prot · GT0913 · 2005-10-12 00:00:00 — Varför sätta dessa två goda saker mot varandra att vi ska skärpa kontrollen av dem som kör onyktra mot hastighetskameror? Jag förstår inte vad menade. 319 () replik: Jag vill gärna svara . Jag sade i mitt anförande att vi inte ska glömma bort den ursprungliga tanken med trafiksäkerhetskamerorna. Den var just att man skulle få bättre vägar. Tyvärr ägnar man nu sig åt att sätta upp en massa kameror i stället. Vi ska få 700 nya kameror, och man gör ingenting åt vägarna. Det är det som är sorgligt. Det är därför som vi moderater har anslagit mer. Jag hörde säga att 4 miljarder inte var speciellt mycket pengar, men det är i alla fall mer än dubbelt så mycket som det kostar att bekosta Trollhättepaketet. Det vill jag säga. 320 () replik: Det finns många eftersatta behov i vårt land. Det är jag den första att erkänna. Problemet är att inte har svar på frågan om hur vi ska finansiera detta. slänger till 4 miljarder och åker runt i landet och lovar till alla de angelägna projekt som finns runtom i landet och tror att de 4 miljarderna ska räcka. Det anser jag var ohederligt, , och ingenting annat. Det var vad jag ville säga. 321 () replik: Jag har hört dessa kommentarer nu när jag suttit på mitt rum och lyssnat på och . Det är bra att ni har läst våra budgetar. Det tycker jag är jättebra. Ni kan nästan hela alliansens budget utantill. Märk väl när det gäller de att vi har täckning för alla utgifter som vi har, . Det tror jag är mer än vad ni har. räcker till ganska mycket. Vi vill bland annat ha det till underhåll av vägarna. 322 () replik: tog upp flera viktiga frågor i sitt inlägg. Jag kan instämma fullt ut vad gäller till exempel Gotlandstrafiken som är hårt pressad med taxehöjningar. Även vi från anvisar 100 miljoner extra till Rikstrafiken som vi hoppas till en del ska kunna komma till del och lösa detta. Det är likadant vad gäller straffen för rattfylleri, som tog upp. De måste dömas ut mer mot maxnivån och inte som . Det får vi titta på. Jag ville fråga om trafikskadeförsäkringen, också med koppling till rattfylleri. Om man är grovt rattfull och vållar många människors död det var en ungersk lastbilschaufför som gjorde det och sedan drabbas av trauman för detta och inte kan jobba får man av sin inkomst. Det gäller vem som än har gjort det. Detta är inte rimligt. Har man grovt vållat någons död borde det vara en lägre nivå. Delar den uppfattningen? 323 () replik: Tack för den frågan. Vi har med det i vår motion. Vi tycker att det är absurt att man ska få betalt om man har varit rattfull och orsakat skador. Det är en självklarhet. Sedan är jag glad att du delar min uppfattning om Gotlandstrafiken. Jag hoppas verkligen att Rikstrafiken vid novembersammanträdet kommer att lösa det utan att höja priset . 324 (-): Den här debatten var först tänkt som en trafikdebatt, men den ändrades till en debatt om infrastruktur. Det är lite symtomatiskt. Av de anslag som har går till infrastruktur, medan av anslagen går till att upprätthålla trafik. Från hävdar vi att för medborgarna är det intressanta vilket utbud av till exempel kollektivtrafik som finns snarare än vilket utbud av infrastruktur som finns. Man måste kanske hitta en lite klokare balans för hur vi understöder det medborgarna behöver. Jag tror att vi är överens om att vi behöver en omställning till långsiktig hållbarhet. Jag har i varje fall inte hört någon representant i kammaren plädera för ohållbar transport. Vi vet att av transporterna är baserade på fossila bränslen. Vi måste ställa om. Då behöver man ha andra transportmedel för att hitta smartare kombinationer av bil, cykel, buss, tåg och flyg. Om man tittar på redovisningen som finns i budgetpropositionen för de olika trafikverken kan man fråga sig vilka de största problemen är med den trafik som utförs i förhållande till de mål som satte upp. Det ena problemet som är väldigt tydligt är just ohållbarheten. talade om välfärd och att vi behöver infrastruktur för välfärdens skull. Jag