prot · GS0961 · 2005-01-20 00:00:00 — Det är i huvudsak jordbruk och småbutiker det ser man om man tittar i statistiken. Vi har den typen av förändring i vårt samhälle. Jag beklagar den i och för sig inte, även om landsbygden blir lite dystrare och fattigare, men för konsumenterna har säkert småbutikernas ersättande av större butiker bidragit till att vi nu har fallande matpriser. Så är det ju. Sedan går förbi den verkligt svåra frågan. Det är alldeles uppenbart att vi har en strukturförändring i svensk ekonomi. Vi har haft det, kommer att ha det, och jag skulle gissa att det kommer att gå än fortare . Gamla jobb försvinner, och nya kommer någon annanstans, och människor riskerar att komma i kläm. För att hantera den förändringen har vi generösa sociala försäkringar. Blir du arbetslös ska din inkomst . Blir du sjuk ska din inkomst . Blir du förtidspensionär ska din standard . vet ju vi att den allians som bekänner sig till har som ledande politiskt parti . har bestämt sig för att basera hela sitt förslag till ekonomisk politik på att just dessa sociala försäkringar, som skyddar de sämst ställda vid den typ av förändringar som beskriver, radikalt ska försämras, göras riktigt dåliga. Det hade varit intressant att höra tala om detta, men det gör han inte därför att han vet att där håller politiken inte ihop. Men använd nästa replik till att tala om antingen varför politik inte går ihop eller varför det är rätt att satsa på försämrade sociala försäkringar i då omvälvningen i samhället blir allt snabbare. Det är uppgift. 12 () replik: Där fanns inte många svar på de frågor som jag ställde, men självklart sker en strukturförändring. Vi kan inte se bakåt. Vi måste se framåt, och då måste det komma till nya företag. I bedriver vi numera en politik som gör att vi, vid en jämförelse med andra länder, till exempel rear ut svenska industriföretag genom till exempel dubbelbeskattningen av företag. Det här är ingen så där oerhört sexig politisk fråga som det går att vinna några kortsiktiga politiska poäng med, men det är ändock en fråga av en oerhört stor betydelse. Ska företagen bedrivas i , eller ska vi ge dem en knuff för att de ska flytta ut ur vårt land? När det gäller lånen fick jag inga svar. Jag fick inga synpunkter från statsministern omkring detta. Vi har numera knappast någon budgetmarginal alls. Det som från början skulle vara en ganska stor marginal för att klara det oväntade finns . Det förekommer uppgifter om att en del åtgärder i samband med Asienkatastrofen, som vi lär få återkomma till senare, stoppades av för att man var rädd att slå i utgiftstaket. Jag skulle gärna vilja höra en kommentar om detta. När det gäller ersättningsnivåerna vet statsministern förstås att vi står för de ersättningsnivåer som vi har . Det parti som har genomfört sänkningar under den nuvarande nivån är det parti som statsminister leder, och det gjordes efter en valrörelse där väljarna inte hade fått några som helst besked om de planer som regeringen uppenbarligen bar på. Hur kommer det att bli inför valet ? Det tror jag väljarna vore intresserade av att få veta. 13 Statsminister () replik: Det är klart att ska få svar på sina frågor. Jag är på inget sätt orolig över den offentliga sektorns ekonomi, tvärtom. Den är mycket väl skött. Vi har troligen de bästa statsfinanserna i hela Europeiska unionen. Vi mäter inte det som enbart statens ekonomi utan hela den offentliga sektorns ekonomi. Där har vi ett överskott under en hel lång lågkonjunktur. Det är unikt starkt. Det ger oss stor frihet när konjunkturen nu vänder uppåt. Det andra: Har vi en dålig ekonomisk utveckling? Försvinner jobb utomlands? Ja, en del försvinner utomlands. Andra kommer tillbaka. Det är ingen tvekan om att svensk industri producerar mer än någonsin och säljer mer . Den kaka vi har att dela, den ekonomiska tillväxt vi pratar om, är bättre än i något annat europeiskt land, kanske med något undantag. Så ser det ut i . Dessutom är inflationen låg. Det gör att vi har