prot · GS0994 · 2005-03-22 00:00:00 — Det rör sig om ett mycket omfattande lagstiftningsarbete, där all utbildning från förskola till och med gymnasieskola berörs. Det är regeringens ambition att lagen ska kunna beslutas av i bred enighet och att den nya skollagen ska kunna verka . Det är därför viktigt att förslaget är brett förankrat innan det överlämnas till . Min uppfattning är att ordningsproblem inte kan behandlas som en isolerad företeelse utan att det krävs flera samverkande insatser för att förbättra både studiero och studieresultat. Regeringen satsar resurser för att öka antalet lärare och andra specialister i skolan samt för att stärka insatserna i segregerade områden. Men det handlar inte bara om mer resurser. Vi måste också inrikta oss på stödet till varje enskild elev. Regeringen avser därför att införa individuella framåtsyftande utvecklingsplaner för alla elever. En ökad delaktighet och större inflytande för eleverna och deras föräldrar är också viktiga faktorer. Det är även nödvändigt att man i varje skola utvecklar tydliga normer och regler för vad som ska gälla på lektioner och i skolan i övrigt. Vi ska dock säkerställa att studieron i skolan upprätthålls på ett sätt som är förenligt med barnets mänskliga värdighet och i överensstämmelse med deras rättigheter enligt . Utgångspunkten bör vara gemensamma samtal med elever och föräldrar utifrån de grundläggande värderingarna i läroplanerna. 88 AXEL DARVIK (fp): Jag vill börja med att tacka så mycket för svaret från statsrådet. Jag tycker att skolminister på ett föredömligt sätt ändå redovisar en hel del siffror som visar på att arbetsron i svenska skolor är långt ifrån vad man borde önska att den skulle vara. I den internationella Pisaundersökningen som är med i där man undersöker situationen i ett antal västliga industriländer toppar i kategorierna skolk, grovt språkbruk och skadegörelse. Detta har naturligtvis påverkan på arbetsmiljön i skolan. Det finns rapporter som visar att lärare lämnar skolan på grund av just arbetsmiljöskäl. Det visar bland annat Lärarnas Riksförbunds arbetsmiljöundersökning. Det är på det sättet i svenska skolor. Det är så pass många som inte trivs och som upplever en dålig arbetsro i klassrummet. Det uppstår inte bara av sig självt. Det finns ett tydligt ansvar att utkräva utifrån den politik som har förts. Man har monterat ned de verktyg som har funnits för att upprätthålla arbetsron. Arbetsron är fundamental för lärandeprocessen och för att elever ska kunna tillägna sig kunskap. Att det är brist på arbetsro i svenska klassrum är ett oerhört stort problem. Det är en av de mest fundamentala pelarna för att man ska kunna lära sig någonting. Det slår undan benen för eleverna. Vilka elever är det som framför allt drabbas? Jo, det är de som kanske skulle behöva skolan allra mest. Det är svagare elever som kanske inte får det stöd hemifrån som man skulle önska att varje barn hade. Skolministern lyfter i sitt svar upp de individuella framåtsyftande utvecklingsplanerna. Utvecklingsplaner i all ära, men jag undrar vad de har här att göra. Det är knappast det enda saliggörande. Att hävda det är lite av utbildningspolitiskt kvacksalveri. Om man ser till utvärderingen skulle jag vara lite orolig. De här planerna var framför allt tänkta som utvärderingsinstrument. De kommer att handla om någonting helt annat. Det är i så fall oroväckande. Vad som krävs är att man ger lärarna de befogenheter som behövs för att kunna vara ledare i klassrumment. Lärare ska kunna få vara lärare, och elever ska kunna få vara elever. Lärarna måste ha de befogenheter som krävs för att kunna få vara ledare i klassrummet och hävda de gemensamma normer och värderingar som man bör ha. Jag har ett antal förslag med mig som jag gärna delger skolministern nu från talarstol. Det är bland annat att man borde ha en lag om att det ska finnas ordningsregler på alla skolor som är väl förankrade bland elever och lärare. Det ska finnas möjligheter att avlägsna elever från klassrummet, kanske till och med handgripligen, om de stör lektionerna så mycket. Den enda åtgärd som finns kvar i skollagen, kvarsittning, ska naturligtvis finnas kvar och inte raderas ut. Mobbare ska vara de som tvingas byta skola om någon, aldrig mobboffret. Här verkar vi inte vara helt överens. Det tycker jag är olyckligt. Socialdemokraterna har tidigare utgett sig för att vara ett parti som står för alla elevers möjlighet att nå kunskap. Jag hoppas att det finns tid för bot och bättring. 