skulle vilja utsträcka det begreppet. Välfärd gäller väl inte bara oss som bor i det här landet. Välfärd borde väl gälla alla jordens medborgare och även kommande generationer. kom en som handlar om vad vi kan förvänta oss de kommande fem åren som konsekvens av klimatförändringarna. Rapporten kan betecknas som en politisk och vetenskaplig väckarklocka. Den förutspår att ca 50 miljoner miljöflyktingar är vad vi kan förvänta som en effekt av mänsklig påverkan på klimatet. Olika länder gör saker för att förebygga detta och för att vara solidariska. Exempelvis kan nämnas som har slutit ett avtal med den lilla ögruppen där det bor 11 600 människor. De är välkomna att flytta över till när deras land har översvämmats. Det är sådant vi har att se framför oss. geologiska undersökning har gjort en kartering av vad vi kan förvänta när det gäller de svenska vägarna och järnvägarna som effekt av klimatförändringarna. Fler och kraftigare översvämningar gör att man måste rekonstruera vägar och banvallar. Det borde vi avsätta nya anslag till snarare än till att bygga ut infrastrukturen för de ohållbara transporterna. Jag kan se i det landskap jag själv kommer från att motsvarigheten till för svenskt vidkommande är . Det har stor del av sin yta under den egentliga havsnivån. Man bör nu vidta åtgärder. Jag vet också att kommunen är ganska framsynt därvidlag. Som riksdag har vi också ett ansvar för att vi i banhållningsplan och väghållningsplan har möjligheter att reparera det som vi nu vet kommer att gå sönder. Om vi går över till trafiksäkerheten var det väldigt intressant att höra klagomålen på plåtpoliserna. är annars kända för att vara ett parti som sätter lagefterlevnad högt och att bekämpa kriminalitet. Jag förstår inte varför kriminaliteten på vägarna skulle vara mer acceptabel än någon annan kriminalitet. Det är faktiskt 480 personer som får sätta livet till, och 60 000 skadas. Det är stora sjukskrivningskostnader och sjukhuskostnader utöver allt mänskligt lidande som orsakas av detta. Bara de alkoholrelaterade olyckorna kostar samhället 8 miljarder . Då tycker jag inte att man ska klaga på att man gör någonting för att få ned hastigheterna till en acceptabel nivå. Ska man i stället titta på vilka åtgärder som är effektiva har det kommit en alldeles ny rapport från Vägtrafikinspektionen. Där har man sammanställt den europeiska trafiksäkerhetsforskningen och kommit fram till att hastighet är det helt avgörande som man måste ta itu med för att komma i takt med EU:s transportsäkerhetsmål och därefter nykterhet och bältesanvändning. Man har jämfört och studerat de olika länderna sinsemellan. För vidkommande är resultaten rätt intressanta. Man konstaterar att de svenska vägarna håller en god standard vilket för med sig vissa goda effekter men också att människor frestas att höja hastigheten. Sambandet mellan vägutbyggnad, god väghållning och olyckor är inte riktigt som det förväntas vara. inbjuds man om vägen blir rakare och bredare att överskrida hastigheten eftersom mycket av bilarnas prestanda talar för detta snarare än att man iakttar de avstånd och hastigheter som man behöver för att inte vara en risk för andra människors skada. Frågan är hur man ska göra någonting åt detta. har det funnits ett rödgrönt regeringssamarbete. Vi har lyckats någorlunda väl att komma åt rätt håll, hävdar jag, genom att flytta investeringar framför allt till hållbara transportslag. Det gör vi genom att sänka momsen på kollektivtrafik i stället för att höja den som alliansen föreslår, genom att staten ger ett bidrag till inköp av rullande materiel och genom att staten på olika sätt tar ansvar för trafik. Det är det mest ändamålsenliga sättet att klara de mål för trafiken som en enig riksdag har beslutat om. 325 (): Jag ska tala lite grann om järnvägen. Mellan och saknas en kustnära järnväg. Det är efter kusten de stora befolkningscentrumen finns. Men när bansträckan byggs får ett långsiktigt hållbart transportsystem längs hela . Med Norrbotniabanan, som