prot · GS0963 · 2005-01-25 00:00:00 — Man skriver sitt prov i näringslära och anatomi. Man springer sina sträckor på tid. Man gör ett uthållighetsprov, och man får sitt betyg. Problemet är inte att det görs en bedömning av dessa insatser i efterhand. Problemet är att efterhandsbedömningen över huvud taget inte kan göras, för det medger inte lagen. Denna verklighetsbeskrivning undviker statsrådet i sitt svar till mig. Det är listigt av honom, för det innebär att han slipper debatten här i kammaren. Men det är ju inte särskilt förtroendeingivande att göra på det viset. Alla de elever som anser att de missgynnas, alla de lärare som känner frustration över betygssystemet och allt som de får bära på grund av felaktiga politiska beslut, alla föräldrar som vid middagsbordet får lyssna till sina barns missnöje över att de inte har möjlighet att få det betyg som de vill ha, trots att de upplever att de har rätt kunskaper för att få det, alla dessa människor har alla skäl i världen i att välja någon annan än att ratta den svenska skolan. Efter att ha lyssnat på statsrådet här är det helt uppenbart att han inte tänker göra någonting åt den rådande situationen. 129 AXEL DARVIK (fp): Jag håller med om att det är bra att inte i onödan överpröva eller ompröva betyg. Men det ju i funktionen som en säkerhetsventil som detta är så oerhört viktigt. Jag träffar själv många elever på gymnasiet som säger att de gärna skulle vilja ha den möjligheten. Det är också elevorganisationer, som inte är kända för att vara varma anhängare av för många betyg och prov, som säger att detta är en oerhört viktig komponent för elevernas rättssäkerhet, särskilt i det system med målrelaterade betyg som vi har haft där betygskriterierna har varit väldigt oprecisa. Det ska naturligtvis ingå i kriterierna vad det är som är en del av bedömningen. Visst är utvärdering en oerhört viktig del när man ska lära sig någonting i skolan. Tyvärr har utvärdering av alla de slag prov, betyg eller skriftliga omdömen varit någonting som man har skytt och ryggat undan för i Socialdemokraternas mer flummiga skolpolitik. Då skapar man naturligtvis inbyggda problem. Utan en fungerande utvärdering är det svårt att lära sig. Eleverna behöver veta vilka styrkor och brister de har, så att de kan hjälpa upp bristerna och utnyttja styrkorna. Den fientliga attityden till utvärdering är olycklig. Jag hoppas ändå att skolministern tar till sig en del av de konkreta förslag som jag lyfte fram i mitt tidigare inlägg, när han nu gör en översyn. 130 Statsrådet (): Jag är inte så förvånad över önskemål om en annan skolminister och en annan regering. Det ingår i oppositionens uppgift. Jag blev dock något förvånad när jag läste från och såg att en av partivänner, , figurerade som skolministerkandidat och skulle lägga en proposition om skolan. Ja, det har kanske inte med det här att göra, men jag gjorde den kopplingen. När det gäller konkurrenskomplettering i gymnasiet hänvisade till att den möjligheten finns inom komvux. Vi vet att det är ett stort bekymmer. Skulle det bli så mycket bättre att införa konkurrenskomplettering också i gymnasiet? Skulle det inte leda till samma problem med betygshets, betygsinflation och en massa onödiga studier som inte behövs? Jag vänder mig också mot jämförelsen med domstolar. Lärare är inga domare och ska inte vara det. Betyg är ingen dom, det är en gemensam utvärdering av de kunskaper och egenskaper som en elev har i det här fallet i gymnasieskolan. Det är därför som jag vänder mig mot synen att betyg endast skulle handla om faktakunskaper. Faktakunskaper är en del av de kunskaper och de egenskaper som man mäter. Men sådana saker som elevernas kommunikativa, analytiska och problembaserade förmåga är svårare att visa i enkla prov, . Till och med måste inse att det är enkelspårigt och endimensionellt att bara mäta kunskapsresultat i form av fakta. Det säger inte särskilt mycket om en elevs kunskaper i grunden. 