prot · GS09102 · 2005-04-11 00:00:00 — Jag får höra sådant som att studenter inte är någon prioriterad grupp för regeringen och att den som hävdar att de nu har fått en tuff ekonomisk situation bluffar och är på gränsen till ohederlig i debatten. Det rörde alltså inte det här nya stödet, utan situationen som den ser ut . Var fjärde student har barn. Närmare hälften jobbar som de pluggar full tid, vilket brukar vara i snitt . Att jobba, plugga och få tid för sina barn och uppfostra dem och umgås med dem går inte ihop. visade att den ekonomiska standarden för studenter generellt har minskat . I förenade studentkårers budget för studerande kvinnor med barn ser man tydligt i snittbudgeten att det saknas mer än . Det är pengar som man måste låna från någon generös släkting eller spara ihop på annat sätt. Vi är många liberaler som länge har drivit på för att man skulle kunna få förändringar av studiestödssystemet, särskilt för studerande med barn. Vi har väntat och väntat. Den som väntar på något gott väntar ju aldrig för . Äntligen har det kommit något, men det är alltför lite. Det täcker inte på långa vägar upp för det stora tapp som många studenter har gjort i inkomst. Det som socialdemokraten sade till mig i debatten i senast verkar det som om ministern nu omsätter i handling. Jag hoppas att det finns tid och möjlighet att ta studenternas problem på allvar och verkligen göra något så att man kan kompensera för det stora tapp som har varit. 24 Statsrådet (): Jag delar mycket av den inledande problembeskrivning som Axel Darvik gav när det gäller förutsättningarna för studerande med barn att studera. Därför har regeringen presenterat den proposition som innehåller tilläggsbidrag. Tvåbarnsmammor på den gastronomiska utbildningen skulle faktiskt få i tillskott . Utöver det skulle de få extra i barnbidrag. Det är naturligtvis välkomna pengar för den ensamstående mamma som studerar. Bostadsbidrag och underhållsstöd kanske också gynnar beroende på hennes levnadsvillkor. Jag tycker inte att man ska glömma bort att möjligheten till tilläggslån för den som har tjänat mer än innan man börjar studera är . Det är något som en stor majoritet inte utnyttjar. Många gör det inte därför att man inte vill skuldsätta sig alltför hårt. Det är sannolikt också därför som man i många fall väljer att arbeta mycket eller lite vid sidan om för att känna att möjligheten att betala tillbaka sitt studielån verkligen finns. Vilken lön man räknar med att få efter avslutade studier ser mycket olika ut. Jag kan naturligtvis inte låta bli att ställa detta mot förslag i en interpellationsdebatt som denna där säger nej till tilläggsbidraget men inför i tilläggsbidrag för alla, vilket skulle vara en förlustaffär för mamman på den gastronomiska utbildningen. Om man dessutom tar det från studiemedelssystemet innebär det att pengarna räcker till 20 000 färre studenter. Det är också värt att reflektera och fundera över. Möjligheten att ta tilläggslån i stället för tilläggsbidrag tycker jag är ett förslag som inte riktigt rimmar med de förutsättningar som studenterna har. Att kunna betala tillbaka sitt studielån är naturligtvis en ambition som många har, men att säga nej till tilläggsbidrag på med den beskrivning som Axel Darvik själv gjorde framstår för mig som mycket märkligt. 25 AXEL DARVIK (fp): Jag vet inte varifrån ministern har fått uppgiften att skulle vara emot det här förslaget. Tjänstemännen på får nog läsa motioner lite bättre. Rättvisa studiemedel heter motionen. Där står det tydligt att vi bifaller den ökning och det förslag som har kommit från regeringen. Om vi gör ett litet räkneexempel ser man ändå att summan av kardemumman, även om man har två barn, är att det fortfarande fattas betydande belopp för många studenter när månaden är slut. Då får inga tänder gå sönder. Det får inte vara några hål som måste lagas eller sjukvårdskostnader som ska betalas extra. Då går inte ekonomin ihop. Det är den krassa verkligheten för många studerande . Då hamnar man