sträckan kallas, får en kapacitetsstark internationell järnvägsförbindelse i norra . Det är enbart med en ny järnväg mellan och och åtgärder på bandelen BodenHaparanda som problemen med nuvarande kapacitetsbrist kan få sin lösning. Jag ska återkomma till bandelen när det gäller . En fortsatt användning av stambanan innebär att det blir två järnvägsspår i norra en längs kusten och en ett antal mil längre in i landet. Stambanan kan då i fortsättningen användas för gods som svarar mot banans standard. Tunga vagnslaster och lastade systemtåg kan använda Norrbotniabanan, medan lätta och tomma tåg kan använda stambanan. Detta gör att järnvägs- och transportsystemet blir mer flexibelt och mindre sårbart. En ny järnväg halverar dessutom restiden längs kusten, vilket är en förutsättning för att skapa en attraktiv kollektivtrafik. Transportkostnaderna för dagens godstrafik skulle kraftigt minska med en ny järnväg. Det beror på kortare avstånd och möjlighet att frakta mer på varje tåg. Det finns då möjligheter att föra över en del av den förväntade ökningen av lastbilstransporter till den mer miljövänliga järnvägen. I norra finns konkurrenskraftiga industrier som planerar för viktiga framtidssatsningar. Man kan kanske lite skämtsamt säga att det går som tåget för industrin och näringslivet i just nu med tanke på de investeringar som man ska göra i norra och på den norska sidan. Men det finns en flaskhals som vi måste åtgärda. Den ska jag också komma tillbaka till. Jag vill ta några exempel på investeringar som genomförs i . gör en satsning på 18 miljarder i Malmfälten . Det innebär nya pelletsverk och en ny huvudnivå i gruvan. I Aitik ökar man malmbrytningen. Det finns också annat som berör gruvnäringen. investerar sammanlagt 2,4 miljarder i ökad dammsäkerhet och förbättringar i kraftstationerna. I i bygger man en ny hamn som kommer att ha betydelse för flaskhalsen när vi bygger bort den. Ikeas satsning i kommer att få effekter på hela . Detta är bara några av de satsningar som sker i norra , och då har jag inte nämnt någonting om satsningarna i och annat som sker i och som också påverkar positivt. Det är mycket angeläget och nödvändigt att Norrbotniabanan förverkligas och att den första etappen påbörjas som planerat . Den första etappen är alltså nybyggnationen av bansträckningen KalixHaparanda, som är lång. Detta är den flaskhals som jag talade om. ska vi rusta upp bandelen från till . Regeringen har redan beslutat om byggstart för den här bandelen, men genom stormen omfördelades en del resurser från järnvägssatsningar. Men har fått EU-stöd för stormskadorna, vilket enligt min uppfattning innebär att byggstarten kan ske enligt den ursprungliga planen. Första etappen, som är Haparandabanan, kan då komma i gång. har framhållit att det finns medel för projektet men att de ligger senare . Man kan lösa det här genom en omfördelning mellan olika perioder under projektet eller återställa de medel som används för stormen. Man kan också låta få använda sig av utökad anslagskredit. Det skulle också innebära att projektet skulle kunna starta precis som tänkt. Regeringen måste nu enligt min uppfattning fatta beslut om att det här startas precis som planerat och att sluttidpunkten är . Den flaskhals som bandelen KalixHaparanda utgör påverkar godstransporter till och från och , men även transporter som kommer från andra sidan och ska till till och med så långt bort som till . Transporterna från andra sidan går till och fortsätter på järnvägen via och Haparandabanan till sina slutdestinationer i , eller borta i . För transporter till är tidsvinsten i jämförelse med båttransporter. Jag ska avrunda med att säga att den spårväxlingsanläggning som man nu ska ordna i nog kommer att få sin lösning under innevarande vinter. Det är min absoluta förhoppning. väntar vi bara på att regeringen slår klubban i bordet och säger: startar vi det här projektet i ! 