89 Statsrådet (): Det är viktigt att ge en korrekt beskrivning av den svenska skolan och den verklighet som finns och inte en påhittad verklighet. Jag blir något upprörd när gång på gång försöker att ge en felaktig bild av sakernas tillstånd. Låt mig ta ett konkret exempel. Axel Darvik skriver följande i sin interpellation: En sådan oordning lägger grunden till än större problem: kränkningar av elever och att elever som inte kan koncentrera sig när det är stökigt i klassrummet hamnar efter kunskapsmässigt. Jag tror att en viktig förklarig till att det blivit så här är att lärarnas disciplinära befogenheter har monterats ned. Jag har en enkel fråga. Vilka befogenheter har monterats ned? Vilken tidshorisont har Axel Darvik? Är det 50-talets aga talar om, eller vilka konkreta åtgärder är det som Axel Darvik menar har monterats ned? Jag skulle gärna vilja ha svar på det. kommer regeringen att föreslå en lag mot kränkningar och diskriminering i skolan. Där kommer skolans ansvar för tryggheten att tydliggöras. Kommer att ställa sig bakom denna lag? Det är min andra fråga. Dessutom är min tydliga ambition att lärare i den nya skollagen ska få tydliga befogenheter att upprätthålla studieron i skolan. Hur ställer sig till detta förslag? Det är min tredje fråga. 90 AXEL DARVIK (fp): Jag tycker i och för sig att de siffror som skolministern kom med i sitt svar till mig gav en mycket tydlig bild av hur läget ser ut. Det visar på att det finns en stor grupp elever som inte trivs i skolan. Det finns många som upplever att arbetsmiljön inte är så bra som den borde vara. Det visar också de internationella undersökningarna från i Pisaundersökningen. Där ligger inte i topp vad gäller kunskaper och att eleverna kan mest. ligger i topp i sådana saker som skolk, sena ankomster, grovt språkbruk, stölder, skadegörelse etcetera. Det är sådana saker som är oerhört allvarliga om man vill ha en bra och fungerande arbetsmiljö. Jag ska också svara på skolministerns fråga. Det är helt riktigt citerat från min interpellation. Man kan gå lite längre tillbaka, till 1985. I den skollagsreformen avskaffades till exempel möjligheterna till skriftlig varning och tillfällig avstängning som tidigare fanns. I förslaget från vill man avskaffa den sista av möjligheterna till åtgärder som är kvarsittning. Till det ska man lägga att det finns en rad tydliga ställningstaganden från regeringen som har gjort att man har kunnat komma till sådana mycket konstiga tolkningar av det regelverk som finns. Jag blir väldigt frustrerad och upprörd när man hör sådana historier från vardagslivet. Elever blir utsatta för en fullkomligt inhuman behandling av sina jämnåriga klasskamrater. Till slut gör rektorer och lärare det enda rätta. De ser till att stänga av dem som mobbar från skolan. Vad blir då effekten? Vad blir samhällets och det statligas svar på agerandet? Jo, de prickas av för att de har stängt av elever som mobbar andra på ett mycket grymt och mycket inhumant sätt. Detta är det yttersta beviset på hur det står till med arbetsmiljön. Men naturligtvis behövs också mycket av förebyggande arbete för att man ska kunna få en fungerande arbetsro och bättre resultat i den svenska skolan där alla elever kan känna sig trygga. Det är och mitt mål med vår skolpolitik. Vi vill att alla elever, alla individer, ska känna sig trygga när de går till skolan. Man ska inte behöva ha någon klump i halsen när man går till svenska skolor. För att lärare ska kunna få vara lärare och ledare i klassrummet