131 (): i är ju en socialdemokratisk tidning. Om den gör till skolminister är väl åtminstone halva vägen vunnen så här långt. Det var inte jag som kallade betyg för en dom, . Du påstod däremot att varje omprövning var ett misslyckande det kommer vi att kunna utläsa ur protokollet från den här aftonens överläggningar. Det anser inte vi. Det är inte alls ett misslyckande. Det är ett sätt att upprätthålla rättssäkerheten. Sedan blev jag fundersam över statsrådets avslutande ord. Jag begär ju inte att representanter för regeringen ska kunna leverera färdiga förslag här i kammaren i samband med interpellationsdebatter. Men jag begär faktiskt att man som statsråd kan försvara det som man påstår i medierna och i svaren till ledamöter. Statsrådet har påstått att överprövning inom ramen för terminstid och kurs är fel. Men har inte kunnat försvara på ett tillfredsställande sätt varför det skulle vara på det viset. Statsrådet har också påstått att omprövning av betyg inte är möjlig att genomföra och att rättssäkerheten inte kan garanteras. Men han har inte förklarat varför. Han har bara sagt att han personligen ogillar det. Avslutningsvis: Jag tycker att det är rätt anmärkningsvärt att skolministern inte funderar på vad de organisationer som företräder elever och lärare tycker. Har ministern till exempel läst artikeln från i , skriven av och , ordförande i respektive ? De säger att förslag om överprövning är bra. Jag ska låta deras ord avsluta den här debatten för mitt vidkommande: Om Baylan frångår kärnan i det ursprungliga förslaget till ny skollag kan han inte räkna med lärarnas stöd. Det är möjligt att skolministern är beredd att löpa den risken, men vi är det inte. Vi ser till att vidta de åtgärder som är nödvändiga och som professionen bedömer som nödvändiga för att kunna göra ett bra jobb. Jag är förvånad över att en socialdemokratisk skolminister inte tycker att det är väsentligt. 132 Statsrådet (): Jag har redan förklarat vad jag ser som bekymmer med det förslag som ligger från . Det finns en stor risk, och det framkommer också i de remissyttranden som kommit på förslag, att det skulle leda till att endast dokumenterad kunskap kan bedömas av den lärare som ska göra bedömningen om betyget är rätt satt eller ej. I detta fall är det många instanser som kommer med synpunkten att detta skulle handla om prov i traditionell mening. Det förstår jag att skulle tycka var bra eftersom de har den kunskapssynen. Men den kunskapssynen delar inte vi socialdemokrater. Jag respekterar att ni har en annan åsikt, men jag håller inte med om den. Om det är det som är det bekymmersamma för kan jag inte göra så mycket åt det. Jag har också bekymmer med att detta sker efter terminsslut genom att man inom högst ska gå fram med ett dokument där man redogör för varför man vill överpröva betyget. Detta ger inte särskilt mycket till dialog. Det handlar om en monolog som vid ett juridiskt förfarande. Detta i sig är också ett bekymmer. Jag tror att vi skulle behöva mer dialog vid betygssättningen, och det ger inte det här förslaget. Jag vill stärka rättssäkerheten, och jag vill stärka dialogen. Till skillnad från har jag en väldigt god dialog med både lärarfacken och elevorganisationerna. Jag har naturligtvis träffat dem och kommer att fortsätta träffa dem för att tillsammans med våra samarbetspartier försöka hitta en modell som fungerar i praktiken, som stärker dialogen och som stärker rättssäkerheten. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2004/05:267 om kunskaper i matematik och naturvetenskap 133 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att elevernas kunskaper i matematik och naturvetenskap ska förbättras. Att svenska elever inte förbättrat sina resultat inom matematik och naturorienterande ämnen är allvarligt. För ett land som , där befolkningens kunskap är en avgörande konkurrensfördel, är det ytterst allvarligt att vi tappar mark inom dessa centrala ämnesområden. Mitt mål är att svenska elevers resultat i matematik och naturvetenskapliga ämnen ska vara ledande vid internationella