326 () replik: når man inte med järnväg. når man med färja. Där finns det nu ett stort problem. Färjepriset kommer att öka så mycket att det upprör inte bara alla gotlänningar utan också alla oss andra vi som älskar och gärna vill besöka ön ofta. Kostnaden är en principfråga. Ska ha samma förutsättningar som övriga eller ska vara ett undantag? Om är att anse som en del av så måste dess landsväg, det vill säga färjan, få samma villkor och status som bron till eller färjor till andra öar i . Samma priser ska självfallet gälla för samtliga resenärer oavsett om man är skriven på eller inte. vill jag fråga om han som socialdemokratisk trafikpolitiker är beredd att verka med kraft för att regeringen ska hitta en lösning på det här svåra problemet. 327 () replik: När det gäller det där med trafikpolitiker så är jag ersättare i trafikutskottet. Jag vet inte i vilken mån det gör mig till trafikpolitiker; jag sysslar eljest med socialförsäkringsfrågor. Jag vill ändå säga att jag naturligtvis tycker att det är oerhört viktigt att man har bra förbindelser mellan fastlandet och . Det hoppas jag att man också ska kunna ha. Men det som jag pratar om är järnvägen i norra , som är avgörande för utveckling och tillväxt i hela och även i stora delar av . Det tycker jag är viktiga satsningar. 328 () replik: Även om nu tonar ned sin roll som trafikpolitiker så är han i alla fall en socialdemokratisk riksdagsledamot. Precis det resonemang som har när det gäller järnvägens betydelse för norra gäller för färjetrafikens betydelse för och utveckling. En kraftig höjning av priserna kommer att leda till att hela näringslivet på , inklusive turismen, drabbas på ett förödande sätt. 329 () replik: Ja, jag är socialdemokratisk politiker, och det är jag fullt ut. Men jag kan inte säga mer om Gotlandstrafiken. Jag är inte insatt i den. Jag har ändå den bestämda uppfattning som jag talade om i mitt första inlägg; jag tycker att hela landet ska leva. Man ska ha bra transporter och möjligheter att färdas på alla sätt. Men jag värnar som sagt i det här anförandet om de förutsättningar och förhållanden som gäller hos oss. Detta är oerhört viktigt för hela den norra landsändan och även för stora delar av och . 330 (): Flyg har blivit ett konkurrenskraftigt transportmedel. På grund av låg befolkningstäthet spelar flyget en stor roll i . För att kommunikationerna ska fungera i vårt avlånga land krävs ett effektivt flyg. Avregleringen har medfört att alla har råd att flyga. På våra plan trängs unga och gamla, förväntansfulla ungdomar som ska upptäcka världen, pensionärer som ska hälsa på barnbarnen eller barnfamiljer på väg till en välbehövlig semester. Vi har fått ett folkflyg, ett flyg som omfattar alla och inte bara några stressade affärsresenärer. Det här vill regeringen med sina stödpartier ändra på. Det flygs för mycket anser man. Man vill att flyget ska bli dyrare och mer svårtillgängligt. Man tar till skatteyxan. Man föreslår en ny skatt på flygbiljetter som är tänkt att utgå per passagerare. Skatten kan enligt uppgift höja inrikesflygpriser ändå . Förmodligen är detta bara en början på nya pålagor på flyget. Det gör att flyget förlorar i konkurrenskraft. Det här säger vi nej till i mitt parti. En väl fungerande luftfart spelar en betydelsefull roll för den ekonomiska och sociala utvecklingen i vårt land. Flyget har också, som jag nämnt tidigare, en särskild betydelse för den regionala utvecklingen i med hänsyn till vårt lands vidsträckthet. För att flyget ska fungera effektivt måste vi ha bra belägna flygplatser. I vår huvudstadsregion håller man på att rasera möjligheterna till en fortsatt utveckling av affärsflyget och annat allmänflyg. Som jag tidigare framhållit från denna talarstol finns det ingen plan för framtida flygplatsförsörjning. Avtalet mellan , som äger marken som ligger på, och löper ut . Sedan man på inrådan börjat bygga bostäder på är de realistiska alternativen för småflyget obefintliga inom regionen. börjar man också tala om nedläggning av verksamheten på . I den rådande situationen kan inte läggas ned, och det måste