prot · GS0972 · 2005-02-09 00:00:00 — 1 § Utrikespolitisk debatt 1 Utrikesminister (): : ett ord som ingen av oss någonsin kommer att glömma. En jordbävning så kraftig att jordaxeln rubbades, jättevågor som krossar allt i sin väg, ofattbara 300 000 döda. Vi förlorade sannolikt fler barn på annandagens morgon än någon annan dag i vår historia. Ett hack som för alltid kommer att synas i statistiken över barnadödligheten i vårt land. Ett hack i tiden, och ett sår i hjärtat på alla som förlorat någon. Vi vill kunna bistå människor i nöd, även på andra sidan jordklotet. Vi vill kunna göra mer, och göra det tidigare. Regeringen ser fram mot förslag från den särskilda kommissionen till hur kapacitet i krissituationer ska kunna förbättras. Några initiativ har redan tagits. För det första: Förstärkning och samordning av de olika system som finns för information, underrättelser och analys i ska säkerställas. Ett databaserat konsulärt informationssystem ska tas fram. Utbytet av information med andra EU-länder ska förstärkas. För det andra: Hjälpinsatser ska kunna sättas in utan dröjsmål. ska kunna agera direkt vid nödsituationer. En konsulär beredskapsstyrka inrättas vid UD. För det tredje: EU ska med snabbinsatsstyrkor kunna bistå sina medborgare vid kriser och katastrofer utomlands. I katastrofens spår har vi sett många bevis på uppoffringar och samarbete. Regeringen riktar ett varmt tack till alla som gjorde fantastiska insatser i , i och i andra länder. Men många kommer att behöva hjälp länge till. De barn, de föräldrar, de systrar och bröder som måste leva vidare med ett sår i hjärtat, ska vi ge all den omtanke, allt det stöd och all den respekt som vi förmår. är en skoningslös påminnelse om att vi delar samma värld. Naturkatastrofer och miljöförstöring, fattigdom och globala epidemier, terrorism och organiserad brottslighet, sviktande stater och regionala konflikter, krig och massförstörelsevapen allt detta utgör hot mot alla länder. De nya hoten kräver ett breddat säkerhetsbegrepp. De kräver en säkerhetspolitik med individens skydd och rättigheter, och folkrätten i centrum. De kräver en aktiv utrikespolitik. Utrikespolitiken är vår främsta försvarslinje, hette det under det . går den linjen i , i , på , och på andra platser där deltar i insatser för fred och i aktivt utvecklingssamarbete. Vi som tillsammans utgör FN har ett stort gemensamt ansvar. Kommande släkten kan tänkas säga om oss, att vi aldrig uppnådde vad vi försökte uträtta. Må de aldrig kunna säga att vi misslyckades därför att vi brast i tro eller tillät egoism att vanställa våra ansträngningar. Så formulerade sin vision om vårt ansvar för världsorganisationen. Han lyckades även i av skarpa motsättningar att förstärka FN. Generalsekreterare bygger vidare i den andan. offentliggjorde den högnivåpanel som han tillsatt ett av de mest omfattande reformdokumenten i FN:s historia: rapporten om globala hot, utmaningar och förändringar. har bidragit både finansiellt och med konkreta förslag. lanserades också uppfordrande rapport. är det upp till medlemsstaterna att ta sitt ansvar. firar FN 60-årsjubileum. Världens stats- och regeringschefer samlas i . Inför detta toppmöte, som kommer att ledas av den då nyvalde ordföranden i generalförsamlingen , verkar aktivt för att det också ska leda till konkreta resultat. Vad är det vi vill se? Vi vill se ett legitimt och effektivt säkerhetsråd som tar sitt fulla ansvar för internationell fred och säkerhet. Sammansättningen av rådet måste bättre spegla att världen har förändrats . Sedan antogs har antalet medlemsstater nästan fyrdubblats, och ett antal nya länder världen över har utvecklats till särskilt viktiga politiska och ekonomiska aktörer. anser att dessa stater bör få en roll i säkerhetsrådet som motsvarar deras växande betydelse, vilja och möjlighet att bidra till FN:s arbete. Genom en utvidgning av säkerhetsrådet skulle dess legitimitet och relevans säkerställas. Genom att begränsa vetorättens användning kan säkerhetsrådets