reala löneutvecklingar och låga matpriser. Det är bra för pensionärerna, och det är bra för barnfamiljerna. Men mycket kan bli bättre. Självklart är det så. tycker jag att det är ganska intressant att lyssna på sågning av det ledande partiets ekonomiska politik inom den så kallade oppositionsalliansen. Det blir ingen sänkning av socialförsäkringarna. Det är bra det. Men vad finns då kvar av ekonomisk politik? Vad ska ni regera på? Vad ska finansiera skattesänkningarna? Vad ska finansiera satsningarna? Vad ska ni ta det ifrån? Fram växer, i spåren av frimodighet, samma bild som vi såg, nämligen att varje borgerligt parti får sitt, ingen tar ansvar för helheten. Att man inte ens nu kan redovisa en sammanhållen ekonomisk politik när man kallar sig för en allians är naturligtvis ett gott exempel på vad som väntar om vi får en borgerlig regering. 14 () replik: är det bra med ett högt tonläge. Det klargör åsiktsskillnader, och det gör det lättare för väljarna att ta ställning till olika politiska alternativ. Det är ingen tvekan om att det finns stora skillnader i den här kammaren i synen på välfärd, klasskillnader, könsförtryck, internationell solidaritet, miljöfrågor med mera. Men de två stora händelser som har överskuggat debatten är inte lika enkla. Det är inte lika enkelt att se de skillnader, som säkert finns, och det är inte lika enkelt att se att någon skulle önska att vi inte har en bra kris- eller katastrofberedskap för att kunna hantera den typ av händelser som vi nu har sett prov på. Ingen har alla svar på hur vi möter klimathot och effekter av miljöpåverkan i världen. De stormar i Syd- och som fällde ungefär en årsproduktion av den svenska skogen har visat sårbarheten i samhället. De har också visat det absurda i att stora energiföretag skär guld med täljkniv, redovisar miljardvinster, som elsäkerheten på många håll har eftersatts. krävs det starkare krav på elbolagen att investera i elsäkerhet och strömförsörjning, bland annat genom tydliga ägardirektiv till . Är statsministern beredd att medverka till det? För det andra: Den stora katastrofen i har som en av effekterna att väldigt många människor saknar hus och hem. Det kommer sannolikt att leda till en ny flyktingkatastrof. Som vanligt bär de fattigaste den största bördan. Men vi har en paragraf i den svenska utlänningslagens tredje kapitel som ger rätt till skydd för personer som på grund av en miljökatastrof inte kan återvända till sitt hemland. Den har aldrig använts. Tycker statsministern att det är rimligt att den tillämpas och används i det här fallet? 15 Statsminister () replik: På den sista frågan blir jag svaret skyldig. Jag kan inte bedöma den saken och ska nog heller inte göra det från talarstol oförberedd, även om jag precis som känner ett starkt engagemang och en stark solidaritet med de människor som har drabbats i . Vi har ett instrument som vi kan använda och som det har talats lite om i debatten. Det är biståndet. Vi har höjt biståndet i den här och gjort det kraftigt. Vi är ett av de få länder i världen som klarar att, utan att dra in på andra angelägna biståndsprojekt i fattiga länder, nu expandera satsningarna ordentligt i . Det kan vi därför att vi är på väg att nå enprocentsmålet. Alla som finns i den här kammaren vet att om detta har det inte heller rått någon enighet. Jag kan däremot konstatera att har tillhört dem som har drivit på i den processen. Jag har inget som helst emot och känner ingen tvekan inför att ge ett ägardirektiv att gå i spetsen för den här typen av elsäkerhetsinsatser. Egentligen borde de väl rimligen redan ha gjort sådana. Det kan finnas förklaringar, det är möjligt. Men det är svårt när man ser effekterna av stormen att riktigt ta till sig förklaringarna. är ett välskött, stort och mycket vinstgivande statligt företag som har all anledning att i sin policy sätta säkerhetsfrågorna vad gäller leveranssäkerhet högt och göra det på ett sådant sätt att de går före branschen i övrigt. Om det krävs ett särskilt direktiv, låt oss utforma ett sådant. 