prot · GS0978 · 2005-02-17 00:00:00 — Vi tycker att det är väldigt viktigt. Men de ska utses av lärosätet utses nedifrån, inte uppifrån. Ministern frågar hur det här går ihop med den här frågan. Jag hade inte väntat mig att ministern skulle vara intresserad av att helt avpolitisera styrelserna, men det är klart att vi vore tacksamma om ministern åtminstone hade visat en liten vilja att ta några steg i riktning mot en jämnare fördelning av dem som enligt dagens socialdemokratiska system utses till de här posterna. Vi hade varit tacksamma om ministern hade lämnat några förslag om hur man ska öka öppenheten vid tillsättningsförfarandet. Sedan är det en annan sak att vi vill gå mycket längre än vi har anledning att tro att socialdemokraterna någonsin kommer att göra, eller i alla fall . Vi säger att en högskolestyrelse ska tala för sin högskola. Den ska vara aktivt granskande, kritiskt granskande, bland annat i fråga om politiken. Styrelsens huvuduppgift ska vara att kämpa för en bra miljö för sina studenter och sina forskare. hör man inte styrelserna särskilt mycket i debatterna. Den debatt och kritik som hörs mot makten kommer ibland från rektorer och enskilda forskare och studenter. Styrelserna upplever vi inte står på högskolans sida, i alla fall inte tydligt. Man kan jämföra med , där framgångsrika offentliga universitet har sina egna styrelser och verkligen utför bra forskning. Som sagt: Vi hade inte väntat oss ett så stort steg som det alliansen vill ta, men vi hade gärna sett ett litet steg mot ökad öppenhet. 8 (): Utbildningsministern menade att jag hade gjort referenser till i mitt anförande. Jag har konsulterat mina kolleger om detta, och det kan utbildningsministern läsa i protokollet: Det gjorde jag inte. Det är möjligt att det avspeglar något tankemönster hos utbildningsministern själv, men jag har inte gjort sådana referenser. Utbildningsministern säger i sitt svar att man söker efter kompetens. Man söker efter skicklighet. Det är så svårt att nominera. På något sätt är det i grunden en slump att vi har den fördelning som vi har när det gäller universitetsordföranden och ledamöter i universitetsstyrelserna. Men menar utbildningsministern allvar? Är det trovärdigt att säga i kammare att det är en slump att en så överväldigande majoritet av dem som sitter i universitets- och högskolestyrelser är socialdemokrater? Är det i enlighet med något slags sunt förnuft? Enligt alla rimliga sannolikhetskalkyler måste väl den fördelning som uppstått framstå som helt orimlig. Utbildningsministern har i sitt svar en mening som framstår som närmast parodisk: Att söka efter kvalificerade kandidater som är beredda att ta på sig uppdraget att företräda allmänintresset inom universitet och högskolor på ett trovärdigt sätt är en angelägen och ständigt pågående process. Vad är allmänintresset? Enligt den fördelning som vi nu har sett är det uppenbarligen det socialdemokratiska intresset som definieras som allmänintresse. , herr talman, får jag också säga något om hur utbildnings- och forskningspolitiken har utvecklats . och den regering som han företrädde förde en mycket klok och framsynt forsknings- och utbildningspolitik. Man satsade på grundforskningen och på forskningens frihet. Under de senaste socialdemokratiska ministrarna har detta changerat. Jag hoppas nu att utbildningsministern tar chansen att visa att han vågar återvända till det socialdemokratiska arv som handlar om att värna forskningens frihet och akademins frihet. Ta nu chansen, utbildningsministern! 