jämförelser. För att nå dit krävs åtgärder som beslutas av regering och riksdag men också insatser från skolans huvudmän samt samhället i övrigt. Regeringen har vidtagit och kommer att vidta en rad åtgärder med syfte att förbättra elevernas resultat. Skolans huvudmän har en viktig uppgift i att ge skolan tillräckliga resurser, stödja utvecklingsarbete och så långt som möjligt anställa behöriga lärare. Väsentligt är också att ge redan anställda lärare möjlighet att förstärka och utveckla sin kompetens. Goda kunskaper i matematik är nödvändiga för att kunna tolka och hantera olika uppgifter och situationer i skolan och i samhället. Det är därför viktigt att se över vad som kan göras för att förstärka detta viktiga ämne. Regeringen tillsatte en matematikdelegation med syfte att förändra attityder till och öka intresset för matematik. Delegationen har tagit ett samlat grepp om matematikundervisningen, alltifrån de små barnens ramsor och räknelekar i förskolan till högskolans avancerade teoretiska modeller. lyfter särskilt fram vikten av att förnya undervisningen och pedagogiken i matematikämnet. Utan att föregripa remissbehandlingen av delegationens förslag (SOU 2004:97) vill jag se en bred satsning på förnyelse av matematikundervisningen. Det kräver kunniga och välutbildade lärare men också mer av samverkan mellan lärare och mellan skolan och arbetslivet. Här behövs betydande insatser för kompetensutveckling av lärare i samverkan mellan staten, kommunerna och högskolorna. Näringsliv, stat och kommuner bör också tillsammans genomföra en nationell kampanj för att öka stödet för matematiken i hela skolsystemet. Jag avser att inbjuda företrädare för näringslivet till ett sådant gemensamt initiativ för matematiken. När delegationens förslag har remissbehandlats kommer regeringen att återkomma med konkreta förslag till insatser. Regeringen har därutöver som ett komplement till handlingsplan för matematiken gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utarbeta motsvarande strategi för hur intresset för naturvetenskap och teknik bättre kan tas till vara och utvecklas. Avsikten är att förslag och myndighetens handlingsplan tillsammans ska kunna ligga till grund för en kraftfull nystart för undervisningen i matematik, teknik och naturvetenskap. Regeringen har genomfört ett antal insatser som redan har förbättrat eller kommer att förbättra elevernas resultat . De studier som publicerats tyder också på att de försämringar vi sett avstannat . Mycket av försämringarna är ett resultat av de besparingar som skolan utsattes för och som till en del återställts. Genom ökade resurser och tydligare krav på skolan, bland annat när det gäller utvärdering av elevernas utveckling i relation till målen, bör utvecklingen nu kunna vändas. har regeringen tilldelat de nationella resurscentrumen för matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen totalt för att initiera kompetensutveckling och andra utvecklingsinsatser inom de matematiska, naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Regeringen ger också stöd till ett antal teknik- och naturvetenskapscentrum, så kallade sciencecenters, till exempel Tom Tits Experiment i . Som ett sista exempel på de konkreta åtgärder regeringen vidtagit vill jag lyfta fram att Myndigheten för skolutveckling i sin verksamhet än mer ska prioritera matematik och elevers läs- och skrivförmåga. Kopplingen mellan läsförmåga och möjligheten att tillgodogöra sig andra ämnen är central och får inte glömmas bort. Det finns också insatser som riktar sig mot skolan i dess helhet och som även påverkar matematiken och de naturorienterande ämnena positivt. En sådan är kravet att skolan ska lämna kvalitetsredovisningar, vilket innebär att alla skolor måste ta kvalitetsarbetet på större allvar. En annan insats är de individuella utvecklingsplanerna som stärker uppföljningen av den enskilda elevens kunskapsutveckling. De individuella utvecklingsplanerna förstärker också kontakten mellan skolan och hemmet, vilket är en viktig faktor för att skolans arbete ska bli framgångsrikt. Ett tredje exempel är den särskilda satsningen på personalförstärkning som ökar skolans personal och därmed ger förutsättningar för att minska klasstorlekarna. 