effektivitet förbättras. Högnivåpanelen har lanserat två modeller för hur säkerhetsrådet skulle kunna utvidgas. Båda uppfyller det principiella målet att göra rådet mer representativt. Oavsett vilken modell som väljs är det mest angelägna att vi når beslut om en utvidgning i samband med årets toppmöte. Vi vill också se ett starkare skydd för människors säkerhet. Det primära ansvaret för människors säkerhet måste alltjämt ligga på den suveräna staten. Men efter och efter och vet vi att stater kan vara ovilliga eller oförmögna att stoppa övergrepp. Då måste det internationella samfundet agera. Av följer att säkerhetsrådet måste ta sitt ansvar för att förhindra folkmord, massmord och etnisk rensning. Om inte säkerhetsrådet tar det ansvaret, eller om vetorätten missbrukas, måste vi, efter en noggrann bedömning av de politiska och folkrättsliga aspekterna, överväga vad som på andra sätt kan göras för att i akuta lägen rädda människor från grova övergrepp. Skyldigheten att skydda är ett gemensamt ansvar som vi alla bör vara beredda att ta. Vi vill se ett kraftfullt gemensamt agerande mot internationell terrorism. Det kräver ett långsiktigt globalt samarbete med full respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Vi vill se ett tydligare kollektivt ansvar i kampen mot massförstörelsevapen. Spridningen av kärnvapen måste förhindras. Det är angeläget att alla ansträngningar fullföljs för att hindra länder som och att skaffa sådana vapen, liksom att kärnvapenstaternas åtaganden om nedrustning genomförs utan ytterligare dröjsmål. Detta kommer att vara prioriteringar inför den översynskonferens som hålls . Vi vill vidare reformera FN:s ekonomiska och sociala råd så att det blir ett verkningsfullt globalt forum och bidrar till att förverkliga millenniemålen. Vi vill se en vital generalförsamling som tar sig an relevanta aktuella frågor. Repetitiva och resultatlösa diskussioner måste bort. Vi vill se en stärkt krishanteringsförmåga inom FN. FN måste kunna agera snabbt och långsiktigt. Vi vill se att en fredsbyggande kommission under säkerhetsrådet får ansvar för att fylla gapet mellan akut krishantering och långsiktig utveckling. är ett aktuellt exempel där en fredsbevarande insats lyckades stoppa de stridande, men där hållbar fred ändå inte har säkrats eftersom de stridande inte har återanpassats till ett civilt samhälle. Den pågående FN-insatsen i landet, där deltar, har ett bredare och mer långsiktigt mandat. Vi vill att kvinnor mer aktivt ska involveras i fredsprocesser och fredsfrämjande insatser och att skyddet för kvinnors rättigheter stärks i enlighet med FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Vi vill stärka skyddet för konfliktens mest sårbara offer, barnen. Vi vill förbättra FN:s förmåga att förebygga väpnade konflikter. I är fem miljoner människor på flykt i sitt eget land. som vi välkomnar fredsavtalet i söder förvärras situationen i , där två miljoner människor är i akut nöd. Det här är en första prövning av den afrikanska unionens förmåga. Vi välkomnar att AU tar ledningen i arbetet för att lösa kontinentens konflikter. Ett partnerskap växer fram mellan AU och EU. bidrar EU med militär och civil personal samt finansiering av AU:s insatser i . Vi vill stärka den internationella rättsordningen. Vi vill att de ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna i ställs till svars vid den och att säkerhetsrådet ska överväga när riktade sanktioner mot ansvariga för övergreppen ska införas. Allt detta vill vi med FN. Regeringen vill ta vara på folkrörelsernas engagemang i arbetet för att reformera FN. Dag Hammarskjöld-jubileet blir ett viktigt tillfälle liksom det seminarium som tillsammans med kommer att arrangera om FN-reformen. FN:s roll för den globala säkerheten är central. Men FN kan inte och ska inte göra allt. Regionalt samarbete får en allt viktigare roll över hela världen. Som har påpekat kan inte världsorganisationen prioritera insatser i . Vår rika världsdel måste själv ta