9 Utbildnings- och kulturminister (): För mig står frågan om högskolornas öppenhet mot det omgivande samhället i centrum. Jag vill inte ha slutna högskolor som inte har utbyte med omgivningen och som inte kan mobilisera stöd bland skattebetalarna för ökade resurser för att de upplevs som en sluten värld som inte angår den övriga befolkningen. Jag vill ha öppenhet. Jag vill vidga rekryteringen. Jag är inte heller nöjd med den fördelning vi har . Jag kommer att verka för att den blir annorlunda. Jag kommer att verka för att det blir fler representanter från näringslivet i styrelserna. Andelen har ökat från en fjärdedel till en tredjedel. Jag vill att den ska öka ytterligare. Och det gäller inte bara näringslivet utan också andra delar av det omgivande samhället som tar emot utbildade arbetskraft och forskningsresultat. Jag vill ha bredare ytor för förslag på kandidater som kan göra ett bra jobb, som kan försvara högskolorna, känna ansvar för högskolorna och engagera sig. Vi frågar rektorerna inför varje omgång. Jag har frågat mina medarbetare. Ingen kan erinra sig ett enda förslag från en enda rektor på en person som har kristdemokratisk etikett. Kan det bero på att antingen är komplett ointresserade av forskningsfrågorna och utbildningsfrågorna, inte har någon profil, inte syns, eller att de, i den mån de har det, motarbetar högskolor och universitet? Det kan ju inte vara en slump att det inte finns några förslag på kristdemokrater till eller ? Ni har ju varit emot att de över huvud taget skulle inrättas, mot att de skulle ges plats, mot att de ska få expandera. vet jag inte om ni hör till dem, som till exempel , som vill att de ska krympa och ta emot färre sökande. Det är klart: Sådana företrädare är ju inte till gagn för högskolorna och universiteten. Det måste man så klart väga in. Sedan övergår jag till frågan om att socialdemokraterna har politiserat genom att låta regeringen utse styrelserna. ska jag läsa innantill ur den proposition där nuvarande ordning slogs fast: Regeringen utser majoriteten av styrelsens ledamöter medan övriga ledamöter utses av lärare och studenter. Företrädare för de anställda får närvaro- och yttranderätt i styrelsen. Detta läser jag innantill ur proposition 1992/93:1, Per proposition om detta. Sedan har vi gjort en formell ändring där ett fullständigt självklart krav, att det ska vara kompetenta människor som sitter i styrelsen, togs bort. Om detta nu var en så förhatlig ändring, , varför röstade du då inte emot den? Att det är vi som har politiserat och tagit detta beslut till regeringen är alltså helt enkelt osant. Så välkomna, kära kristdemokrater, att engagera er mer aktivt i högskolefrågorna. De är viktiga för . De är viktiga för framtiden. Välkomna till den här arenan. Jag har inte sett er här förut. Rektorerna har inte sett er här förut. Men jag hoppas på en bättring, en bättring som innebär att ni också accepterar synen att högskolorna ska verka i sina miljöer och inte vara slutna rum där de själva utser sina egna styresmän. Det är en underlig princip att vi ska sätta i händerna på styrelser som utses av den egna personalen. Ska vi göra likadant med ? Ska vi göra likadant med SJ? Är det en princip som ni vill använda i övrigt när det gäller användningen av skattebetalarnas resurser? 10 (): När Socialdemokraterna genomförde förändringen så att kompetenskravet försvann vid utseende av styrelseledamöter röstade emot det förslaget tillsammans med de övriga allianspartierna. Ministern kan få reservationen av mig. Själv hade jag inte möjlighet att rösta emot den eftersom jag inte befann mig i under den mandatperioden. Det fanns en tillstymmelse till öppenhet, om man nu ska ta vara på det positiva i ministerns svar. Han var inte nöjd. Det var en bra insikt. Ingen kan vara nöjd med den nuvarande fördelningen och partipolitiseringen av styrelserna för högskolor och universitet. Det är därför det är så viktigt att inte, som gör, slå vakt om makten och värna det egna privilegiet. Han säger att han ska lyssna och sedan ska han själv bestämma. Han ska utse. Han ska ha makten själv. Det är därför det är så viktigt att lägga makten där den hör hemma, nämligen hos fria, mer självständiga lärosäten som knyter till sig de allmänföreträdare som man anser sig behöva. Det är inte introvert, herr talman. Det är att ta ansvar för en fri och öppen forskning. Vi kristdemokrater har länge och väl tjatat och tjatat, och vi kommer att fortsätta tjata, om att det ska komma