prot · GS09127 · 2005-05-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (). 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:139 till skatteutskottet /05:154 till utrikesutskottet /05:156 till trafikutskottet Skrivelser 2004/05:125 till socialutskottet /05:130 till finansutskottet Motioner 2004/05:K19K22 till /05:T1 till trafikutskottet 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU23 Penningpolitiken och 2004 Punkt 4 (ställning) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 272 för utskottet 26 för res. 1 1 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 48 m, 42 fp, 25 kd, 19 c, 12 mp För res. 1: 24 v, 1 mp, 1 - Avstod: 1 mp Frånvarande: 18 s, 7 m, 6 fp, 8 kd, 5 v, 3 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. BoU11 Planfrågor Punkt 1 (Boende och buller m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 151 för utskottet 134 för res. 1 15 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 24 v, 1 - För res. 1: 48 m, 42 fp, 25 kd, 19 c Avstod: 15 mp Frånvarande: 18 s, 7 m, 6 fp, 8 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 3 (Lokalisering av mobiltelefonimaster m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 264 för utskottet 15 för res. 4 18 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 48 m, 40 fp, 25 kd, 22 v, 2 c, 1 - För res. 4: 15 mp Avstod: 1 v, 17 c Frånvarande: 18 s, 7 m, 8 fp, 8 kd, 6 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU26 Vidaresändningsplikt i kabelnät Punkt 1 (Lagförslagen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) 4. res. 3 (kd) 5. res. 4 (c) Förberedande votering 1: 27 för res. 3 20 för res. 4 251 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 41 för res. 2 25 för res. 3 234 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 46 för res. 1 44 för res. 2 210 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 167 för utskottet 47 för res. 1 86 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 1 m, 24 v, 15 mp, 1 - För res. 1: 47 m Avstod: 42 fp, 25 kd, 19 c Frånvarande: 18 s, 7 m, 6 fp, 8 kd, 5 v, 3 c, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkterna 24 Kammaren biföll utskottets förslag. SoU16 Kvalitetsutveckling inom den kommunala vården och omsorgen om äldre genom kompetensutveckling för personalen Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 166 för utskottet 134 för res. 1 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 24 v, 15 mp, 1 - För res. 1: 48 m, 42 fp, 25 kd, 19 c Frånvarande: 18 s, 7 m, 6 fp, 8 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Punkt 4 (Anhörigvårdare) 1. utskottet 2. res. 4 (kd, m, fp, c) Votering: 166 för utskottet 134 för res. 4 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 126 s, 24 v, 15 mp, 1 - För res. 4: 48 m, 42 fp, 25 kd, 19 c Frånvarande: 18 s, 7 m, 6 fp, 8 kd, 5 v, 3 c, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU9 betänkande 2004/05:BoU7 betänkande 2004/05:FiU27 6 § Ett reformerat underhållsstöd Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2004/05:SfU15 Ett reformerat underhållsstöd (prop. 2004/05:116). 1 (): En utgångspunkt i familjepolitiken måste alltid vara att barnens försörjning är föräldrarnas gemensamma ansvar. De allra flesta barn lever tillsammans med sina båda föräldrar, och försörjningsansvaret är en självklarhet. Men föräldrar kan tyvärr inte alltid hålla ihop, och äktenskap går i kras. I har vi en ordnad form för hur föräldrarna ska kunna ta det gemensamma ansvaret för barnen också efter en separation. Den förälder som barnet bor hos tillförsäkras bidrag från den andra föräldern. I de allra flesta fall betyder det här ett bidrag från fadern till barnets mor, eftersom de flesta barn bor hos sina mammor efter separationer. I detta betänkande behandlas en justering av underhållsstödet till separerade föräldrar. Bakgrunden till underhållsstödet är att den underhållsskyldige föräldern inte alltid fullgör sina skyldigheter att bidra till barnens försörjning. Staten betalar då förskottet till den förälder som barnet bor hos. har detta underhållsstöd gjorts till ett mera allmänt stöd till föräldrar som inte bor tillsammans. Det gäller också föräldrar som har delad vårdnad och där barnen bor växelvis hos den ena respektive den andra föräldern. Återbetalningskravet var från början mycket strikt. Den bidragsskyldige skulle alltid betala tillbaka det förskotterade bidraget, men återbetalningskravet har minskats i olika omgångar och prövas mot den underhållsskyldiges inkomst, det vill säga ofta, i de allra flesta fall, pappans inkomst. Underhållsstödets utformning och förändringar har emellertid