behövs det också att man inte bara avlövar dem de befogenheter som finns för att kunna få vara lärare. Man måste ge dem de möjligheter som kan krävas för att kunna lösa tvister och konflikter som uppstår i skolan. Det finns säkert en del som man kan lära sig betydligt bättre än på lärarutbildningarna. Det gäller konflikthantering och så vidare. Det är sådant som vi i utskottet inte får med oss regeringen på. Men det gäller även sådana saker som jag räknade upp. Det gäller lag om att det ska finnas ordningsregler. Det gäller möjligheter att kunna avlägsna elever från klassrummet. Kvarsittningen ska finnas kvar, och mobbare är de som ska tvingas byta skola i en ytterst svår situation. Det är oroväckande när man hör hur skolministern resonerar kring de frågorna. Jag hade hoppats att det skulle finnas lite mer förståelse för hur viktig arbetsmiljön är. 91 Statsrådet (): Det är viktigt med beskrivningen. Man ska vara hederlig och ärlig. Den kritik som har framförts mot skolor har mer handlat om att man inte har tillgodosett rätten till undervisning och inte om huruvida man har flyttat ut någon eller inte. Det har handlat om rätten till undervisning och den skolplikt som vi har i den svenska skolan. Sedan har vi frågan om vilka befogenheter det är som har avlövats. Det jag kunde få fram var att skriftlig varning, som fanns 1985, minsann har tagits bort. Det är visserligen sant när det gäller , men den finns kvar på gymnasieskolan. Det är viktigt att framhålla att det är så. ska jag göra en uppräkning av vad det är för möjligheter som lärare har. Det är viktigt för att få en korrekt bild och inte en skev bild av förhållandena i den svenska skolan. kan läraren uppmana eleven att ändra beteende. Man kan kontakta föräldrarna. Man kan också, Axel Darvik, utvisa eleven från lektionen om det är så att han eller hon stör undervisningen. Man kan också se till att elever får kvarsittning. Man kan göra en anmälning till rektorn och ta upp detta på en elevvårdskonferens. På en elevvårdskonferens kan man tillsammans med elevens föräldrar finna åtgärder som är anpassade till elevens individuella förhållanden. Dessutom kan elevvårdskonferensen anmäla detta till styrelsen för utbildningen för att den ska överväga andra lämpliga åtgärder. Jag menar att studieron och tryggheten i skolan är oerhört viktig. Där kan vi vara överens. Vi ser trygghet, studiero och lärande som en förutsättning för lärandet. Elever som trivs bra och som respekterar sina studiekamrater har också lättare att ta till sig den undervisning som ges. Jag vet vilka elever det är som far mest illa när det är stökigt i ett klassrum. Det är de elever som kommer från traditionell arbetarklass. Det är de elever som har föräldrar som inte kan, inte därför att de inte vill utan ofta därför att de kanske inte har förmågan eller orken, hjälpa dem med läxor eller läsa skönlitteratur med dem. Det är dessa elever som far mest illa. Därför är tryggheten och studieron i skolan oerhört viktiga. Det är också därför regeringen kommer att lägga fram lagförslag för att förtydliga både skolans ansvar och skolans befogenheter ytterligare. Jag ställde ytterligare två frågor. Är beredda att stötta detta? Då är ni välkomna i det arbetet. Men att blicka tillbaka till en skola som fanns för 20, 30 eller tror jag inte riktigt på. Vi har helt andra förutsättningar . Det är framåt vi ska blicka med tryggheten, studieron och lärandet som präglar den svenska skolan. 