mer resurser till forskning och högskolor. Tänk när vänsterkartellen också kan börja inse det och komma efter och sluta vara det släpankare som de är i utbildnings- och forskningsfrågorna. Den här debatten har tydligt visat att det finns en skillnad mellan socialdemokraterna och oss kristdemokrater och våra vänner i alliansen. Vi vill slå vakt om friare lärosäten. Vi vill slå vakt om forskningen. Vi vill slå vakt om den högre utbildningen. Den nya utbildningsministern vill mest slå vakt om sin egen makt. Utanför är det vinter, herr talman. Risken för en mental vinter vid lärosätena är också tydlig. Släpp i stället lärosätena loss! Låt mångfalden, friheten och tusentals blommor blomma, herr utbildningsminister! 11 Utbildnings- och kulturminister (): Det är roligt att höra företrädare för prata om mångfald i högskolan och inom universiteten efter att ha klagat på att vi har inrättat för många högskolor och universitet, som man har värnat färre platser och mindre resurser till högskolan ända fram till . Jag är glad över att det engagemanget har börjat uppstå. Hoppas det är allvar och inte bara ett utslag av treprocentssyndromet. Det har varit mycket förtal av högskolorna och deras styrelser. De är inkompetenta. Det låter nästan på som att vi har lagfäst inkompetensen som han formulerar den i det närmaste obetydliga lagändringen som genomfördes. Det är stora ord om allt möjligt, men ni kan inte komma med ett enda exempel på hur högskolestyrelsen har missbrukat sin makt och inskränkt forskarnas frihet. Jag har inte hört ett enda exempel som bygger under de fruktansvärda anklagelser om korruption, ministerstyre, tankeofrihet, ofri forskning och parallellen till länder där universiteten är ofria. Var och en kan ju undra över vilka sorts länder man syftar på när man gör jämförelsen mellan de länder som har fria universitet och de länder som har ofria universitet. Jag vill ha öppna universitet där man har ett kontinuerligt utbyte med det omgivande samhället. Jag vill ha universitet som har stöd från de breda lagren av människor, av arbetsmarknadens parter, av företagen avnämarna av utbildningen och medborgarna i regionerna som är beredda att betala skattemedel till högskolorna, . Jag tror inte att det befrämjas av det färskaste borgerliga förslaget som innebär att universiteten ska vara självstyrande, slutna grupper. Bäst-före-datum är kort. Jag fick en interpellation om hur jag ska säkerställa ökat kristdemokratiskt inflytande i paritet med riksdagsvalet. Jag möter i en debatt en grupp av tio som har en helt annan politik än när interpellationen skrevs. Det är inte alltid så lätt, men ibland kan det vara underhållande. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:342 om regeringens planer på att flytta till 12 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig om det är min uppfattning att en flytt av till är till gagn för svenskt kulturarv, vilka beräkningar jag utfört över vad en flytt till kommer att kosta samt vilka beräkningar jag utfört över vad rekrytering och utbildning av ny personal kommer att kosta. Frågorna är ställda mot bakgrund av den så kallade förslag om att flytta huvuddelen av till . Det är ett av flera förslag som utredningen lämnat om lokaliseringar av statliga arbetstillfällen till de regioner i som berörs mest av Försvarsmaktens omställning. I grunden ligger statens särskilda ansvar för konsekvenserna av dessa förändringar. Hela utredningsförslaget har remitterats och ärendet bereds i . Utredningen hade kort om tid för att få fram ett förslag. Genom remissförfarandet tillfogas ytterligare analyser och material som ingår i beredningsunderlaget. Regeringens ställningstagande och aktuella beräkningar av den typ som har efterlysts i interpellationen kommer att presenteras i vårpropositionen. 