16 () replik: Då drar vi lärdomen av vår egen naturkatastrof och ser till så att vi nu förbättrar elsäkerheten och leveranssäkerheten, inte bara för alla de människor som har drabbats utan för alla de människor som riskerar att drabbas av nya stormar, nya katastrofer, . Jag håller med statsministern om att biståndet är oerhört viktigt. Det är en av de frågor som vi har drivit . Men det räcker inte med internationellt bistånd. Biståndet måste öka, framför allt från alla de länder som ligger långt under FN:s skamgräns av bruttonationalinkomsten. Vi måste också ha en handelspolitik som pekar mot rättvisa. Vi måste ha en handelspolitik som tar utgångspunkten i att minska skillnaderna mellan kvinnor och män, fattiga och rika, fattiga och rika regioner och länder. Den handelspolitik vi underordnas genom EU-medlemskapet pekar i motsatt riktning. Alldeles för ofta har EU försvarat sina egna intressen, behållit tullmurar och hinder för en rättvis handel och tillsammans med försvårat för de fattiga länderna att driva igenom sina krav på en rättvis handelspolitik. Där återstår oerhört mycket att göra. 17 Statsminister () replik: Jag kan hålla med om att handelspolitiken är en avgörande förutsättning för att åstadkomma en rättvisare värld. En rättvis handel är vad många regimer, många regeringar i , frågar efter och vad många människor som arbetar utsatt på fält och i fabriker behöver. Det är vi varma anhängare av. Vi har inte alltid hela Europaunionen med oss i de här sammanhangen. Särskilt tydligt kan det synas i jordbruksdelen. Då kommer man till den vanliga avvägningen. Är det bättre att vi kör vårt eget själva utanför och ensamma, som en mycket liten aktör i världsekonomin, eller ska vi försöka att inom ramen för en av världens allra största aktörer, Europaunionen, puffa politiken ett steg åt rätt håll? Vilket har störst betydelse för de fattiga och utsatta människorna? Om vi lyckas få Europaunionen att ta bara ett litet steg åt rätt håll har det naturligtvis en betydligt större inverkan på vardagen för fattiga och utsatta än om vi själva skulle uppträda helt exemplariskt. Så blir det i en pragmatisk bedömning. Den skäms jag inte för, men jag är definitivt inte nöjd med utvecklingen; den kan bli bättre. 18 () replik: Jag måste börja med att säga att jag är mycket överraskad över den ton och inriktning som statsministern har i dagens debatt. Vårt land har genomlidit två stora katastrofer. Det här är första gången som vi partiledare får chans att diskutera det med statsministern, och statsministern väljer då den inriktning och ton som han gör. Jag tycker att de båda katastroferna kan få dominera åtminstone den här partiledardebatten. Tids nog blir det tid för debatt om annat. Statsministern sade att misstag som Socialdemokraterna har gjort ska rättas till. Jag tycker att det mycket handlar om ansvarsfrågor. Jag förstår om statsministern inte vill diskutera ansvarsfrågan när det gäller flodvågskatastrofen. Men det skulle kännas skönt för mig och många andra om statsministern kunde erkänna ett uns av sin egen brist i det här sammanhanget. Ingen är utan fel. Jag tror att det vore bra för väldigt många drabbade att få höra: Ja, jag gjorde ett misstag. Jag tog inte till mig den information som jag borde ha gjort. Det skulle kännas väldigt skönt för många att få höra det från statsministern. Det andra gäller katastrofen i skogen. Jag är glad över att statsministern redovisar en rad åtgärder som har lagt fram om skogsskadekonto, mer pengar till vägarna och att vi ska göra allt vi kan för att bevara virket och bekämpa ohyra så att vi kan klara detta. Det är också viktigt att diskutera de psykosociala frågorna. Det är väldigt många som mår illa . Jag skulle önska att regeringen såg den katastrof som på det psykologiska mänskliga planet har drabbat så många. Jag efterlyser därför åtgärder också när det gäller de psykosociala problem som kommer att drabba många av dem som finns i och i stormens spår. 