prot · GS09138 · 2005-06-13 00:00:00 — Om man kör för fort kör man faktiskt för fort, och då kan man bli bötfälld för det. Och det finns en kontroll via trafikpolisen här också. Det är inte det som det handlar om. Det ska vara ordning och reda fullt ut, . Det är bra att säger att man står för det, och då bör ni faktiskt kunna vara med oss i betänkandet när det gäller det också. Sedan gäller det småföretagare. Hur många blir det kvar om man drar gränsen där? Och varför är det på det viset? Man säger att det bara är och som har den här revisionsplikten. Alltså borde vi kunna slippa den också. får vi höra från det som ni kallar för alliansen, dina kompisar där och banerförare , att skatterna är världens högsta, och de ska ned. Okej, då avviker vi på det sättet också. Men vi har en stark tradition när det gäller revisionsplikten. Frågan har prövats tidigare i denna kammare. Vi finner att den fyller sin väsentliga funktion när det gäller ordning och reda och stöd. Vi kan faktiskt fortfarande säga det. Och det här upprepar jag återigen. Vi kan faktiskt känna stort förtroende för vårt näringsliv. Bara det är väldigt viktigt. 86 () replik: Jag har också förtroende för näringslivet stora och små företag. Men vi vet också att verkligheten ser ut så att det förekommer oegentligheter. Och handlar det om skilda belopp. Man kan tänka sig att en liten företagare skulle göra något. Jag säger inte att alla gör det; det kan jag inte ha belägg för. Men vi vet också vi har följt det här i medierna att det inte handlar om små summor. Det handlar om enormt stora summor, och vi är för att man bekämpar den ekonomiska brottsligheten. Men det var en annan sak. Jag vill säga så här: Jag tycker att det vore bra om regeringen kunde gå lite mer på djupet och granska hur man har löst det här i till exempel . Första gången, när man tog undan den här revisionsplikten , lade man en nivå i fråga om vilka företag som skulle omfattas. Sedan har man konstaterat att det här gick ganska bra, och så har man höjt beloppsgränsen. Det är ännu fler företag i som omfattas av undantagen de har alltså inte revisionsplikt. Det skulle vara oerhört intressant att få reda på vilken bedömning som ligger till grund för detta. Men en sak har jag kunnat utläsa. Man har alltså sett till nyttan. Man har valt att inte lägga krutet på de små företagen, för man ser inte några stora oegentligheter. Men det skulle vara otroligt intressant att få lite mer belyst vad det handlar om. Sedan är det återigen så att man kan använda väldigt många olika instrument för att se att ett företag sköter sig. Det finns kreditupplysningsföretag för att man ska se att det inte finns betalningsförelägganden och dylikt, och sedan finns naturligtvis de årliga deklarationerna. Jag vill avsluta med att säga att en företagare som inte har en obligatorisk revisionsplikt har ett otroligt eget ansvar, egentligen ett större ansvar. Och det ska också kännas om man då inte lever upp till och följer de lagar som finns. Man ska på inget sätt kunna smita ifrån det här. Det blir alltså mer kännbart för den som inte lever upp till och följer lagstiftningen. 87 () replik: Vi kan konstatera i den här kammaren att utmärker sig i den här debatten och också i förslagen. vill inte att revisorerna ska redovisa brister. Och man ska inte heller skicka in orena revisionsberättelser till . Sedan kan vi konstatera att man vill undandra en väldigt stor, till antalet, massa av företag från revisionsplikten. Och så säger man: Ja, det finns ju större skurkar. Jag vet inte hur vi sammantaget ska foga ihop den bilden. Om det är ordning och reda, , kan inte jag ställa upp på det. Däremot vet vi att aktiebolagslagen ger ordning och reda. Sedan vill jag avsluta med att säga, precis som sade i sitt anförande, att det händer mycket runtom i . Det kommer naturligtvis också att betyda att vår lagstiftning kommer att inlemmas mer och jämföras med utlandet. Därför finns diskussioner om förenkling av olika slag, och de kommer att bli än starkare framöver. Men är jag inte beredd att släppa ifrån mig revisionsplikten. Och jag tycker att alla skurkar är skurkar. 