huvudansvaret. De insatser som krävs är stora, trots välståndet i vår del av världen. Många gränsöverskridande hot är sammankopplade i . av allt heroin i förs från via kriminella nätverk på och i andra delar av EU:s närområde. Sådana nätverk är ansvariga för att hundratusentals kvinnor och barn faller offer för sexhandel och finansierar ofta terrorism. Vi behöver stärka det europeiska samarbetet för att möta de här hoten. Det effektivaste motmedlet är demokrati, ekonomisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer över hela . Det var förutsättningen för framsteg och välstånd i vårt land liksom det är det för alla andra europeiska länder. EU:s förmåga att sprida dessa värden är det främsta bidraget till säkerhet i . EU:s dragningskraft har hjälpt ett dussintal länder till imponerande demokratiska, ekonomiska och sociala framsteg, och lett till att en genomgripande omvandling av det turkiska samhället har inletts. De fredliga revolutionerna i och senast i visar att drömmen om frihet aldrig kan besegras. När svor presidenteden var det en historisk händelse jämförbar med tidigare omvälvningar i . Vi måste stödja den nya ukrainska regeringens reformsträvanden. ökar besöksutbudet och fördubblar biståndet. Drömmen om frihet är också drömmen om EU. Det ukrainska folket har tydligt visat att det delar de grundläggande värderingar som EU bygger på. har samma rätt som andra europeiska länder till ett medlemskapsperspektiv. När krigen i bröt ut räckte EU inte till. tar EU ett huvudansvar för utvecklingen på västra . Ett frihandelsområde byggs upp med EU som förebild för varaktig fred. EU-perspektivet är en viktig drivkraft för reformarbetet. Men förhandlingar om medlemskap förutsätter samarbete för att ställa krigsförbrytare inför rätta. fortsätter också att verka aktivt för en lösning av Kosovos framtida status. är ett grannland. Det är närmare till än till från den här kammaren. Men demokrati och mänskliga rättigheter är satta på undantag. Därför måste den högsta politiska ledningen isoleras och de demokratiska krafterna stödjas. Det vitryska folket har en naturlig plats i den alleuropeiska gemenskapen. är ett närmast bortglömt land i . Men vi kan inte acceptera frusna konflikter, laglösa utbrytarrepubliker och människohandel. Vi måste stödja att komma på rätt kurs. Samarbetet med är en hörnsten i arbetet för säkerhet i vårt gemensamma närområde. Vi har ett utvecklat regionalt samarbete som bidrar till att föra närmare , och EU. vill fördjupa samarbetet med . Vi vill att engageras mer i globala frågor. Det var viktigt att ratificerade Kyotoprotokollet. Vi verkar för att underlätta för frihandel mellan och . Vi delar engagemanget för de problem som står inför, inklusive hot från terrorismen. Med bestörtning bevittnade vi terroristdådet i . En förutsättning för fördjupat samarbete är dock att den ser till att den demokratiska utvecklingen i landet går åt rätt håll och att överträdelser av de mänskliga rättigheterna upphör. Situationen i måste lösas med en politisk process. Med en befolkning på 450 miljoner människor och en fjärdedel av världens samlade BNP, med världens största handelsområde genom den inre marknaden och med mer än hälften av världens utvecklingsbistånd är EU obestridligen en global aktör. Med en EU-agenda för de globala utmaningarna där alla unionens instrument samverkar bistånd, konfliktförebyggande, fredsbevarande, miljö- och handelspolitik kan unionen effektivt motverka de nya hoten. Därför verkar vi inom EU för ett ambitiöst och samstämmigt agerande till stöd för FN:s millenniemål. Politiska beslut påverkar inte bara de egna medborgarna utan världen i dess helhet. I nya politik för global utveckling samverkar alla politikområden. Men utvecklingssamarbetet har kvar sin viktiga roll. Mer bistånd behövs. når nu enprocentsmålet, och driver på för att EU:s totala bistånd ska höjas. Vi verkar inom EU för öppnare och rättvisare regler för världshandeln. Handel skapar förutsättningar för tillväxt och utveckling