19 Statsminister () replik: Låt mig stillsamt påpeka att vi hade tillfälle att diskutera flodvågskatastrofen i går här i kammaren. Jag avbröt en resa i och åkte hem tidigare för att delta i den frågestunden. Ingen partiledare från den borgerliga kanten infann sig. Alla som lyssnar på debatten noterar nog att tonen i inlägget gentemot inte var den ton som jag valde. Jag följde med. Men jag är inte särskilt ledsen för det. Av och till kan det vara värdefullt att också redovisa ett replikskifte som skapar lite spänning och spänst. Det döljer inte den känsla av sorg och saknad vi har i andra sammanhang. Om hade lyssnat på debatten i går hade hon hört just det som hon efterlyser. Jag tror att det är få som kan sväva i okunnighet om att hela regeringen, hela den statliga organisationen, känner att vi inte riktigt räckte till. Frågan var, och är, om det var möjligt att göra det i en sådan oerhörd påfrestning som vi utsattes för. Allt blev definitivt inte rätt. Det sade jag också alldeles . Men väldigt mycket blev väldigt bra och många gjorde en väldigt bra arbetsinsats. Låt kommissionen värdera detta så ska vi sedan kritisera och dra lärdomar. Slutligen, herr talman, vill jag säga att jag är fullt medveten om alla de skogsägare som är inne i en djup personlig, ekonomisk och känslomässig kris. Relationen till skog är inte en relation till ting. Det är ett förvaltarskap som man bär som skogsägare från generation till generation. När allt föröds är det inte bara det egna arbetet utan också tidigare generationers som försvinner. Där gör ett beundransvärt arbete. Gå in på deras hemsida, , och läs om allt det stöd som medlemmarna där kan få, inte minst i form av psykologiskt stöd. 20 () replik: Låt mig lika stillsamt få påpeka för statsministern att vi just har flyttat partiledardebatten till på statsministerns egen begäran. Låt mig också stillsamt få påpeka att vi har kommit överens om att den här partiledardebatten skulle domineras av de två kriser som har drabbats av. Det är därför som jag koncentrerar mina frågor på just de områdena. Det är viktigt med ansvarsfrågan. Vi kan se i tidigare kriser att regeringen har lätt att skylla ifrån sig. Vi såg det när det gällde rymningarna . Då var det inte som var ansvarig, utan det var kriminalvården och någon chef på något fängelse. Vi såg det i Egyptienärendet. Där var det och polisen, men inte våra statsråd som var ansvariga. Statsministern visste ingenting och hade inte ansvar för detta. Vi ser det nu i flodvågskatastrofen. Det är någon som inte har fixat faxet. Det är försvarsministern som inte har gett order. Det är UD som inte har klarat sitt uppdrag. Det finns ett personligt ansvar som statsministern bär alldeles särskilt högt. Det är viktigt att peka på det ansvaret för att också medborgarna ska kunna känna förtroende för det ledarskap som finns i vårt land. Därför vore det klädsamt att också personligen ta på sig en del av det ansvaret. Jag vet från mina besök nere i skogsområdena vilken katastrof det här är. Jag vet också vad , LRF och många andra gör för att försöka lindra de bekymmer som finns. Jag var på ett möte med . Det är viktigt att veta att det finns ett stöd och en uppbackning också från samhällets sida. Det jag stillsamt ville påpeka var att det är viktigt att vi gör de ekonomiska åtgärderna. Jag hoppas verkligen att regeringen lever upp till dem. Det är lika viktigt att se de psykosociala konsekvenserna och att vi från samhällets sida kan ställa upp och hjälpa alla de drabbade inte bara de som äger skog utan de som finns i hela detta område. Det var min stilla önskan. 