ganska långt från de stora mål som man sätter upp för det utbildningsväsende vi har. Man kan inte leverera villkor som vanliga studenter klarar av att leva på. Vi i säger naturligtvis ja till förslaget, men vi vill också att det tilläggslån som finns ska kunna beviljas till studerande med barn. Tilläggslånet på skulle kunna vara räddningsplankan just när tänderna måste lagas eller när sjukhusräkningar måste betalas. Förutom det vill vi höja totalbeloppet för alla studenter med detta delvis som en kompensation för det stora tapp i ekonomisk standard som studenterna har drabbats av. Det beror ju också på hur man har skött bostadspolitiken, bostadsbidrag och så vidare. Det är naturligtvis flera system som samverkar och som har skapats på grund av den inställning som bland annat socialdemokraten i utbildningsutskott mycket tydligt gav uttryck för i debatten i nu senast. För Socialdemokraterna är studenter inte en prioriterad grupp. Om man som , de förenade studentkårerna och flera kårer runtom i landet larmar om att studenterna har fått en tuff ekonomi bluffar man och är på gränsen till att vara ohederlig. Jag måste återigen säga att jag är ledsen och bekymrad över den här inställningen. Jag hade hoppats att en socialdemokratisk regering hade kunnat leverera någonting annat. får vi hoppas att valet ger möjlighet till förändring. 26 Statsrådet (): Utan att förta budskapet vill jag ändå när det gäller siffror säga att det är en ganska väsentlig skillnad mellan fyra veckors studiemedel eller en månads studiemedel. Det ska man ha med sig när man gör uträkningar. Om man får per och per studiemånad är det en ganska stor skillnad. Men med det på något sätt inte sagt att studenterna skulle ha en överdrivet god ekonomi, det har i alla fall inte jag påstått. Att ta bort möjligheten till tilläggslån för alla, vilket var uppe till förslag, med motiveringen att man inför ett högre tilläggslån för studenter med barn tycker jag inte känns riktigt relevant. Det är inte bara studerande med barn som behöver laga hål i tänderna. Det finns också andra studerande som tidigare hade en högre inkomst och som utnyttjar tilläggslånet. Axel Darvik kan ändå inte komma ifrån att om man ska höja ramen med för alla och dra ned på studiemedlen med måste man fundera över: Av vilken anledning gör en annan prognos än regeringen om att det skulle finnas färre studerande? De här pengarna skulle ha gått till 20 000 studenter. mer till alla innebär att man tar från studiemedelssystemet, och 20 000 studenter blir utan studiemedel. Att ta bort den högre bidragsnivån för vuxna som läser på gymnasienivå och att ta bort rekryteringsbidraget gör ju den fördelningspolitiska profilen ganska intressant. Vuxna som studerar och står långt utanför arbetsmarknaden förlorar rätt mycket ekonomiskt. Om man inte ska ha möjlighet till den högre bidragsnivån som en första puff i ryggen för att åtminstone läsa på gymnasienivå innan man går vidare till fortsatta studier vore att gå i fel riktning. Det möjliggör inte att fler studerar. Snarare uppmuntrar det linjen att man som ung ska gå direkt från gymnasieskolan till högre studier innan man har vant sig vid en högre inkomst. Det är väldigt bekymmersamt att man glömmer bort den gruppen som redan har varit ute i arbetslivet. Jag skulle gärna vilja att Axel Darvik sade någonting om detta i sitt sista inlägg. 27 AXEL DARVIK (fp): Rätt ska ju vara rätt. Tilläggslånet är ju definitivt inte till för alla utan för dem som har haft en hög inkomst. De har möjlighet att få tilläggslån. Det är ingen hemlighet att har en annorlunda högskolepolitik än vad regeringen har. Man har drivit igenom en mycket kraftig expansion av högskolan. Vi tycker också att man ska expandera högskolan men inte på bekostnad av kvaliteten. Kvaliteten i den högre utbildningen måste upprätthållas. Därför säger vi: Vänta lite grann. Bygg inte ut för kraftigt. Fortsätt inte att minska antalet lärare. Fortsätt inte att minska kvaliteten i undervisningen, utan se till att