92 AXEL DARVIK (fp): Det är mest ord, en sörja av ord, som kommer när man pratar om arbetsmiljön och inte några konkreta åtgärder. Om nu skriftlig varning är 50-talsskola vet jag inte riktigt vad man ska säga. Detsamma gäller möjligheten till tillfällig avstängning. Jag tycker att det är åtgärder som borde finnas i lärares och rektorers register. Vad tar då skolministern upp för befogenheter som finns? Man kan prata med eleven. Man kan prata med föräldrar. Man kan prata med sina kolleger. Jag tycker att det definitivt är sådana rättigheter som lärare ska ha. Det är ju en mänsklig rättighet att få prata med vem man vill. Det är knappast dessa befogenheter som skulle behövas för att kunna upprätthålla en god arbetsmiljö i skolan. Det finns ju exempel på hur man inte får lov att flytta mobbare utan att ha föräldrarnas medgivande. Det är ett tydligt exempel. Det finns exempel på rektorer i som har prickats när de har stängt av en elev som har hotat sina klasskamrater och sina skolkamrater med kniv i skolans miljö. Detta är oerhört allvarliga incidenter som naturligtvis präglar hela skolklimatet. Vilken trygghet kan man tala om när man inte får lov att stänga av en elev tillfälligt när han har hotat sina skolkamrater med olika typer av vapen? Detta är ju en kapitulation av skolpolitiken och av den utbildningspolitik som borde finnas för att garantera trygghet och arbetsro för varje elev i svensk skola . 93 Statsrådet (): Jag upprepar återigen att jag tycker att det är viktigt med beskrivningen av förhållandena. Visst har vi en skola som fungerar alldeles utmärkt på många sätt och där elever och lärare trivs allt bättre med varandra. Visst är det också så att vi har skolor och klassrum där detta inte riktigt fungerar och där vi måste vidta åtgärder, inte minst i form av en ny lag mot kränkningar och diskriminerande särbehandling för att förtydliga skolans ansvar på detta område. Det är väldigt viktigt. Jag ser också fram emot att förtydliga skolans befogenheter i samband med den nya skollagspropositionen. Jag tycker också att det är viktigt att göra skillnad på sak och sak. När det gäller sådana grova saker som Axel Darvik nu nämner, hot med kniv, är det ju ett brott vi pratar om. Det handlar om en polisiär åtgärd. Vi kan inte kräva vad som helst av skolans personal i sådana här sammanhang. Vi har ju en ordningsmakt som ska ta hand om detta oavsett var det dyker upp. Tryggheten, studieron och lärandet i skolan ska vi fortsätta att jobba med kontinuerligt. Det finns ett antal åtgärder här, inte minst i form av lagstiftning och att satsa ytterligare resurser på skolan. Vi får inte glömma bort att det viktigaste ändå är att försöka jobba för att sådant här inte förekommer. Jag vill vara väldigt tydligt med att om det förekommer ska lärarna och skolans personal ha de befogenheter som de behöver. Sedan vill jag också för tydlighetens skull säga att det finns ett antal åtgärder som skolan kan vidta. Det är felaktigt som och Axel Darvik försöker framhålla att till exempel utvisning ur ett klassrum inte skulle finnas. Det finns visst, och det används också i den svenska skolan. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2004/05:404 om läraryrkets status 94 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att fler karriärmöjligheter för lärare ska skapas och till att förtydliga lärares möjligheter att upprätthålla ordning och arbetsro i klassrummet samt vilka övriga åtgärder jag avser att vidta för att höja läraryrkets status. utgår från en kommande , , Developing and Retaining Effective Teachers. Det är glädjande att ger ett sådant erkännande av det svenska utbildningssystemet och dess lärare i de utkast till rapporter från detta lärarprojekt som vi tagit del av. Den strategiska inriktningen av svensk lärarpolicy är enligt nyskapande i världen. ger generella rekommendationer till de länder som deltagit i undersökningen på ett antal områden. Som ett av dessa områden betonar vikten av att det finns karriär- och utvecklingsmöjligheter för lärare. Frågan om läraryrkets utveckling och status är en angelägenhet för de flesta västeuropeiska länder. Skolans organisation är i likhet med många andra arbetsmarknadssektorer platt med relativt få hierarkier. Självklart måste lärare få möjlighet till yrkesmässig utveckling. Alla människor har behov av stimulerande arbetsuppgifter och utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det decentraliserade styrsystemet för skolområdet i gör att ansvaret för utveckling av läraryrket i första hand ligger hos huvudmannen