134 AXEL DARVIK (fp): Jag vill börja med att tacka för svaret från skolministern. Situationen när det gäller matematik och naturvetenskapliga ämnen är alarmerande i . Jag tycker att det är mycket bra att skolministern har insett den mycket svåra situation som nu befinner sig i. Internationella jämförelser visar att det finns länder som klarar sig mycket bättre än vad gör. är ett exempel i vårt närområde ett land som inte skiljer sig särskilt mycket från , men där resultaten i de här ämnena är mycket bättre. Man ligger i topp, är i världsklass. träffade jag som är och går på gymnasiet. På något sätt kom vi att prata om matematik. Hon sade: Jag kan ingenting alls om matematik. Jag vände mig naturligtvis mot detta och sade: Jodå, det är klart att du kan. Kämpa på så ska du se att det går bra på nästa prov. Hon sade då: Så där har lärarna alltid sagt till mig. Jag vet inte hur många det är som har klappat mig på huvudet och sagt att det ordnar sig. Men det är först nu på gymnasiet som jag har fått insikten och vetskapen om att jag antagligen lider av matematikens motsvarighet till läs- och skrivsvårigheter, dyskalkyli. Ingen har tidigare förstått mina problem. Det är först nu som jag har fått en riktig utvärdering, men det är . Jag såg hur hoppets och framtidstrons låga i ögonen på redan hade slocknat. Jag förstod också hur viktigt det är med utvärdering, att den kommer in tidigt, och att stöd och hjälp sätts in för dem som behöver det så fort problemen uppstår. Socialdemokraterna har ju gått en annan väg. Den utbildning som fanns för speciallärare finns . Det utbildas inga speciallärare i som skulle kunna hjälpa elever med den här typen av problem. Förutom att speciallärare åter bör utbildas behövs det också en satsning på lärarna, att lärarutbildningen till exempel också skulle kunna drivas i samarbete med tekniska högskolor, som har den främsta expertisen när det gäller matematik. För lärare bör det också vara möjligt att kunna individualisera undervisningen mer och dela in grupper i lika nivåer, till exempel en normal nivå och en mer avancerad nivå, möjligen liknande den allmänna och särskilda kurs som har funnits. De möjligheterna har ju tagits bort. Ministern lyfte här upp en satsning på resurscentrum, som i och för sig är bra och lovvärd. Det behövs fler satsningar på kompetensutveckling. Men den satsningen motsvarar per elev i . jag tror inte att det är det som kommer att göra någon skillnad! Den flummiga skolpolitik som vi har sett är ju faktiskt den som har ansvaret för att man har raserat resultaten. Vad som behövs är i stället ett återupprättande av bildningsidealet och också att ge möjligheter för elever att hitta en utbildningsväg, en metod, som passar. Att kunna anpassa utbildningen efter individen måste vara ett ledande motto och inte att det ska vara som , när alla elever ska stöpas i samma form, där samma typ av utbildning ska passa alla. För mig är det uppenbart att regeringen inte har förmått att göra de viktiga förändringar som krävs. Jag tror att i stället behöver en ny regering. 135 Statsrådet (): Vi kan nog vara överens om att vi behöver stärka uppföljningen. Det är därför regeringen avser att komma med förslag om att införa individuella utvecklingsplaner , planer som ska vara framåtsyftande och koncentrera sig på vilket stöd och vilken hjälp eleven behöver för att uppnå de tydliga mål som vi har satt upp för den svenska skolan. Vi kan nog också vara överens om att det är bekymmersamt med de resultat som vi ser inom matematiken och de naturorienterande ämnena, men framför allt inom matematiken. Matematiken är ett oerhört viktigt ämne, inte bara för matematikens egen skull utan också för att den är ett viktigt verktyg för att kunna analysera och logiskt förstå olika samband. Det