man kan klara den så att inte får en andra klassens utbildning för sina studenter. Det är därför som vi har sagt nej till en så kraftig utbyggnad. Vi har dock varit med på ökningen av antalet platser. Det frigör också en del medel. Det som syns i budgeten är det som så att säga är under strecket när man har räknat samman plus och minus. För att kunna göra en offensiv satsning för att få fler som studerar och för att ta studenternas ekonomiska problem på djupaste allvar när det gäller bostadspolitik och studiestödspolitik föreslår vi extra i totalbelopp och generösa villkor för studerande med barn. När det gäller de lite äldre hade vi ju ett förslag på bord om att man skulle införa ett system med kompetenskonton. Det skulle kunna ha varit en oerhört viktig reform för att möjliggöra det livslånga lärandet. Dessa konton tömdes av regeringen så de finns . Jag tycker att det är mycket olyckligt. Det hade varit en viktig reform. 28 Statsrådet (): Propositionen om studiestöd som regeringen nu har lämnat till innebär att tillförs studiestödssystemet. Det handlar både om möjlighet till tilläggbidrag för studerande med barn och om att ålderstrappan skjuts med , vilket innebär att äldre har möjlighet att studera. Det är inte detsamma som som Axel Darvik uttrycker det att pengarna från kompetenskontona försvinner, utan det handlar om att möjliggöra för alla äldre att studera. Det är riktigt att tilläggslånet inte är till för alla, men det är till för alla med en årsinkomst oavsett om man har barn eller inte, beroende på de tidigare ekonomiska förutsättningarna. Med förslag försvinner det för alla äldre som har tjänat mer än , men som inte har barn att försörja. Avslutningsvis är det bara att konstatera att mer säkert är välbehövligt, men att 20 000 färre får möjlighet att studera tycker jag är en beklagansvärd politik. Det är synd att ångrar sitt deltagande i att bygga ut högskolan. Tilläggsbidrag för studerande med barn är väldigt välkommet, och det införs från . Vad som kommer att hända framöver med studiemedelsystemet ser jag fram emot att diskutera och debattera med både Axel Darvik och många andra om. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:472 om politiska ungdomsförbund 29 Statsrådet (): har frågat om jag ämnar vidta åtgärder när det gäller bidragssystemet till politiska ungdomsorganisationer och om kontrollen av statsbidraget. Jag har tidigare besvarat två skriftliga frågor som rörde bidragssystemet till ungdomsorganisationer och fusk med medlemsbidrag. Jag delar åsikt att de politiska ungdomsförbunden är viktiga för skolning i politiskt arbete och att ungdomars engagemang i föreningslivet är mycket värdefullt för vårt samhälles utveckling. Jag vill också börja med att upprepa att regeringen ser mycket allvarligt på fusk och missbruk inom bidragssystemen. De statliga bidragen till ungdomsorganisationernas verksamhet är en viktig del av ungdomspolitiken. Syftet med statsbidraget är att stödja ungdomars egen och självständiga organisering så att de exempelvis får erfarenhet, inflytande, ansvar och möjlighet att växa och att bli aktiva samhällsmedborgare. De politiska ungdomsförbunden har ansetts bedriva likvärdig verksamhet som övriga ungdomsorganisationer och har således haft samma villkor för statsbidrag. Det kan finnas fördelar med ett mandatbaserat system som föreslår. Som exempel kan nämnas att det är lätt att fördela bidraget, att systemet inte kräver någon ingående granskning och att det ger en större ekonomisk trygghet för mottagarna genom att bidraget är . Nackdelar med ett sådant system är dels att det innebär ett avsteg från principen att samma villkor ska gälla för fördelningen av statsbidrag till samtliga ungdomsorganisationer, dels att man inte stöder ungdomars egen organisering. Vidare innebär det problem för de politiska ungdomsförbunden som inte har ett parti som är representerat i . Jag vill hålla dörren öppen för dialog med ungdomsorganisationerna och före ett ställningstagande om ett eventuellt