13 (): Det är tråkigt att behöva säga det, men detta är ju ett icke-svar. Det bekymrar mig och många andra att ministern väljer att passa, eftersom varken eller de övriga verkens öden kommer att debatteras i . Jag märker att ministern ser lite bekymrad ut, och det finns skäl till det. Vi ska alltså vänta tills vårpropositionen kommer . Kanske måste vi på den borgerliga sidan begära en extra debatt i frågan. Jag har tyvärr märkt att somliga har intresse av att göra den här frågan till en konflikt mellan stad och land. Jag förstår mycket väl oron på de orter som drabbas av vänstermajoritetens försvarsbeslut, men det här är ingen ren Stockholmsfråga, även om vi stockholmare självklart också värnar om de jobb som finns här. Men det handlar om någonting mycket större. Det handlar om vårt kulturarv. Protesterna har varit många, vilket vi har kunnat konstatera av mejlen och brevskörden. Det bör också ha noterats på . får vi se om departementet klarar av att stå upp och försvara kulturen. Det var lite si och så med det under den förra kulturministerns tid. Jag har ställt ett antal frågor till kulturministern, men jag har inte fått några svar. Han vill till exempel inte tala om vad det kommer att kosta i reda pengar att flytta . Andra har däremot räknat på det. självt talar om summor i klassen 40 miljoner för flytten och 50 miljoner i ökade resekostnader. har staten investerat runt men slutnotan har vi ännu inte fått i ett nytt efterlängtat arkiv och bibliotek som har tagit att bygga. Jag kan underlätta tillvaron lite för kulturministern genom att berätta att Statskontoret har tittat på kostnaderna och kommit fram till: Ur såväl ett statsfinansiellt perspektiv som ett verksamhetsperspektiv skulle utlokaliseringen därmed inte vara försvarbar. Ordet därmed syftar på att huvuddelen av den befintliga personalen på inte kommer att följa med till , inte för att de inte tycker om jag tror att de flesta av oss tycker mycket om att vara på utan för att de vet att deras möjlighet att verka för kulturarvet är så oändligt mycket större här i . Därtill kommer naturligtvis familjeskäl. Man har barn i skolan, äldre föräldrar, ett hem som man trivs bra i. Man har goda vänner och engagemang i föreningar och organisationer. Sådant påverkar naturligtvis också beslutet om man ska följa med eller inte. Att flytta runt människor som regeringen har tänkt sig är faktiskt snudd på stalinistiskt. Det finns också sorgliga exempel. När flyttade till var det av personalen som följde med. När flyttade till var det en person som följde med, en person som var relativt långt uppe och snart skulle gå i pension. Följden blev oändliga högar av ansökningar som det tog att beta av. Hela verket fick börja om från början. Därför undrar jag: Är det kulturministerns mening att också ska behöva börja om från början? I så fall vill vi veta det. I Statskontorets remissvar finns det en intressant rubrik som lyder: De ekonomiskakonsekvenserna är underskattade. I nästa inlägg kan jag läsa upp , , , Historiska museets, Riksarkivariens, arkitekters och andras svar på detta. Och jag undrar: Kommer den här flytten att gagna svenskt kulturarv ja eller nej? 14 (): Jag vill tacka för att hon har framställt den här interpellationen. vill jag påminna om att jag också har framställt en interpellation i samma ämne som jag och kulturministern framgent kommer att diskutera, men den innehåller andra frågeställningar. Detta är ett ärende som tangerar många frågeställningar, och det räcker inte med en debatt för att vi ska kunna ta upp så många frågor som det bara är möjligt. Det finns ett intresse utanför det här huset av att göra den här debatten till en fråga om storstad och land precis som tog upp men det är ju inte det som det handlar om. Det finns också ett intresse av att låta debatten handla om att det inte finns kompetens på det är klart att det finns det. Den debatten hoppas jag att vi inte ska behöva ha. Den här frågan är alltför angelägen och alltför stor för att vi ska ägna oss åt sådant. Jag skulle vilja att vi höll fokus på uppdrag och på behov av att finnas nära andra institutioner, museer nationella och regionala museer och forskare som behöver ha ett Riksantikvarieämbete som är