gjort att det gemensamma ansvaret för barnets försörjning har blivit otydligt och tunnats ut. För barnens skull är det oerhört viktigt att föräldrarna så långt det någonsin är möjligt själva kan komma överens om hur de ska ta det gemensamma försörjningsansvaret även när barnet bor bara hos den ena föräldern. Underhållsstödets utformning leder till att sådana överenskommelser i många fall inte träffas. Konflikter förblir konflikter. De regler som vi utformar här i måste uppmuntra och ta sikte på att det är föräldrarna som ska ta sitt försörjningsansvar, och det är föräldrarna som ska komma överens om hur de ska dela på detta ansvar. Det är mycket olyckligt att underhållsstödet numera har frikopplats från regler om underhållsbidrag mellan föräldrar. Detta har lett till att bidragsregler inte tillämpas och att underhållsbidragen blir betydligt lägre än vad regler medger, och det försämrar läget för de föräldrar som har barnen boende hos sig. Man ser inte längre på samma sätt till föräldrarnas gemensamma förmåga att försörja barnet, vilket leder till att också boföräldrar med mycket höga inkomster får bidrag. Naturligtvis måste vi också se underhållsstödet i relation till andra stödformer och andra bidrag, men vi måste också se underhållsstödet i relation till att skattebördan är tung också för låginkomsttagare i vårt land. Underhållsbidraget ger marginaleffekter. Stödet kan också leda till att det förefaller kostsamt för föräldrar att flytta ihop igen. Underhållsstödet är en problematisk bidragsform, fru talman! Det borde ha varit en betydligt grundligare förändring än det förslag som här läggs fram av regeringen. Vi anser att underhållsstödet behöver reformeras riktigt ordentligt. Tillsammans med övriga allianspartier efterfrågar vi moderater en ordentlig utredning av underhållsstödssystemet och förslag till en ordning där utgångspunkten ska vara föräldrarnas gemensamma ansvar för barnen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 2. 2 BO (): Det vi nu diskuterar bär . Den rubriken är tagen från den utredning som kom och som handlade just om ett reformerat underhållsstöd och innehöll flera förslag till reformer. Men att man har lånat namnet är närmast en falsk varubeteckning. Det är inte mycket till reformer i själva förslaget. Det sker ändringar på några nivåer, några deländringar, men i grunden har man inte från regeringens sida orkat eller velat göra någonting åt det hela. Sanningen är den att det har gått vi fick en socialdemokratisk regering. har inte mycket skett på detta viktiga och komplicerade område. Själva behandlingen av det senaste betänkandet har tagit och har bara lett fram till mycket blygsamma resultat. Det här är i och för sig ett svårt område. Det finns gott om målkonflikter, det är krångligt och det är till och med så att terminologin försvårar för flertalet människor att sätta sig in i frågan. Det blir något konstigt när det som den ene föräldern betalar för de gemensamma barnen till den andra föräldern i vår lagstiftning kallas för underhållsbidrag, en term som vi ju i vanliga fall har för saker som kommer från det allmänna. Det som det allmänna står för kallas nu underhållsstöd för att sända någon annan form av signal. Långsamt har det varit. Den grundläggande frågan rör sig om att vi i svensk lagstiftning på det här området har två helt olika principer, principerna i om på vilket sätt föräldrar ska stå för sina barns ekonomiska kostnader och den särskilda lagen om underhållsstöd. Det är det som ligger bakom mycket av oklarheten och mycket av problemen. Lagrådet har kritiserat det nya förslaget och närmast tyckt att det har lett till ökade komplikationer jämfört med den komplikation som fanns från början. Det finns stora brister i det nuvarande och därmed också i det kommande systemet eftersom det inte sker några förändringar i sak. Många bidragsskyldiga föräldrar om vi nu använder den term som finns i lagstiftningen betalar inte mer än det maximala stöd som man kan få från det allmänna även om det skulle finnas ekonomiska förutsättningar för det. Det finns också fall där boföräldrar med god ekonomi får del av det statliga stödet, trots att de av ekonomiska skäl inte skulle behöva det. Ett tydligt exempel på den förvirring som råder på området är det som har hänt i samband med växelvis boende. I utgångsläget innan separationen eller skilsmässan har ägt rum är det både enligt lag och enligt moralen båda föräldrarna som efter förmåga svarar för de ekonomiska kostnader som barnet har. Den föräldrar som har bättre inkomst står för en större andel än den förälder som har en sämre inkomst. i