nytt system. undrar även om jag avser att tillsätta en kommission med uppdrag att utreda det eventuella fusket med bidrag hos politiska ungdomsförbund och åtgärder för kontroll av de statsbidrag som utbetalas. är ansvarig myndighet när det gäller fördelningen av statsbidrag till ungdomsorganisationer. har därför ansvar för att följa upp och granska beslut om utbetalt stöd. Om bidrag har lämnats på grund av felaktiga uppgifter är det också som ska besluta om till exempel återbetalning. håller på att se över bidragssystemet och sina rutiner. genomfördes en rättslig översyn av statsbidragen till ungdomsorganisationer. Regeringen har också i det senaste regleringsbrevet gett i uppdrag att följa upp konsekvenserna av det nya systemet för statsbidrag till ungdomsorganisationerna. I detta uppdrag ingår bland annat att se över hur medlen fördelas i relation till statens mål och fördelningsbegreppen medlem, aktivitet och lokalavdelning. Uppdraget ska redovisas . kommer även att göra en fördjupad prövning av alla ungdomsorganisationer, vilken utförs . Innan en organisation kan få statsbidrag från ska underlaget granskas av en auktoriserad eller godkänd revisor. Revisorn ska följa en av upprättad checklista. Här ingår bland annat att granska att det faktiska medlemsantalet stämmer med den siffra om antal bidragsgrundande medlemmar som organisationen uppgett i ansökningshandlingen. beslutade att genomföra en granskning av beviljande av statsbidrag till ungdomsorganisationer. kommer att granska de generella regler som styr fördelningen av stöd och bidrag till alla 108 bidragsberättigade ungdomsorganisationer. Jag är övertygad om att både och rapporter kommer att fungera som ett bra underlag för de beslut om framtida åtgärder som kan behövas. 30 (): har kantats av skandaler kring de politiska ungdomsförbunden. Både det och Ung vänster har blivit ifrågasatta såväl av granskande medier som av åklagare och för att uppge uppblåsta medlemssiffror. En del har plötsligt gått från att ha haft 600 medlemmar på papperet till att vara nere i 200300 . Jag tycker att den här frågan är väldigt intressant att diskutera med ungdomsministern i och med att vi bägge två fram till ganska var aktiva i de politiska ungdomsförbunden. Jag var ordförande för , och ungdomsminister var dåvarande förbundssekreterare för SSU. Alla vi som har varit aktiva i de politiska ungdomsförbunden vet att skandalerna som har kommit upp är no big news. Har man varit aktiv vet man att många ungdomsförbund har haft uppblåsta siffror, så vårens skandaler är intet nytt på den fronten. Jag håller med ungdomsministern om att ungdomsförbunden är en bra skola för att slussa vidare ungdomar. Det handlar ju om att se till att de är en länk för partierna till ungdomarna i politiken och att de också blir ett bra forum för dem som vill engagera sig i samhällsdebatten. Men då handlar det också om att se till att ungdomsförbunden blir trovärdiga bärare av ideal när det gäller demokrati. Problemet är nu att det som uppdagas i medierna gör att politikerföraktet breder ut sig ännu mera och att ungdomar skolas in i ett system som är väldigt skadligt. Man behöver inte vara lastgammal för att inse att det inte är första gången som det här händer. hade vi samma skandaler. En del ungdomsförbund, däribland mitt eget, , tog fasta på detta och tog inte emot statliga bidrag längre under ungefär . Vi kunde se vad som hände i . Där ledde det hela till rättsprocesser. Ungdomsledare hamnade i fängelse till och med. Men tog lärdom. Där införde man ett mandatbaserat system. Och jag tycker att ungdomsministern och den socialdemokratiska regeringen har goda chanser . Vi har ett problem, ett stort problem. är det flera ungdomsförbundsledare i det som har polisförhörts. Vi kunde läsa att Riksåklagaren stöder åklagarna i SSU:s förundersökning. Man förundersöker SSU på sju orter i landet. Det är åtalshot om bedrägeribrott som kan leda till åtal och dom. Vi kunde också läsa på TT att myndigheten har blivit nekad