också i fattiga länder, och motverkar hot och konflikter. Vi vill se resultat i WTO-förhandlingarna. Tullmurar och andra handelshinder ska rivas och jordbrukssubventioner ska minskas radikalt. satsar också på särskilt bistånd för att utvecklingsländerna på allvar ska kunna delta i den internationella handeln. Vi verkar inom EU för en ambitiös flyktingpolitik. Att människor söker sig över gränser för att arbeta och studera främjar samarbete, utveckling och tillväxt. Men ingen ska tvingas lämna sitt land på grund av konflikter och förtryck. Där börjar vår flyktingpolitik. Människor som är förföljda ska erbjudas en i och i EU. ska bidra till fungerande asylsystem i länder där det saknas, och utveckla vårt eget flyktingmottagande. Rättssäkerheten i asylprocessen ska stärkas både nationellt och på EU-nivå. vill se gemensamma regler också för internationell migration. Vi har ett fungerande globalt system för rörlighet över gränserna för varor, tjänster och pengar, men inte för människor. Den globala migrationskommissionens rapport kan förhoppningsvis bli ett första steg. Vi verkar inom EU för att främja fred och hantera kriser. EU har krishanteringsinsatser i , , södra och på . deltar i alla EU-operationer. Men vi måste kunna agera snabbare, inte minst när FN behöver stöd. Därför är vi stolta över att , tillsammans med , och , snart kommer att kunna sätta upp en militär snabbinsatsstyrka inom EU. ökar regeringen anslaget för deltagande i fredsfrämjande insatser, också för mer långsiktiga insatser under ledning av FN, EU eller Nato. Vi verkar inom EU för att civila snabbinsatsgrupper med räddningstjänst, sjukvård, evakuering, administratörer och polis ska inrättas. De ska snabbt kunna sättas in också för att bistå medborgare som drabbas av naturkatastrofer eller andra kriser utanför EU:s gränser. EU:s krisberedskap bör kompletteras med en nordisk. Den första stora gruppen av svårt skadade svenskar flögs hem från med ett norskt plan. Vi kan bli ännu bättre på att bistå varandra i krislägen. har under tio års medlemskap varit med om att utveckla EU till vårt, vid sidan av FN, viktigaste forum för att påverka den globala agendan. Det nya fördraget och arbetet för att skapa världens mest konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi är viktiga steg mot ett mer öppet och effektivt samarbete på mellanstatlighetens grund. Men också andra samarbeten är betydelsefulla. Regeringen kommer att lägga fortsatt vikt vid vårt närområde och det nordisk-baltiska samarbetet. 100-årsminnet av unionsupplösningen med uppmärksammas på många sätt, bland annat som ett exempel på fredlig konfliktlösning och på hur ett långsiktigt nära samarbete kan ersätta allvarlig motsättning. , , var betydelsefull när folk i vann friheten, och den har en liknande roll för , och andra länder i EU:s östra närområde och i . Genom verkar vi också mot organiserad brottslighet, terrorism och människohandel och för minoritetsrättigheter. är militärt alliansfritt. är Nato en viktig partner till när det gäller insatser i krisområden. Vi fortsätter att bidra med styrkor till Nato/PFF:s insatser på och i . står värd för ett ministermöte inom partnerskapet med Nato, ett tillfälle att diskutera dagens säkerhetspolitiska utmaningar i den breda kretsen. Som medlem i EU och som partner i olika organisationer får vi fler vägar att bedriva en aktiv utrikespolitik och utveckla vår långa tradition av medling och konfliktlösning. bidrar till en säkrare värld genom engagemanget i och genom den nya för dialog mellan kulturer. Vi ska ta vara på de palestinska och irakiska folkens imponerande ja till fred och frihet och tydliga nej till terror och förtryck. Det irakiska parlamentsvalet utgör en lovande inledning på en politisk process mot full demokrati. Den internationella militära närvaron bör successivt avvecklas. bistår genom att utbilda polis och domare. Vi stöder demokrati och mänskliga rättigheter och ska hjälpa till att bygga upp förstörd infrastruktur. Det