21 Statsminister () replik: En sådan stilla önskan är det lätt att instämma i. Vi har inga delade meningar på den punkten. Jag är full av beundran för troligen starkaste kooperativ, . Det är inte bara duktiga skogsägare utan också två väldigt stora och framgångsrika pappersindustrier. Här finns all anledning att hjälpa till i en katastrofsituation som drabbar ett företag som ju är ägt av medlemmarna tillsammans. Det gör vi gärna. Vi har all anledning att lära av flodvågskatastrofen. Vi kommer att lära. Vi kanske aldrig kommer att uppleva det igen. Det var vi senast hade en . Någonting annat kommer naturligtvis att inträffa någon annanstans vid något annat tillfälle på ett annat sätt. Då utsätts vi återigen för påfrestningar. Flodvågskatastrofen visade tydligare än något annat att vi är förenade med varandra vi människor, oavsett på vilken sida av jordklotet vi bor. Globaliseringen gavs i denna katastrof ett nytt ansikte och uttryck som vi gärna hade varit utan, men som var en påminnelse om den tid vi lever i. Låt oss ödmjukt ta vara på detta och dra lärdom av det inträffade. 22 () replik: Livet i efter tsunamivågen och stormen i är inte riktigt detsamma. Mycket har förändrats. Många har fått kännas vid djup sorg och stor förändring i sina liv. Jag menar att det verkligen också gäller många av dem som drabbats av katastrofen i . Är det någonting vi fått se från statens sida är det en oroväckande brist. Oroväckande saker har avslöjats. Bristen på reaktion i det inledande skedet är någonting väldigt allvarligt som vi måste ta till oss, förändra och se till att det aldrig upprepas igen. Detta gäller kanske ännu mer den fruktansvärda sårbarhet som avslöjades efter naturkatastrofen i . är liksom många andra länder ett sårbart land som drabbats oerhört hårt av rätt så enkla och självklara förändringar som vi egentligen visste måste ske förr eller . Jag skulle vilja uppmärksamma dem som fortfarande inte har fått elströmmen tillbaka 30 000 hushåll och företag som fortfarande, än , drabbas hårt av detta. Det var bra att statsministern tog upp frågan om skärpt lagstiftning gentemot de elbolag som har sett alltför mycket till sina aktieägare och alltför lite till sina kunder. Jag vill dock fråga statsministern: Hur starkt kommer det här att ske? Kommer det verkligen, om Socialdemokraterna liksom vi får sin vilja igenom, att bli en skärpt lagstiftning som tvingar fram en ordentlig förändring för elbolagen så att de tvingas satsa stora summor på att snabbt åtgärda de brister vi har när det gäller säkerheten och driftsäkerheten? 23 Statsminister () replik: Ja, det är vår avsikt. Om detta kan vi naturligtvis ha ett samarbete med och hans Miljöparti och också med andra. Det borde ligga i allas intresse att inse att vi kan komma att få uppleva detta igen och igen om vi inte gör någonting för att hantera krisen. Det är inte bara el- och teleförsörjning jag tänker på. Det finns också andra saker vi bör reflektera över. Hur ser vattenföringen ut med mildare vintrar i och i ? Vilka risker har vi för ras och skred? Vad kommer att ske i vår fauna till följd av mildare vintrar? Vilka risker finns i den typen av utveckling? Hur ser vi på exempelvis våra vägar och tjälens och den kalla väderlekens inverkan på transportorganisationen? Det finns säkert hundratals frågor av detta slag, alla kopplade till klimatförändring, som var för sig kan komma att innebära väldiga påfrestningar för samhället. är det här tydligt och synligt. Låt oss ta oss an det! Men vi fortsätter systematiskt också med det andra, och vi kan gärna göra det tillsammans. 24 () replik: Jag är glad att statsministern som enda debattör tar upp klimatfrågorna. Det här är frågor som det normalt är svårt att diskutera. De kräver stora förändringar i samhället och omställningar på en rad områden som inte alltid är så populära att göra. Det finns också de som ofta förfaller till att motverka förändringar som är viktiga och nödvändiga för våra barn och barnbarn i stället för att stå upp för att göra det som vi alla egentligen är medvetna om att vi måste göra. Just den här katastrofen och den situation vi befinner oss i just nu borde dock rimligen göra att fler sluter upp kring nödvändiga insatser, också när det gäller omställningar som rör klimatfrågan. En del i ett sådant arbete handlar just om att minska sårbarheten i . är en sådan fråga, men det finns en rad andra saker att göra för att minska sårbarheten och skapa ett mer robust samhälle. En del i en sådan möjlighet är att satsa på en successiv omställning från de gamla militära hoten till de nya, moderna akuta hot vi ser i samhället och till det civila samhället. Jag och är glada över att vi har startat en sådan process i och med höstens försvarsbeslut. Jag hoppas att statsministern är med på att vi successivt fortsätter en långsiktig process för att ta itu med de verkliga, akuta hoten, däribland klimathoten och miljöproblemen, i stället för att koncentrera samhällets resurser på de gamla militära hoten. 