vårt land är det förstås mannen som har högre inkomst. Om relationen skulle brista, föräldrarna flytta isär och det blir växelvis boende har lagstiftaren dragit den slutsatsen att det i så fall ska delas alldeles jämnt mellan föräldrarna vad det gäller det ekonomiska ansvaret för barnen. Någon riktigt bra förklaring på det har åtminstone inte jag stött på under de år som vi har väckt frågan, velat ta upp den här i och varje gång i praktiken fått avslag på den. Vi har från sida här i förespråkat en reell reform baserad på några grundläggande principer som har att göra med att föräldrarna har ett gemensamt ansvar. Om det skulle visa sig att de inte klarar det ekonomiskt måste förstås det allmänna gripa in. Det bör enligt vår mening gripa in på ett annat sätt än via de vanliga socialbidragen, och man bör då mera grundläggande undersöka behovet av stöd men utanför själva socialbidrags- eller försörjningsstödsystemet. Vi har upprepat de här tankarna . Vi upprepade dem igen i samband med att vi behandlade budgeten. har äntligen ett förslag kommit till om det så kallade reformerade underhållsstödet. Vi tycker att det är så oerhört begränsade förändringar så vi har för vår del yrkat avslag på det och begärt att regeringen ska komma fram med ett reformerat underhållsstöd i ordets egentliga mening. Den senaste utredningen, den som bar det namn som dagens betänkande bär, hade bland annat förslag om behovsprövning. har regeringen och utskottsmajoriteten vem vet, kanske en riksdagsmajoritet innan denna dag är slut avslagit de tankegångarna. Det tycker vi är beklagligt. Det är angeläget att det äntligen sker något. Oppositionspartierna har i en reservation, nr 2, enats om att det behövs en utredning. Vi har i första hand yrkat på ett avslag på dagens förslag och begäran om en nytt förslag från regeringen. Skulle det, fru talman, visa sig att vi inte får gehör för detta den risken finns väl kommer vi förstås att stödja den reservation 2 som vi har skrivit på för säkerhets skull. Jag yrkar bifall till reservation 1. 3 (): Ämnet för den här debatten är ett reformerat underhållsstöd. benämndes motsvarande stöd bidragsförskott, men har vi använt ordet underhållsstöd. För är det av vikt att lyfta upp frågan om att detta inte ska ses som ett av många stöd som staten erbjuder svenska folket. För oss är det viktigt att det endast ska vara ett tillfälligt stöd. Staten kan tillfälligt ta över den ena förälderns ansvar efter en separation när föräldrarna inte kommer överens om den gemensamma försörjningen av barnet. Underhållsstödet borde vara så utformat att det mer tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Statens ansvar ska endast vara stödjande. Stödet som är till behandling förskotteras av staten till boföräldern men ska sedan återbetalas till staten av den bidragsskyldige. Det är självklart att barnet behöver båda sina föräldrar även efter en separation. Alltså ska det vara tydligt att föräldrarna gemensamt har det fulla ansvaret för barnen. Barnen behöver efter en separation kanske i ännu högre grad tid tillsammans med båda föräldrarna. Därför är det enligt uppfattning viktigt att alla medel tas i bruk för att förenkla och göra det mer rättvist när barnen vistas hos respektive förälder. Jag vill yrka bifall till reservation 2 under punkt 2 men står självklart bakom våra övriga reservationer. Motiveringen till denna gemensamma reservation, där vi kräver en total översyn av underhållsstödet, är föreslagna otydliga regler om hur inkomsternas storlek påverkar respektive förälders ekonomi. Vi ifrågasätter starkt om detta är en optimal lösning med tanke på statens finanser. Eftersom vi inte vill se underhållstödet som ett allmänt bidrag är det av största vikt att regelverket utformas så att var och en bär sitt ekonomiska ansvar i relation till ekonomisk möjlighet. Som det är utformat och tycks bli även efter denna debatt kan vi mycket väl få se exempel där legitimiteten i systemet undergrävs då fel personer får felaktiga ekonomiska villkor. Därför kräver vi, fru talman, en översyn, och det ska göras omgående. har lyft fram frågan om de bidragsskyldiga. Det är en grupp i samhället som ofta har det mycket besvärligt ekonomiskt sett. En tredjedel av alla bidragsskyldiga har en skuld till exempel hos kronofogdemyndigheten och av dem saknar faktiskt upp till en fjärdedel betalningsförmåga. av totalt 229 000 bidragsskyldiga föräldrar har ackumulerade återbetalningsskulder enligt en rapport från vårt gamla riksförsäkringsverk. De flesta av dessa är pappor. Detta bekymrar mig. Det finns nästan 11 800 bidragsskyldiga föräldrar som får bostadsbidrag