medlemsveto för ungdomsförbunden. Och vi ser i rapport efter rapport hur medlemssiffrorna krymper. De stora genomgångar som både Ung vänster och SSU tycks göra nu visar att ungdomsförbunden ibland har blåst upp siffrorna till dubbla storleken. Det här är fullkomligt ohållbart. Jag tycker att regeringen och ungdomsministern har en ypperlig chans nu att göra nytt, att faktiskt göra någonting gott av det hela som har hänt. Vi i har länge drivit det norska systemet med mandatbaserade bidrag. Jag undrar varför inte ungdomsministern kan tala klarspråk i den här frågan. Hon har, som sagt, bakgrund i ungdomspolitiken och måste ha mycket god kännedom om vad som har pågått. Jag tycker att det vore klarspråk om vi kunde få besked om att Socialdemokraterna vill stödja detta. Det är självklart i ett demokratiskt system att man inte ska kunna kontrollera människors politiska åsikter. Det vore hemskt om vi hade åsiktsregistrering. Men det gör också att det är helt omöjligt att kontrollera hur många som är medlemmar. Ett mandatbaserat system är det enda system som är tillräckligt fair och rättvist för att kunna klara sig. Jag skulle som sagt vilja höra lite mer klarspråk från ungdomsministern i den frågan i debatten. 31 AXEL DARVIK (fp): region är ett stort geografiskt område. Jag var ordförande för i fram till efter valet . Många skolor skulle besökas i valkampanjer. Man hamnade inte särskilt sällan på bussar och tåg tillsammans med aktiva SSU-are. De beskrev i detalj hur de på ett raffinerat sätt lurade bidragssystemet på pengar. Det gav möjligheter att driva kampanjer som vi i bara kunde drömma om att göra. Syrligt kunde i och för sig vara att medan den unga arbetarrörelsen vräkte sig på hotell med pressade rena lakan, sov kongressande ungliberaler på liggunderlag i gympasalar. De politiska ungdomsförbunden har en viktig roll för demokratin, att kunna stimulera till debatt som oftast är starkt ideologiskt präglad. Det ger möjlighet för många unga att engagera sig i ett föreningsliv och skapa vänner för livet. Ungdomsförbunden har också genom sin fria ställning en möjlighet att utöva en kontroll av moderpartierna, att se att man håller sig till de ideal och de ideologier som man ska vara trogen. Ska detta vara möjligt är det viktigt vilken moral och vilka ideal som präglar föreningarnas liv och de politiska ungdomsförbundens verksamhet. Så mycket har jag ändå hunnit lära mig som att med lik som travas på varandra i garderoben förlorar man snabbt sin frihet att kunna säga obekväma sanningar någonting som ibland måste kunna vara ungdomsförbundens roll. Ungdomsminister kan knappast vara ovetande om de problem som har funnits inom SSU. Det är en diger meritförteckning som jag har här framför mig: i förbundsstyrelsen för SSU, ordförande för läns och förbundssekreterare med högsta ansvar för ekonomi och verksamhet på tjänstemannanivå för SSU fram till valet . Med de erfarenheterna och de kontakterna borde definitivt samma budskap som nådde mig på bussar och tåg i även ha nått ungdomsministern. Jag måste ändå ställa frågan, fru talman, om det inte vore lämpligt att tillsätta en kommission, med tanke på just den meritförteckning som ungdomsministern har, som oberoende granskar detta. är det så att ungdomsministern är den som har ansvaret för den statliga myndigheten , som är satt att övervaka detta, och förslag därifrån kommer ju att hamna på bord. Att någonting måste göras som omöjliggör fusket är oerhört viktigt. är den enda kontroll som finns i form av medlemmar som på grund av falangstilen sladdrar till varandra i pressen. I drev igenom ett mandatbaserat stöd, då med Socialdemokraterna som ett av de partier som stödde förslaget. Jag hoppas, mot bakgrund av det som vi har sett i medier där representanter har fått schavottera, att vi nu kan göra samma sak även här i riksdag. 