tillgängligt. Själv hör jag till de riksdagsledamöter som kommer från norra delen av . Jag brukar ha uppfattningen att myndigheter så långt som möjligt ska placeras utanför . Det tyckte också . Men det har inte regeringen tyckt, utan regeringen har valt en annan väg. Inte heller den debatten kan vi hinna med , och den har jag för övrigt redan haft med statsrådet . gäller det alltså . Det finns en intressant del i den här debatten där jag skulle vilja höra kulturministerns reflexioner. Det gäller då alla de 125 remissvar som har kommit in med anledning av förslag. Inte i något enda av de 125 remissvaren applåderas, stöds, förslaget om en myndighetsflytt av . Snarare pekar man på bristen på analys och bristen på konsekvenser. Jag tycker att det är en fördel att vi får diskutera en fråga där regeringen ännu inte har satt ned foten. Vi diskuterar alltså ett förslag från en utredning. Min ambition med den här debatten är att vi, förhoppningsvis, kan vara med och påverka regeringen att tänka sig för en, två, tre, fyra gånger innan man fattar ett, som jag menar, så dåligt beslut som det om att flytta ämbetet till . Skälen till detta är många. Jag nämnde just behovet av samverkan i hela landet. Jag vet att många regionala museer har det trångt ekonomiskt; det känner säkert också ministern till. Jag har tittat på till exempel . När de ska besöka , vilket de gör uppgift är ju att stödja och delta i ett aktivt kulturmiljöarbete och kulturarvsarbete kan deras besök i kopplas samman med tre, fyra andra möten. Sedan har de för . Därmed drar man ned på kostnaderna, som man får det stöd och den hjälp man behöver. Det är fråga om hela landet. Det här är inte fråga om stad och land, utan det är fråga om att ha ett ämbete som är tillgängligt för hela för hela museivärld och för forskare, universitet och, till syvende och sist, kulturarv. Jag skulle vilja ha en kommentar här från kulturministern angående remissinstansernas uppfattning i frågan och behovet av tillgänglighet. 15 (): Jag vill också tacka som har interpellerat i frågan så att vi kan få diskutera den lite grann . Jag måste faktiskt beröra Stockholmsfrågan lite grann, även om tidigare talare sagt att detta egentligen inte är en Stockholmsfråga. Men sett till utvecklingen i tycker jag att börjar bli en mjölkkossa för regeringen. Tyvärr är det så att mjölken sinar; tålamodet hos oss som bor i börjar tryta. Vi stockholmare får stå ut med att skicka våra kommunalskattepengar runtomkring i landet. Stockholmarna har de i särklass högsta boendeskatterna, och ska drabbas av en extraskatt på bilismen, den så kallade trängselskatten. Att i det läget tvångsförflytta arbetstillfällen från , som utredningen föreslår, känns rätt så magstarkt. Just nu behöver utveckling, inte avveckling! har en unik kompetens bestående av specialiserade antikvarier, arkeologer, konservatorer och arkitekter. Denna specialkompetens är det svårt att rekrytera även i . En utlokalisering innebär en stor kompetensförlust och en nyrekrytering som förmodligen inte kan tillgodose. En flyttning skulle innebära en katastrof för myndigheten som sådan och framför allt för verksamheten som central myndighet för hela landets kulturmiljövård. har ett unikt bibliotek och ett unikt arkiv. För att denna enorma kulturresurs ska kunna användas så effektivt som möjligt krävs det god tillgänglighet, goda kommunikationer och ett centralt läge. ligger vackert ute i men är dyrt att nå och kan inte tävla med vad gäller tillgängligheten. Att flytta är något som berör inte bara de anställda och deras familjer utan också alla de arkitekter runtom i landet som ständigt behöver ha för att kunna arbeta så effektivt som möjligt. Nordisk arkeologisk undervisning och forskning skulle allvarligt försämras, som kostnaderna för denna undervisning och forskning kraftigt skulle fördyras. Också tillgängligheten för allmänheten skulle kraftigt beskäras. Om en flytt genomförs innebär det att som det enda landet i EU står utan en fungerande central