag tycker att vi från utskottet borde ta ett initiativ och ordna ett seminarium om de här frågorna. 47 (): Jag tar tacksamt emot filmen från , och vi kan gärna titta på den. Jag kan säga att agerar hårt för de här frågorna såväl inom som utom EU för drägliga arbetsvillkor. Men jag skulle bara kort vilja upplysa om att det var så även i . Det var därför arbetarrörelsen bildades, denna förhatliga arbetarrörelse, i ögon. Det var därför socialdemokratiska partiet och LO, , bildades, därför att förhållandena var precis likadana i . Arbetare sögs ut, och man jobbade 14, 15, . Och det är därför vi driver på i de här frågorna, för att vi ska få en utjämning i världen. Men vi tycker också att det är viktigt att fackföreningsrörelsen finns i . 48 () replik: Jag kanske ska upplysa om att de flesta fackföreningsledare i världen är kristdemokrater, så du vänder dig mot fel parti. Att jag sedan är kritisk till Socialdemokraterna i vissa frågor har inte med det här att göra. I de här frågorna hoppas jag vi är överens. Kinesiska fabriker, som jag pratar om, måste ha rimliga villkor om de ska vara leverantörer till svenska företag. Hur hårt ni än har jobbat med de här frågorna så har ju tydligen inte de här fem stora företagen i fattat vad det handlar om. De låtsas att de inte vet. Men jag tror inte att de är så dumma de vet mycket väl. Här handlar det om att köpa billigt, och då struntar man i andra krav. Jag hoppas att vi kan vara överens här om att vi tar ett initiativ. Skrivningen i betänkandet är lite passiv: Det här pågår, och vi hoppas att det händer någonting. Men efter att ha sett den här filmen känns det som om det är akut! Vi kan inte tillåta att av leksakerna i kommer från sådana här fabriker. Konsumenterna har ju en stor makt här att reagera, och det kommer man att göra genom att , och andra lyfter fram det här. Det har ju visats några glimtar i svensk tv från den här fabriken också, men än är det inte många som vet om det här. Jag tror att om vi hjälper till att lyfta fram de här frågorna så kommer konsumenterna att hjälpa oss och helt enkelt bojkotta många av de här leksakerna. 49 () replik: Jag skulle vilja säga ungefär så här: Välkommen till verkligheten, ! Sådan är världen, och sådan är kapitalismen! Vi är ett antikapitalistiskt parti och driver på mot det här, och vi ska göra så också framöver. Jag kan säga att röst i världen är ganska stark på grund av att vi har ett rykte om oss att driva saker just med anledning av mänskliga rättigheter för människor och inte av protektionistiska skäl, som en del andra länder har ett väldigt tråkigt rykte om sig i EU. Vi ska göra allt vi kan, och kan vi påverka svenska företag så ska vi självklart göra det. 50 (): Jag blir lite konfunderad över reaktion på förslag. Jag tyckte det var väldigt positivt med ett engagerat inlägg från när han har sett den här filmen och vill att vi ska ta upp den. Det tycker jag att vi ska nappa på helhjärtat. Det har ingenting med fackföreningsfientlighet att göra. Vi behöver starka fackföreningar både i och i . I finns inga starka fackföreningar, för de är kontrollerade av regeringen och det . Och dit vill statsminister och regering nu sälja vapen. Så nog behöver vi fundera lite i den här diskussionen över vem som kritiserar vem. Jag tycker att vi kunde enas om att det här är ett jättebra initiativ och att vi ska diskutera hur vi kan få sociala regleringar i världshandeln. Vi ska ha en fri handel, men det måste vara på sociala och miljömässiga villkor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU24 Bokföringsbrott och andra brott mot borgenärer Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Revidering av 11 kap. ) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 258 för utskottet 48 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 41 fp, 29 kd, 24 v, 19 c, 13 mp, 1 - För res. 1: 48 m Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 4 mp Punkt 3 (Proportionalitet i straffskalor) 1. utskottet 2. res. 2 (c) Votering: 286 för utskottet 19 för res. 2 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 47 m, 41 fp, 29 kd, 24 v, 13 mp, 1 - För res. 2: 19 c Frånvarande: 13 s, 8 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 4 mp LU18 Åtgärder mot missbruk av stiftelser Kammaren biföll utskottets förslag. LU19 Fakturaskojeri Kammaren biföll utskottets förslag. FöU7 Skydd mot olyckor Kammaren biföll utskottets förslag. SfU12 Konvention mellan och om social trygghet Kammaren biföll utskottets förslag. TU8 Kammaren biföll utskottets förslag. TU9 IT och elektroniska kommunikationer Kammaren biföll utskottets förslag. NU11 Vissa handelspolitiska frågor inom WTO och EU Punkt 2 (WTO-frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (mp, v) Votering: 267 för utskottet 38 för res. 1 1 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 48 m, 41 fp, 28 kd, 19 c För res. 1: 24 v, 13 mp, 1 - Avstod: 1 kd Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 4 mp Punkt 3 (Handel, miljö och sociala frågor m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (mp, v) 3. res. 3 (kd) Kammaren fastställde med acklamation res. 2 som kontraproposition i huvudvoteringen. Huvudvotering: 229 för utskottet 38 för res. 2 39 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 45 m, 39 fp, 19 c För res. 2: 24 v, 13 mp, 1 - Avstod: 5 s, 3 m, 2 fp, 29 kd Frånvarande: 13 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 3 c, 4 mp och (båda s) samt () anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 5 (Inremarknadsfrågor, förslaget till tjänstedirektiv) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, c) Votering: 168 för utskottet 138 för res. 5 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res.