planeras alternativ för allmänflyget, inklusive den form av småflyg som funnits på och finns på . Allmänflygets betydelse för utvecklingen av affärsverksamheten i och är en faktor av ständigt ökande betydelse. Allmänflyget kan operera mot tio gånger fler flygfält än reguljärflyget. Möjligheterna för att bli ett ekonomiskt nav i denna del av EU försämras väsentligt utan en infrastruktur för allmänflyget. För näringslivet, som är ett viktigt komplement till reguljärflyget, kommer bristen på en citynära flygplats att skapa uppenbara problem. blir mer otillgängligt, inte minst i förhållande till andra europeiska huvudstäder som ofta har ett stort antal mindre flygfält i direkt närhet till citykärnorna. Inom en radie av från stadskärna finns det tio flygfält, fru talman. Inom samma radie från finns det tolv. Att då ytterligare försämra tillgängligheten till vore mycket olyckligt för hela regionens framtida utveckling. Det skapar svårigheter för de företag som redan finns i regionen som attraktiviteten för etablering av nya företag minskar. Skulle, utöver och , även läggas ned blir den enda huvudstadsregion i som saknar flygplats för allmänflyget. En sådan flygplats är av stor betydelse för näringslivets utveckling och internationella konkurrenskraft. När kommer regeringen att ta flyget på allvar? När får vi en transportpolitik som utvecklar vårt land med möjligheter till bland annat ökad sysselsättning? , fru talman, vill jag travestera och konstatera att jag anser att lagen om trängselskatter ska avvecklas. 331 (-) replik: Jag tänkte passa på att fråga om eftersom nämnde detta. Jag har för räkning skrivit en motion om långsiktigt hållbara transporter till där jag förordar att tar över detta, eftersom det egentligen är en infrastruktur. Gotlänningarna kan ju varken ta buss, tåg eller bil till fastlandet. Ska man ha långsiktiga förbindelser borde staten ta hand om detta. Jag undrar om har någon uppfattning om detta. Sedan undrar jag också om är medvetna om att väg- och flygtrafiken vållar klimatpåverkan. Det verkar inte vara så. Den här mycket blygsamma flygskatten som blev en effekt av budgetuppgörelsen är ju ett sätt att få flyget att betala sina egna kostnader. Det är helt enkelt marknadsmässiga principer som utgår ifrån att den som ger upphov till kostnader också ska få täcka desamma. Alternativt vältrar man över dem på andra. Det är ju andra som får betala för klimatförändringar, miljöflyktingar och att bygga upp områden som raseras på grund av klimatstörningar. Jag undrar om inte borde använda marknadsmässiga principer för att lösa trafikens problem. 332 () replik: Jag läser här i den senaste propositionen som har kommit till trafikutskottet att regeringen anför att luftfartens utsläpp av luftföroreningar i är relativt små jämfört med andra transportslag. Det är någonting som vi kan konstatera i grunden. Ska man nu lägga avgifter på flyget ska de ju verka för att man skapar ett mer miljövänligt flyg. Man ska ju inte hindra folk från att flyga av ekonomiska skäl, utan man ska styra det mot att vi får ett mer miljövänligt flyg, det vill säga att man jobbar med avgasrening och så vidare. Det har vi i form av landningsavgifter som är miljörelaterade. Men att höja flygpriserna, att per passagerare ta ut en flygskatt, är bara att hindra människor från att utnyttja ett transportmedel som är oerhört viktigt framför allt för som har en låg befolkningstäthet och är så stort. 333 (-) replik: Jag hoppas att säger någonting om detta med och Gotlandstrafiken. När det gäller flyget har inte röstat emot den princip vi etablerat här i , det vill säga internalisering av externa effekter. Flyget ger upphov till kostnader för andra. Flyget betalar ingen bränsleskatt. Man slipper alltså undan utgifter man borde ta på sig. Flygskatten är tänkt som en internalisering av dessa. Det är alltså ett marknadsmässigt sätt att återföra kostnaderna till dem som ger upphov till dem och skapa rättvisa på så sätt. Vad jag förstår skulle hela den flygtrafik som finns på rymmas på om man tillämpade marknadsmässiga principer för tilldelning av slots. 