palestinska presidentvalet blev en symbol för den nya strimma av hopp som finns om en lösning på konflikten mellan israeler och palestinier. Insikten måste öka, med ord från presidentinstallationen, om att vi är två folk som måste leva sida vid sida. Vi har sett hur våld föder våld, men vi vet också att fred föder fred. Den nya palestinska ledningen behöver stöd. förbereder sig för att utrymma samtliga bosättningar i . Regeringen välkomnar ett israeliskt tillbakadragande som ett första steg mot ett slut på ockupationen av de palestinska områdena. Separationsbarriären på ockuperat område strider mot internationell rätt och kan aldrig accepteras. Det palestinska ledarskapet har ett ansvar att fortsätta bygga demokrati och att vidta åtgärder mot terrorism. bidrar med personal i den EU-grupp som ska stödja palestinierna att förbättra lag och ordning. har, liksom , ett stort ansvar för att hjälpa det palestinska ledarskapet att etablera sig. måste underlätta rörelsefriheten i de palestinska områdena så att en normal ekonomisk aktivitet kan komma i gång. Hela det internationella samfundet måste bidra till de här ansträngningarna. Det krävs ett tydligt engagemang från samtliga medlemmar i kvartetten för att färdplanens mål om en livskraftig och demokratisk palestinsk stat och ett inom säkra och erkända gränser ska kunna förverkligas. Gårdagens överenskommelse om eldupphör mellan president och premiärminister är en glädjande viljeyttring. Det är hög tid att förverkliga visionen om fred och utveckling i . Den israelisk-palestinska konflikten är ett tydligt exempel på behovet av ett amerikanskt engagemang. EU och måste samverka för att världssamfundet ska kunna möta de utmaningar som det står inför. Åsiktsskillnader får inte överskugga insikten om att vi delar grundläggande värderingar om frihet och demokrati. Regeringen vill se ett vitaliserat transatlantiskt samarbete. bidrar till en säkrare värld också genom kontakter med världens folkrikaste land, , som har blivit en allt viktigare global aktör. Regeringen är övertygad om att dialog och samarbete är en förutsättning för att kunna påverka landet i riktning mot demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter. är också ett nyckelland i arbetet för en miljömässigt hållbar utveckling och mot smittsamma sjukdomar som hiv/aids. Vi vill betona vikten av dialog mellan och . Den konflikten måste lösas på fredlig väg utan användning av militära hot som påtryckningsmedel. bidrar till en säkrare värld genom arbetet för att stoppa världens svåraste farsot, hiv/aids, som hotar utvecklingen i stora delar av och alltmer i länder i och . Regeringen vill bekämpa hiv/aids med alla tillgängliga metoder från massiva förebyggande insatser och ökad forskning till en stor satsning för att ge fler rätt till vård på samma villkor som i den rika världen. Det är en fråga om solidaritet och rättvisa. Efter har vi delat sorgen, men vi har också förenats i solidaritet. Låt det bli en utgångspunkt för fördjupat internationellt samarbete, för ökad säkerhet och utveckling. Låt oss fortsätta att stärka samarbetet i vårt närområde och inom den nordisk-baltiska kretsen. Vi behöver våra närmaste vänner också i en global värld. Låt oss verka för frihet och utveckling i hela , och låt oss inom EU också ta oss an de globala utmaningarna. Låt oss stödja det palestinska, det irakiska, det afghanska, det ukrainska och andra folk på vägen från förtryck mot frihet och demokrati. Låt oss ta den historiska chansen att utveckla . Låt oss göra FN till den kraft världssamfundet behöver i kampen för internationell fred, säkerhet, utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. Det här är utmaningarna för en aktiv svensk utrikespolitik. 