kulturarvsmyndighet. I ett internationellt perspektiv måste det te sig bakåtsträvande och mycket egendomligt. framhåller i sitt remissvar att de kostnader som regeringens utredare presenterat är i underkant och att det därför inte alls är så lönsamt för staten som utredningen påstår. Det finns en hel del övrigt att önska vad gäller utredningens ekonomiska aspekter, säger generaldirektör . Att lägre hyror skulle vara ett rimligt skäl till att flytta till stämmer inte. Ämbetets verksamhet kräver ju speciella lokaler. Sådana har man precis fått till ett värde av , vilket gör en flytt svår att försvara i ett ekonomiskt perspektiv. Jag hoppas att regeringen tar sitt förnuft till fånga och inte går på utredningens förslag. 16 (): Jag tycker att har en bred och värdefull kompetens och att de utför ett bra arbete. I har vi en mycket god kunskap om vårt kulturarv och kulturlandskap och om fornlämningar, byggnader och kyrkor. Gotlänningarna och välkomnar en flytt av till . Vi vet att kan tillföra nya kvalificerade arbeten, och kan berika med en intressant arbetsmiljö och kunskap om vårt kulturarv och kulturlandskap och om fornlämningar, byggnader och kyrkor. Det borde passa som hand i handske. Vilka reaktioner möter då förslaget? Ja, det påstås att det inte finns tillräcklig kompetens för dessa arbeten på . Det påstås också att en utlokalisering innebär en stor kompetensförlust och att nyrekryteringar inte kan göras på . Tidningen har på kultursidorna satsat mycket på att hjälpa att slippa flytta till . Det har varit det ena avskräckande reportaget efter det andra. säger i sin rapport till och med att det är vansinne att flytta till . vill inte ha den debatten här , men har den faktiskt på sin hemsida. Där beskrivs en flytt som ett dråpslag mot arbete med kulturarv och kulturmiljö i . Jag tycker att de uttalanden som görs visar på en stor okunnighet om och gotlänningarna. I en del uttalanden visas till och med ett förakt som förmodligen också, får jag hoppas, bygger på okunskap. Det vore bra om man tog reda på fakta innan man kom med förolämpningar och nedlåtande påståenden! Jag har förståelse för att personalen på känner oro och att de gör allt för att hitta argument för att slippa flytta. Det är naturligt; det har vi varit med om . Men talar om dråpslag, och refererar till personalens uttalanden om att en flyttning förstör hela den kompetens som har byggts upp det är allvarligt. De borde fråga sina lokala partiorganisationer på om det är så illa som det påstås. De kommer inte att få medhåll. Jag kan ge exempel på tidigare utflyttningar som har varit mycket lyckade. flyttade för pensionsärenden till . Det var en del av kompensationen för att regementena KA 3, LV 2 och A 7 försvann. Också då påstods det att det var fel jobb. Kompetensen fanns inte. Det som behövdes var språkkunskaper eftersom arbetet krävde kontakt med bosatta i andra länder och med andra länders myndigheter. Det behövdes jurister och ekonomer. Men det har visat sig att man lyckades förträffligt med att rekrytera personal med den kompetens som behövdes. Arbetet utförs på ett mycket bra sätt, utan kompetensförlust. Det har gått bra med dessa 170 jobb. Ja, det har gått så bra att det nu föreslås att ytterligare en del utlandsärenden flyttas till på . Vi har goda erfarenheter av att flyttade till . Ingen kan väl påstå att den verksamheten är sämre för att huvudkontoret och en stor del av verksamheten finns på . Även den flytten var det mycket diskussion om. Det påstods att det inte skulle gå. ligger inte långt borta. Man tror ibland att det är långt och dyrt och så där, men man får ta reda på fakta innan man tar till de argumenten. En av våra dagstidningar har gjort en undersökning hos arbetsförmedlingen på för att få en uppfattning om vilka arbeten som efterfrågas. Det visade sig att det är arkeologer, antikvarier och bibliotekarier som bor på eller vill flytta dit som efterfrågar arbeten. är dessutom ledande i när det gäller energifrågor i historiska byggnader. 17 ():