för skolan och lärarna själva. I skolutvecklingsprojektet , som Utbildnings- och stöder tillsammans med bland andra lärarorganisationerna, prövar ett antal kommuner olika sätt att utveckla arbetsorganisationen och skapa karriärmöjligheter för lärare. Projektet följs upp kontinuerligt och avslutas . Förhoppningsvis kommer intressanta resultat från projektet att kunna omsättas i fortsatt praktisk handling i skolans verksamhet. Den nya lärarutbildningen ger också genom den verksamhetsförlagda delen av utbildningen goda utvecklingsmöjligheter för lärare. Staten har genom olika initiativ stimulerat systematiserad kunskapsuppbyggnad inom utbildningsområdet. Genom lärarutbildningen har staten ambitionen att stärka banden mellan forskning och praktik. Utbildningsområdet tillfördes omfattande resurser till utbildningsvetenskaplig forskning genom tillkomsten av den utbildningsvetenskapliga kommittén vid och de resurser som hanteras där. Den utbildningsvetenskapliga kommittén och de etablerade forskarskolorna har bland annat till syfte att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning. De bidrar till att bygga upp vetenskapligt grundad kunskap till stöd för läraryrket. Genom de ökade resurserna till utbildningsvetenskaplig forskning ökar möjligheterna att fler personer, som är praktiskt verksamma i utbildningssystemet som forskarstuderande och senare forskare, bidrar med egna insatser i det systematiska kunskapsbyggandet. Om mer kunskap om skolverksamheten skapas av vetenskapligt skolade personer med egen lärarerfarenhet, kan läraryrkets forskningsanknytning öka. Lärarnas möjligheter till forskarutbildning och andra former av kompetensutveckling bör vara en angelägen fråga för de kommunala huvudmännen, och samverkan mellan kommuner, skolor och högskolor bör öka. Självklart ska lärare ha bra löner och en god löneutveckling. Men lärares löner är en fråga för arbetsmarknadens parter som jag som minister inte närmare ska gå in på. Jag vill dock fästa uppmärksamheten på att det kan vara svårt att göra de jämförelser som gjorts i rapporten eftersom inte har tarifflöner och inte heller bestämda ingångslöner på samma sätt som andra länder. Eftersom vårt system med individuell lönesättning skiljer sig från andra länders system är det svårt att få fram rättvisande jämförelser. I jämförelserna tar man till exempel inte hänsyn till vad socialförsäkringssystemet och pensionssystemet i respektive länder kan innebära. Även anser att dessa jämförelser är svåra att göra. För att undervisningen ska vara framgångsrik måste ordning och arbetsro råda i klassrummet. har i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) behandlat frågan om lärares möjlighet att vidta åtgärder för att tillförsäkra alla elever en trygg skolmiljö och studiero. Dessa frågor bereds i samband med den kommande propositionen om ny skollag. 95 (): Jag får tacka för svaret. Jag kom att tänka på Pangloss i när jag hörde skolministern prata. Det var ungefär så: gick under i en jordbävning, det stormade och man led skeppsbrott, men Pangloss vidhöll att de levde i den bästa av alla världar. Och lite så lät skolministern, faktiskt. Han säger att det är svårt att jämföra löner mellan olika länder och att det finns andra länder som har problem med att ge karriärmöjligheter till lärare. Vad som ska göras är allaredan gjort, säger skolministern. Men hur ser verkligheten egentligen ut? Jo, den privata sektorn fortsätter dra ifrån lärarna i löneutveckling. lärarlöner ligger fortfarande i botten i vid en jämförelse. sågade lärarutbildningen i går, men skolministerns enda reaktion är att vi lever i den bästa av världar. Vi har kraftiga pensionsavgångar . För få människor söker till lärarutbildningen. Många utbildade lärare väljer att jobba på andra håll än i skolan, och andelen obehöriga ökar. Jag är en människa som i grunden gärna vill vara optimist, men för att jag ska bli optimist när det gäller den här politiken vill jag nog först se en regering som erkänner problemen