2 i (m): Vi lever i en värld som öppnar nya möjligheter som vi står inför nya typer av hot. Och mitt i allt detta gör sig naturens krafter påminda med en flodvåg som ödelade stränder, städer och familjer. Vi delar de drabbades sorg, och vi glömmer aldrig. Effekterna av flodvågen i sköljde över även oss i och visar på hur sammanflätad världen är. ska vi diskutera hur vi kan säkerställa att liksom EU står rustat inför vår tids utrikes- och säkerhetspolitiska utmaningar. Behovet av internationellt samarbete med fungerande EU och FN och en stark transatlantisk länk som vitala delar är stort. har världen kommit att präglas av terror, krig, våld och hotet från massförstörelsevapen, men vi har också sett en positiv utveckling där strävan mot frihet, öppna samhällen och demokrati fortsätter oförtrutet. De demokratiska val som trots svåra förutsättningar framgångsrikt har genomförts i , , de palestinska områdena och senast i talar sitt tydliga språk: Precis som vi i vill människor överallt i världen ha rätten att bestämma över sin framtid. I den moderata utrikespolitiska traditionen har vi alltid framhållit att säkerhet och trygghet i världen bygger på att frihetliga och demokratiska samhällen utvecklas och växer sig starka i vårt närområde, men självklart också i världen. En friare värld med fler länder som är öppna samhällen och demokratier gör , och världen säkrare och tryggare. måste därför aktivt fortsätta stödja människors strävan efter frihet och demokrati. Vi har ett särskilt ansvar för vårt närområde. Vi måste kunna agera där vi har störst förmåga och inflytande. Valet i måste betraktas som en stor framgång. har tagit de första stegen mot demokrati genom att enskilda människor, som med sina lila fingertoppar gav besked och trotsade våld och terrorism, röstade för att äntligen kunna påbörja det mödosamma arbetet att bygga institutioner och demokrati. Mycket återstår, och bakslag kan ske, men vi har sett civilbefolkningens tydliga vilja: ett fritt och demokratiskt . Detta är krafter som nu måste understödja. Det viktiga är att EU kan visa ett tydligare och mer konstruktivt politiskt engagemang för att bistå i återuppbyggnaden i . Det är dags att vända blad och agera för framtiden. kan göra både politiska och praktiska insatser och sälla sig till de länder som redan gjort betydande insatser för människorna i och därmed också för säkerhet. Utvecklingen i kommer att ha stor betydelse för frihetens och demokratins framtid i och i . Valet i de palestinska områdena visar den väg som kan leda till en framtida demokratisk palestinsk stat. Målsättningen är att och ska kunna leva sida vid sida under fredliga förhållanden och inom säkra och erkända gränser. Med ett genuint och långsiktigt engagemang från amerikansk sida ökar möjligheterna att uppnå verklig fred i . Från europeisk sida ska vi fortsätta vårt stöd till färdplanen. är det avgörande att inte enskilda europeiska länder agerar på ett sätt som uppfattas som kontraproduktivt. EU har länge haft stora ambitioner att spela en större roll på den internationella arenan. Det nya konstitutionella fördraget skapar bättre förutsättningar för att en sammanhållen europeisk utrikes- och säkerhetspolitik ska kunna förverkligas och fördjupas. Med fördraget blir det också tydligt att vi ingår i en union, präglad av solidaritet mellan medlemsstaterna. Viljan att ha kapacitet att gemensamt agera för andra regioners fred och säkerhet stadfästs. Europeiska unionen måste leva upp till sina egna kriterier och slå vakt om mänskliga fri- och rättigheter. När den gick med på omfattande eftergifter till den kubanska regimen försvagade det EU:s trovärdighet. Beslutet innebär att inte längre kommer att bjuda in oppositionella till mottagningar på den svenska ambassaden. Detta beslut inkräktar på vår suveränitet och på våra diplomatiska traditioner att föra en löpande dialog med oppositionella krafter även i slutna samhällen och diktaturer. Det förekommer fortsatt grova brott mot mänskliga rättigheter i . Flertalet av 75 oppositionella som dömdes till ända upp till fängelse har inte släppts. Varför övergav den dissidenterna? Inte blir det bättre av att var ett av de EU-länder som fick positiv särbehandling av den kubanska regimen. Detta har inte regeringen talat öppet om.