och återbetalar underhållsstöd. Detta är en av de grupper som har det allra sämst ekonomiskt sett med stora skulder och låga inkomster. Endast en tredjedel har inkomster som överstiger . Skulder till bostadsbidrag eller underhållsstöd uppgår för många människor till runt , och för dessa ligger årsinkomsten på mellan 117 000 och 200 000 . Det är alltså en svår situation för många människor som hamnat i denna skuldhärva. Därför är det en lättnad att konstatera att utskottet trots allt ställt sig bakom förslaget om höjda grundavdrag. Men dessvärre räcker inte detta. I de fall en bidragsskyldig fått betydande sänkning av sin inkomst till exempel kommer detta att slå hårt i den privata ekonomin. Vi borde i stället vara mer följsamma mot den aktuella inkomsten vid beräkning av återbetalningen. Ett annat exempel som har drivit är reglerna för återbetalningsskyldigheten. har ärendet gått till kronofogdemyndigheten alltför snabbt. Det har fått till följd att man hamnat i en skuldhärva, och ur den har det i stort sett varit omöjligt att ta sig. Därför ser vi med viss tillfredsställelse att de nya förslagen har höjt gränserna, men återigen anser jag att detta inte är tillräckligt. anser att tidpunkten för när en fordran avseende återbetalningsskyldigheten ska överlämnas till kronofogdemyndigheten måste ändras från . bör beloppsgränsen höjas från till förslagsvis en sjundedels prisbasbelopp som föreslagit. som handlägger de här frågorna borde tilldelas större makt när det gäller hur dessa ärenden förhandlas och arbetas fram. De borde också få möjlighet att förhandla gynnsammare avtal för de bidragsskyldiga gentemot staten. Det är ingen som vinner på att hamna i betalningsregistret och än mindre att drabbas av skulder som växer utan reala möjligheter till återbetalning. tar upp exempel på att underhållsskyldiga är en utsatt grupp. Trots detta har vår socialdemokratiska regering inte föreslagit några förbättringar , sent omsider. Vi kristdemokrater anser att det finns skäl att skyndsamt göra en översyn och komma fram till en ny modell för underhållsstödet. När vi nu gör förändringar i systemet borde det inte vara halvhjärtat utan det borde vara en genomgripande översyn och konkreta förändringar. Återigen vädjar jag kammaren om bifall till reservation 2. Liggande förslag gör, enligt propositionen, att av de bidragsskyldiga får ett sänkt återbetalningsbelopp. Det är bra. Men får behålla samma nivå och, vad värre är, drabbas av ett högre återbetalningsbelopp. Är det så man hade tänkt sig det hela, skulle jag vilja fråga majoriteten i utskottet. Än en gång yrkar jag bifall till alliansens gemensamma reservation nr 2 med förslag om att tillsätta en utredning som gör en grundlig översyn av hela underhållssystemet. 4 (): Det handlar om ett reformerat underhållsstöd. Jag utgår ifrån att många i kammaren har fått många telefonsamtal om nivåerna på det hela. Det är positivt att det ändå kommer ett förslag på den biten. Vi är inte riktigt nöjda med att man inte har gjort en ordentlig översyn av de delar som trots allt fortfarande kan vara problematiska. Det gäller återbetalning. Det finns också en del gränsproblematik som man skulle behöva se över. Det gäller dem som bor i gränstrakterna och pendlar över gränserna mot de andra nordiska länderna. Jag står också bakom reservation 2, som jag yrkar bifall till. Men jag står givetvis också bakom de andra reservationerna vi har i betänkandet. Tanken med ett reformerat underhållsstöd är ju att det ska finnas som ett stöd så att man inte av ekonomiska skäl inte ska kunna skiljas, om man behöver det. Det handlar också om att värna barnen så att de har möjlighet att ha närhet till båda sina föräldrar. Det är enormt viktigt att ha med sig de bitarna. Jag vänder mig lite mot att det blir som ett generellt stöd även där det inte är av nöden tvunget. Jag har haft andra samtal som handlar om kvinnor vars barn huvudsakligen bor hos pappan. Pappan har väldigt god inkomst, men mamman har att betala underhållsstödet och måste arbeta extra för att få ihop de ekonomiska resurserna. Det gäller att ha en första ingång i det här. Det måste ändå vara familjens totala ekonomi som i första hand är ansvarig för barnets försörjning. Innan man har tagit till vara det ska inte något generellt stöd utgå. Det är inte för att sätta familjen i knipa. I de här fallen finns det en ekonomi i grund och botten. Det skulle behöva tydliggöras mer. Det är den delen som vi går in på i reservation 2. Vi kräver där att underhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Den nuvarande ordningen, som innebär att underhållsstöd