32 Statsrådet (): Frågan om mandatbaserade stöd tycker jag att vi ska göra precis så stor och så viktig som den är. Det handlar ju om att skilja ut politiska ungdomsförbund från andra ungdomsorganisationer, och som jag sade i mitt interpellationssvar har samtliga ungdomsorganisationer omfattats av samma regler, förväntats lämna samma ärliga uppgifter och förväntats förhålla sig på samma sätt till de statliga mål som är uppsatta. Att skilja ut de politiska ungdomsförbunden är så klart en tydlig markering som jag, återigen, kan se både för- och nackdelar med. Det har ju, som både och väl känner till, inte funnits någon riksdagsmajoritet för mandatbaserade stöd . I så fall hade det sannolikt skett en förändring tidigare. Det kanske är nya besked , att det finns en riksdagsmajoritet för frågan . Det är klart att då är frågan betydligt enklare. Jag ser ändå frågan som ganska komplex. Ska vi skilja ut de politiska ungdomsförbunden och säga att de ska få statsbidrag för sin verksamhet på andra meriter? Vad händer med de politiska ungdomsförbund som inte har ett parti i ? är ju ett exempel, som inte hade sitt parti representerat i . Ska man då stå helt utan stöd? Ska de politiska ungdomsförbunden inte få ett bidrag som står i proportion till den verksamhetsomfattning som de presterar? Jag säger inte att frågan är given. Jag säger att det är en ganska komplex fråga. Mot bakgrund av allt det som har hänt i politiska ungdomsförbund tycker jag inte att det är givet att situationen bara skulle förändras. Men det är klart att frågan har övervägts, av mig och av många andra precis som av och . gör ju såväl granskningar som uppföljningar. När det gäller det regleringsbrev som fick ska man göra en översyn av bidragssystem. Man ska också se över begreppen medlem, aktivitet och lokalavdelning, vilket är väsentligt. hade tidigare aktivitetsstöd som grund för bidragssystemet, så det har ju skett en förändring mot att ha det medlemsbaserat. Att aktivitetsstödet inte var det allra enklaste, klokaste och smartaste sättet att fördela statsbidrag till nationella ungdomsorganisationer på kan nog många av dem som var med , vilket ju flera av oss var, intyga. Det var också ett ganska komplext och administrativt krångligt system som ställde mycket stora krav på administrativa rutiner hos samtliga ungdomsorganisationer. Jag vet att LSU, för ungdomsorganisationer, är mycket kritiskt inställt till att skilja ut de politiska ungdomsorganisationerna. Jag är inte lika skeptisk till det. Jag kan återigen se många fördelar och har övervägt möjligheten att ge ett uppdrag att i samband med den översyn som görs till och med granska samtliga politiska ungdomsförbund och också föra samtal med samtliga politiska ungdomsförbund när det gäller det nuvarande statsbidragssystemet och återkomma till regeringen med förslag på förändringar som, utifrån de samtalen och granskningarna, skulle vara värda att genomföra. 33 (): Det är intressant att ungdomsminister undviker att svara på frågan om vad hennes egen roll är i detta medlemsbidragsfusk. Som Axel Darvik redogjorde för har ju ungdomsministern haft positioner på i praktiken alla nivåer i det . Du måste ju ha känt till detta, som har pågått så pass . Vi som har varit aktiva i ungdomsförbund på den borgerliga kanten har ganska ofta hört ogenerat tala om det fusk som finns, att hundar skrivs in i registren, kaktusar och allt möjligt, och att de finns en press från äldre medlemmar på att pressa upp siffrorna, för annars får man inte bidrag. Det är ju ingenting som är nytt. Det här är någonting som vi har vetat om oerhört länge, ett system som har funnits . Jag vill att ungdomsministern faktiskt tydligt redovisar sin egen roll i det hela med tanke på att du har varit aktiv både i det omdiskuterade Kalmardistriktet i SSU och också suttit på allra högsta nivå som förbundssekreterare med kontroll över systemet. Det kan inte vara så att du plötsligt får höra om det här när det är så allmänt känt bland många av oss andra. Där vill jag ha ett konkret svar från ungdomsministerns sida. Det som ungdomsministern tar upp är också att en del politiska ungdomsorganisationer inte har moderpartier i .