är därför regeringen avser att komma med förslag om en förnyelse av matematiken som ämne men också om en kompetenssatsning för lärarna inom matematiken, precis som har föreslagit. Dock vill jag göra det här i en bred nationell samling så att vi får en kraftfull förändring av matematiken. En del av de bekymmer som framkom i till exempel är ju just att matematikämnet av många elever betraktas som alltför verklighetsfrånvänt. Därmed saknar man också ofta motivation. Man säger att ämnet är tråkigt. Därför känner man inte heller motivation att kunna tillgodogöra sig det på ett bra sätt. Detta måste förändras, för det är ett oerhört viktigt ämne. Om vi är överens om detta måste jag dock säga att jag blir lite mer fundersam över de förslag som lägger fram, som bland annat handlar om en förändrad lärarutbildning. Det är ju en lärarutbildning som på intet sätt har haft något med dessa resultat att göra, för inte en enda lärare hade kommit ut ur denna nya lärarutbildning när dessa resultat mättes. Det är först den här terminen som de första utexaminerade lärarna kommer ut från den nya lärarutbildningen. Därför blir det lite ihåligt när en av åtgärderna är att göra om lärarutbildningen. En annan sak är den här haltande jämförelsen med . klarar sig bra i de olika rapporter som har kommit, men man kan också konstatera att jämförelsen inte är helt rimlig att göra alla gånger. Vi vet att det finns stora skillnader mellan elevsammansättningen i den finska skolan och elevsammansättningen i den svenska skolan. Den svenska skolan möter en helt annan elevgrupp än den finska skolan gör. Jag skulle också vilja ta tillfället i akt att fråga en sak. Om det nu är ett systemfel i den svenska skolan, som framhäver gång på gång, som har lett till den här försämringen i fråga om matematiken, hur kan det då komma sig att samma rapporter visar att kunskaperna och förmågan i till exempel det engelska språket har ökat och förbättrats märkbart ? Jag tror att vi ska vara ärliga och säga att det är klart att det 90-tal vi hade med stora besparingar inom den offentliga sektorn, också inom skolan, kombinerat med väldigt många reformer och högre ambitioner, naturligtvis har lett till att vi har vissa sämre resultat inom till exempel matematiken. Det är viktigt att vi nu satsar på skolan, satsar på matematiken, men också jobbar med uppföljning och utvärdering och utvecklar skolan vidare. 136 AXEL DARVIK (fp): Jag förstår att den jämförelse som finns där man jämför med andra nordiska länder, till exempel , är mycket besvärande för Socialdemokraterna. Den visar att ett grannland klarar sig mycket bättre med en annan typ av skolpolitik och en annan inriktning än vad vi har. Skolministern lyfter här upp att vi har en annan typ av elevsammansättning, en annan elevgrupp. Ja, den förklaringen har ju kommit tidigare från Socialdemokraterna, att anledningen till att har sämre resultat är att vi har större andel invandrare bland våra elever. Jag tycker att det är en mycket tråkig argumentation som kommer från Socialdemokraterna att detta skulle vara anledningen. Det stämmer ju inte alls med verkligheten. Frågar man säger de just att rensat från alla typer av social bakgrund och så vidare har definitivt resultaten för svenska elever gått ned. I den internationella TIMSS-undersökningen visas att åttondeklassarna klarar sig sämre än vad sjundeklassarna gjorde 1995. Det är en svidande kritik av den skolpolitik som har förts. har rasat mest av alla länder när det gäller matematik och naturvetenskapliga ämnen. Säger man att detta enbart är beroende på elevgruppens sammansättning är man faktiskt ute och fiskar i lite grumliga vatten, och det tycker jag är mycket olyckligt. Det är fel väg som vi har slagit in på i med den regering som vi har haft, någonting som är olyckligt. Men det går att nå bättre resultat det vet jag definitivt med en annan typ av politik. Matematik är ett oerhört viktigt ämne och en av hörnpelarna också för att man ska kunna förstå problemlösning och för att