och som är beredd att göra någonting åt dem. Jag tycker att man som utgångspunkt i skolpolitiken ska ha att många fler måste få chansen att lyckas i skolan. Skolpolitiken behöver läggas om med det som fokus, tror jag. Hur ger vi skolan och lärarna bättre redskap för att se till så att fler elever får chansen att lyckas? Ja, svaret kan inte vara att tona ned kunskapskraven. Svaret måste vara att ge skolan och lärarna en bättre chans att se till så att eleverna klarar sig. Det är just i detta perspektiv som det är lite förödande att Socialdemokraterna har infört den här lärarutbildningen, som till och med utbildningsministern själv kritiserar så skarpt. Det är inte första gången, utan det är som jag har sett hur lärarutbildningen har urholkats, inte minst när det gäller kunskapsutvecklingen, och det är klart: Nedvärderar man lärarutbildningen på det sättet så nedvärderar man också läraryrket. I vissa fall behöver man inte ens vara godkänd i matematik för att komma in på lärarutbildningen i matte. Jag tror inte att det är någon slump att och lärarstudenterna själva dömer ut den lärarutbildning som finns . Den granskning som presenterade i går pekade på ganska många brister. Man säger till exempel att det är tveksamt om eleverna på lärarutbildningen får de kunskaper och den fördjupning som behövs för att klara yrket, att studenterna inte garanteras undervisning på viktiga områden som läs- och skrivutveckling, att eleverna inte alltid får lära sig hur man utformar prov och utvärderar kunskap, att forskningsanknytningen, som skolministern själv tog upp, är alltför svag och att många studenter själva säger att det är för låga krav. Men skolministern ser inte detta, utan han tycker att vi lever i en ganska bra värld. Det är väldigt viktigt att man tar den här typen av kritik på rätt sätt. Man ska inte svartmåla skolan. Det finns väldigt mycket som är bra i skolan, och jag är den förste att erkänna det. Men man måste också lyssna på kritiken och på de problem som finns. Man måste visa att man är beredd att inte bara se problemen utan också göra någonting åt dem. Jag skulle vilja ställa tre ganska konkreta frågor till skolministern. Anser skolministern att den lärarutbildning som finns stärker kvaliteten i skolan och ökar chansen för elever att lyckas? Anser skolministern att den inriktning som lärarutbildningen har sänker eller höjer läraryrkets status? Och kanske ännu viktigare: Oavsett vilken förändring utbildningsministern planerar så kommer många lärare att gå ut med just de brister som pekar på: att de inte kan sätta betyg, att de inte har fått kunskap i hur man utvärderar kunskaper och så vidare. Vad tänker skolministern göra för att se till att de här lärarna får en chans att utvecklas i sitt läraryrke och se till så att de kan ge elever en chans att klara sig? Avslutningsvis: Läraren är den viktigaste faktorn för att lyckas i skolan för eleverna. Därför är det viktigt att vi ser till så att vi har en politik som uppvärderar läraryrkets status så att de allra bästa vill bli lärare. 96 (): Jag tycker att min partikollega var lite för blygsam här. Alla barn har rätt att lyckas i skolan alla barn har rätt att göra det. Tyvärr är det inte så , och vi vet vilka barn det är som i första hand löper risk att misslyckas i skolan. Det är barn som kommer från socialt utsatta miljöer. Det är barn vars föräldrar inte har sin bakgrund i och som, på grund av att de inte kan bli hjälpta genom skolan, i många fall saknar de möjligheter som deras svenska kamrater har. Det är skolans uppgift att se till att man skapar jämlika förutsättningar oavsett social bakgrund för att man ska kunna lyckas i skolan, och skolan ska ge den enskilda eleven de redskap som hon behöver för att forma sitt liv så som hon själv vill. I den uppgiften är det viktigt att skolan har bra lärare och att läraryrket har hög status. Det finns en rad saker som konstituerar ett yrkes status och gör att det är intressant för människor att välja det och stanna kvar i det.