utbetalas till boföräldern oberoende av hur stora inkomster han eller hon har, kan ifrågasättas. Det tar inte det här förslaget fasta på. När det gäller återbetalningsskyldigheten kan det, som var inne på tidigare, också slå tokigt när den taxerade inkomsten är tidigare än den aktuella inkomsten. I den tredje reservationen som vi är med på handlar det om en analys av de nordiska systemen för underhållsstödet. I gränstrakterna mot , och ser man att det finns olika system i de olika länderna. De kan få ganska märkliga konsekvenser både för barnen och för föräldrarna. Det är självklart inget som vi själva råder över helt och fullt, men det borde ingå i den översyn som jag yrkar på bör göras. 5 (): En skilsmässa är smärtsam, i synnerhet för barn. Barnens tillvaro slås ofta i spillror och deras gränslösa kärlek och obrottsliga lojalitet till sina föräldrar sätts på hårda prov. Föräldrarna har ett oerhört ansvar för att deras skilsmässa sätter så få spår av smärta och sorg hos barnen som möjligt. Barnen har rätt att gå känslomässigt skadeslösa ur sina föräldrars skilsmässa. Barnen har också rätt till goda och nära kontakter med båda föräldrarna efter en separation. Detta förutsätter att föräldrarna tillförsäkras ekonomiska möjligheter att bygga upp en ny och trygg tillvaro för barnen. Alltför många barn lever i ekonomiskt utsatta familjer. presenterade en arbetsgrupp inom utsatta barn. Rapporten visar att barn till ensamstående föräldrar och barn till personer som är födda utomlands är överrepresenterade i den gruppen. Den allt överskuggande orsaken till ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete. Kampen mot arbetslösheten kommer alltid att stå högt på regeringens dagordning. Därutöver görs satsningar på barnfamiljer med utsatt ekonomi. avsätts för höjt underhållsstöd, barntillägg till studerande och förbättring av den del av bostadsbidraget som utgör särskilt bidrag till barnfamiljer. Dessutom kommer barnbidraget och flerbarnstillägget att höjas med 2006. Flerbarnstillägget införs också redan från andra barnet. Det är alltså med tanke på barnen som vi bör se regeringens förslag till ändringar i underhållsstödet som vi ska ta ställning till här i kammaren. Regeringen markerar tydligt i propositionen att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Det eftersträvansvärda är att föräldrarna löser försörjningen av sina barn på egen hand genom att den underhållsskyldiga föräldern betalar direkt till barnet. Flertalet föräldrar gör detta, men alla kan inte av en rad olika skäl. För att minska risken för konflikter mellan föräldrarna om barnets försörjning finns underhållssystemet. Utan det skulle många barn drabbas mycket hårt. Underhållsstödet höjs nu från till . Höjningen är ett sätt att garantera att den som betalar underhåll också ska ha en rimligt god ekonomisk situation även efter det att underhållet är betalt. Även andra tillgångar än inkomst, som exempelvis aktier eller värdepapper, beaktas när undersöker ett eventuellt anstånd. En annan positiv förändring är ändringen i dagens beräkning då umgängesavdraget bestäms så att den faktiska tid som barnet varit hos den andra föräldern räknas. Det blir på det viset lättare för föräldrarna att göra överenskommelse om umgänget och underhållsstödet överensstämmer bättre med föräldrarnas faktiska kostnader. Den bidragsskyldige föräldern ska helt eller delvis återbetala utbetalt underhållsstöd. Detta bestäms som en viss procent och till grund ligger det årliga taxeringsbeslutet. Om inkomsterna minskar mer påtagligt, till exempel på grund av sjukdom eller arbetslöshet, kan det medföra svårigheter för den bidragsskyldige att fullgöra återbetalningen. Regeringen har uppmärksammat detta och gett i uppdrag att se över de nuvarande reglerna och återkomma med inkomstberäkningar och eventuella lagändringsförslag. Redovisningen ska överlämnas . I reservationen från den borgerliga alliansen föreslås att underhållsstödet bör utformas så att det framgår klarare att det är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret, och man begär därför en ny utredning. Utskottsmajoriteten välkomnar den översyn som pågår av socialförsäkringslagstiftningen. Men som jag redan sagt i mitt anförande tycker jag att regeringen har klart och tydligt markerat detta i propositionen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 6 () replik: Det var med viss tillfredsställelse som jag inledningsvis noterade att man enligt skulle beakta de enskilda människornas ekonomiska situation. Jag har en erfarenhet från arbete i nere i . Jag förmodar att det är lika på de flesta platser i vårt land.