man ska kunna skapa struktur. Därför är det naturligtvis också viktigt på många andra områden än just den strikta matematiken. Jag hoppas att skolministern, när han nu säger att utvärdering är viktigt, även kan ta in en hel del andra typer av verktyg i den här verktygslådan än de individuella utvecklingsplanerna, till exempel skriftliga omdömen, att man har internationella test från årskurs tre och att man har betyg som kommer in tidigare än . Då får man ju en verktygslåda som är betydligt bättre fylld och som också ger en möjlighet att ge den utvärdering som behövs för att man ska kunna veta var man ligger, var man har sina styrkor och var man har sina svagheter. Då får också varje elev möjlighet att få just en individualiserad utbildning. Sedan är naturligtvis också lärarna oerhört viktiga i detta, att man har lärare med passion för sitt ämne, som kan sitt ämne och som också har möjlighet att i sin lärarroll fördjupa sig i sitt ämne. Lärarna bör också få chansen att organisera sig ämnesvis. Man bör kunna ha lektorer som har en koppling till forskningen för att kunna ha en mycket hög nivå på kunskaperna i matematiken. Det är lärare som har en passion och stor kunskap i matematik som har möjlighet att förmedla kunskap, kan engagera sig i ämnet och göra det intressant. Jag hoppas att skolministern förstår sambandet. Jag hoppas också att det kan komma tillbaka i förslag framöver. Om det inte gör det är det i valet som vi hoppas på en annan inriktning, men jag hoppas att det kommer . 137 Statsrådet (): Jag betvivlar att Axel Darviks önskan om en annan regering skulle förändras av om det kommer 10, 20 eller 100 förslag inom det här området. Jag tror att den önskan kommer att kvarstå i vilket fall. Den är inte beroende av detta, utan det är mer fråga om att ta makten för maktens egen skull. Jag talade om de orsaker som står bakom de försämrade resultat vi ser inom framför allt matematikens område. De handlade framför allt om de besparingar som skedde kombinerat med ett antal stora reformer och att lärartätheten minskade i den svenska skolan. Till detta kan också förklaringar läggas om att matematikämnet är i behov av förnyelse på grund av det jag redogjorde för förut. Jag resonerade kring att man naturligtvis bör vara försiktig med statistiska jämförelser mellan länder, särskilt när det är länder med så oerhört olika elevgrupper. Det känns något lustigt att bli anklagad av Axel Darvik och för att fiska i grumliga vatten när man säger något som rimligen borde vara en självklarhet för vem som helst som ser hur vårt samhälle ser ut. Det är ett mångfaldssamhälle som på många sätt är ett oerhört bra och rikt samhälle. Men vi måste naturligtvis se att vårt skolsystem möter en helt annan utmaning eftersom vi har satt upp ambitionen att alla ska gå genom utbildningssystemet med godkända betyg och en god utbildningsgrund. Jag blir något fundersam när pratar om att upprätthålla bildningsidealet. Men lägger fram förslag efter förslag som handlar om att sortera elever. De ska sorteras genom allmän och särskild kurs, genom kortare yrkesinriktade program, genom att ha kvarsittning av nioåringar. Är det att upprätthålla bildningsidealet? Jag skulle vilja säga att det snarare är en tillbakagång till den skola vi hade , en skola som på intet sätt producerade de goda resultat vi ändå ser på många håll i vårt land. Nej, jag tror att vi skulle behöva ta gemensamma tag för att se till att förbättra vår gemensamma skola, hela vårt skolväsende. Ska det vara möjligt att ha med i det arbetet bör man lämna offside på högerkanten. Man har hamnat så pass långt dit att till och med framstår som rimliga i jämförelse. Vi behöver ta gemensamma tag och ha en nationell samling kring att förbättra kunskaperna, inte minst i matematik. Jag tror att vi kan vara överens om att vi alla vill ha en bra skola. Men jag tror inte att den skolan kommer genom att sortera barn och ungdomar efter vad vi vet brukar hamna på deras socioekonomiska bakgrund. 138 AXEL DARVIK (fp):