334 () replik: Det är oerhört svårt ur säkerhetsmässig synvinkel att kombinera det flyg som finns på med det flyg som finns på på grund av att affärsflyget har helt andra förutsättningar. Säkerheten talar för att man måste dela upp detta på olika flygplatser. Det blir bäst så. När det gäller Gotlandstrafiken kan jag bara relatera till vad sade och som säkert hörde, nämligen att vi förutsätter att detta löses på Rikstrafikens nästa möte. Staten får självfallet inte agera så att avgifterna på resor till höjs så dramatiskt som man har befarat. 335 () replik: Det är med en viss fascination man kan se gråta krokodiltårar över de pålagor som kommer att drabba tusentals flygresenärer. Vi kan naturligtvis diskutera den saken, men det som är falskt i sammanhanget är att tvekar inte att lägga en stor straffskatt på alla miljontals kollektivtrafikresenärer genom en höjning av momsen. Om man nu ska kritisera regeringen för att den inför en avgift som kommer via lagstiftningen borde man ju vara konsekvent och inte införa någonting annat. Vi kan också ta upp frågan om trafikförsäkringen. Den innebär att så gott som alla kommer att få en kraftig höjning av sin trafikförsäkring. Skulle det inte vara på sin plats att grät lite tårar över det med och inte bara över detta som drabbar flygresenärerna? Vi kan ha olika uppfattningar om det, men jag tycker att det viktiga i det här sammanhanget är att man håller sig till en diskussion där man har samma argument åt båda hållen. I det här fallet klingar de här argumenten falskt. 336 () replik: Jag vill bara påminna om att sänker bensinskatten, ökar reseavdragen, satsar på infrastrukturen och vill inte införa någon flygskatt. Vi har ett betydligt människovänligare alternativ ur resesynpunkt än vad Socialdemokraterna och majoriteten här i har. Att höja momsen på kollektivtrafiken innebär för en månadsbiljett här i . Det är att jämställa momssatserna, helt enkelt. Men jag vill understryka att det är viktigt för folk i glesbygd att bensinskatten sänks, att vi ökar reseavdragen och att vi kan få en vettig infrastruktur i det här landet, vilket jag tycker att Socialdemokraterna helt har missat. 337 () replik: Vi har haft ett par replikskiften tidigare här om just denna fantastiska infrastruktursatsning på 4 miljarder. Det skulle räcka till , om jag inte missminner mig utan har räknat rätt, eftersom varje meter kostar . Det är ju ingen så där fantastiskt stor infrastruktursatsning i så fall, . Men i konsekvensens namn vill jag fråga: Vad skulle er höjning av bilförsäkringen kosta, till exempel för den region som och jag kommer från? Ta en 25-årig man som har ett relativt nytaget körkort. Vad skulle det innebära? Det skulle handla om i höjd trafikskatt, . Det skulle inte bensinskattesänkningen räcka till. 338 () replik: Den trängselskatt som står för: Vad innebär den för bilisterna i om vi nu ska gå in på ökade avgifter för bilismen? Socialdemokraterna föreslår alltså en trängselskatt som ska betala verksamheter som i övriga landet betalas via statsskatten. Vi är dubbelbeskattade ja, inte bara dubbelbeskattade utan trippelbeskattade, för vi har ju en också i den här regionen. Statsmakten och Socialdemokraterna älskar att ta ut extraavgifter av oss stockholmare. Jag tycker att det är att kasta sten i glashus när gör så här. 339 (): Jag ska ta upp en skatt som man i stora delar av upplever som en orimlig beskattning av boendet. Jag talar naturligtvis om fastighetsskatten. Den aktualiseras ju alltmer nu med tanke på utskicket av de nya förslagen till taxeringsvärden som går ut under den här månaden. Inom attraktiva områden för boende, till exempel min hemvalkrets i , längs kusten där, är höjningar på inte ovanliga. För dessa människor är genomsnittssiffran på ganska ointressant. Jag skulle vilja ta upp tråden från en interpellationsdebatt , då jag diskuterade just fastighetsskatten med finansminister .