25 Statsminister () replik: Vi har börjat en sådan omställning att föra resurser från den militära sektorn över till andra samhällssektorer, framför allt det som rör brott och kriminalitet i vårt eget samhälle. Det är ett bra exempel på en omställning. Men det är smärtsamt. Alla kommer väl ihåg den debatt vi hade här i kammaren . Det finns ingenting som är så uppskattat som statlig verksamhet som ska avvecklas, även om syftet med avvecklingen är gott och resurserna ska användas till någonting som kanske behövs mer just . I princip kan jag alltså förstå hur resonerar, men låt oss försöka att fullfölja det vi nu har påbörjat innan vi tar ett ytterligare steg. Självklart är det dock så att allt vi ägnar oss åt i form av utgifter nu inte kommer att hålla för framtiden. Då får vi ta ett nytt beslut vid ett sådant tillfälle. 26 (): Jag hoppas att alla de som undrar hur man frågar chans inte missade den lektion som de två föregående talarna just spelade upp inför varandra. Jag undrar hur det kändes för alla de socialdemokratiska väljare som alltså har att se fram emot en kommande regeringsbildning, som det låter mycket snart, mellan och Socialdemokraterna för att ställa om till någonting som låter som essensen i partiprogram. och försöker här finna ord för att överträffa varandra i vad som ska följa. Det är ett viktigt och intressant besked. I valet kommer att söka mandat hos väljarna som nya arbetarparti. Vi kommer inte att ställa någonting i vägen för att det ska bli mer lönsamt att arbeta i . Det är ett besked till alla, men det är framför allt ett besked till dem som tjänar allra minst. Det är de som vet och känner av att skillnaden blir för liten mellan att arbeta och att inte arbeta. Det handlar om alla dem som får för lite betalt i kommunerna, vårdanställda och metallarbetare, de som ofta får höra sig hyllas av en socialdemokrati som allt oftare verkar ha glömt bort vad som var den grundläggande uppgiften. Arbete ska löna sig. Det ska finnas lön för mödan när man anstränger sig i . Allt detta kommer vi säkert att få god tid att återkomma till och diskutera de år som ska följa. Men jag tänker, precis som också indikerade, ändå uppehålla mig vid de två katastrofer som har präglat och fortsatt präglar . Jag tror nämligen att våra väljare, människorna i , förväntar sig det efter att mycket ha fått följa en mediedebatt utan att se en mer samlad diskussion bland de ledande politiska företrädarna. Det är naturligtvis två stycken katastrofer som har haft oerhört stor påverkan på människa och på natur globalt, över hela vår värld, men naturligtvis också här hemma i . Vi kan förmodligen inte se de årsringar som kommer att följa på dessa händelser. Det fortsatta arbetet med att identifiera saknade personer skapar väldigt många frågor i om hur det kan vara så i vårt välorganiserade land att vi än i denna dag inte vet vilka som faktiskt har försvunnit, att vi inte vet hur många de är. Var vi inte mer välorganiserade än så? Och så till skogen, skogen som vinden fällde, vilket har förändrat landskapet i hela . Det kommer att bli en ny tideräkning för dem som äger skog och som går i skog och mark. , det var det som ställde om landskapet. Det är från det som årsringarna kommer att räknas. Det är det som kommer att ställa om hur man jobbar i svensk skogsnäring. För många av oss väcker detta frågor om det moderna livets möte med svåra prövningar.