88 (): Det har sagts tidigare, men det förtjänar att upprepas. När vi nu äntligen har kommit hit och kan fatta beslut om en ny aktiebolagslag här i kammaren har vi kommit en bra bit på en lång resa. Den påbörjades med att man utredde hur man får fram en ny aktiebolagslag. Det skedde genom tillkallande av en kommitté 1990. har kommittén lämnat sex delbetänkanden, och slutbetänkandet kom . står vi här. När gick in i förhandlingarna om aktiebolagslagen för att få fram det här betänkandet hade vi tre huvudsakliga ingångar. Det var tre saker som vi ville att man skulle kunna bocka av och se att man flyttade arbetet framåt med. Den första var den självklart viktigaste. Det var att produkten skulle få en ytterligare tydligare småföretagarprägel. Det hade kännetecknat arbetet i innan, men det var viktigt att tydliggöra att småföretagarna var tvungna att komma i fokus i det här arbetet. Det är ingen konstig ingång. av är företag med färre än 250 anställda. I dessa arbetar av dem som jobbar i den privata sektorn. Småföretagen är ryggraden i svensk ekonomi. Den andra ingången var att försöka få en bättre genomlysning av de svenska företagen. Vi vet att företagsamheten i , framför allt de stora företagen, lider av ett stort underskott i förtroende bland de svenska medborgarna. Skandaler, ersättningar som är ohemult stora, har skapat ett misstroende bland befolkningen. Det var mot denna bakgrund man tillkallade . Den tredje ingången var att tydliggöra annat i företagsamheten än det som bara handlar om kronor och ören, företags miljöansvar, företags sociala ansvar. Det var dessa tre saker vi gick in i förhandlingarna med. Kan vi då, herr talman, ärligt säga att vi har kommit någon vart? Kan vi titta på den här produkten med gröna glasögon och säga att här är någonting bra? Ja, det kan vi, inte minst om vi till detta lägger alla de sidoprodukter som har behandlats eller kommer att behandlas i . Titta till exempel på småföretagarreglerna! Här har tidigare diskuterats fullmaktsfrågan. lyfte på ett mycket gott sätt fram hur detta förenklar för små företag. Dessutom ser vi nu att utformningen blir bättre så att småföretagarna har enklare att se vilka regler som fungerar för dem och vilka regler som inte fungerar för dem. Svensk lagstiftning på aktiebolagsområdet innehåller flera olika ribbor, gränsdragningar och linjer vilket gör att det är komplicerat för företagarna att veta när en regel slår till. Gäller den här regeln mig, eller gör den inte det? har en ingång där vi tycker, ganska likt det som har redovisat, att man borde fundera och titta på möjligheten att ha olika bolagsformer. I en del andra länder skiljer man mellan privata och publika bolag, till exempel i , i bolagsformen. På samma sätt skulle man kunna titta på små och större företag. Men detta hade inte tittat på. Att då lyfta fram ett sådant förslag vore något smått revolutionerande med tanke på hur behandlar olika förslag. Att vi däremot får en tydlig uppdelning i att de här reglerna gäller de små företagen, de här de stora företagen, de här de publika och de här de privata är bra. Man ska också titta på ett uppdrag till , hur man utbildar och ser till att information om den nya aktiebolagslagen och förändringen gentemot den gamla sprids i . Jag vill också lyfta fram att till skillnad mot vad föreslog lyfts inte presumtionen att ett aktiebolag är till för att bereda vinst fram i den nya aktiebolagslagen. Flera företag och organisationer har med rätta opponerat mot idé att man skulle lyfta fram den presumtionen tydligare i lagstiftningen. Ett aktiebolag kan ju skriva i sin bolagsordning att man har andra syften och andra målsättningar som går före eller väger lika tungt som att bereda vinst till sina ägare. Att då lyfta fram en sådan presumtion skulle kunna verka märkligt och också hämmande för den typen av bolag. Jag tycker att det är viktigt att titta på att det görs ett arbete med att ta fram en annan bolagsform just för bolag som sysslar med begränsad eller ingen vinstutdelning. Den andra delen handlar om bättre genomlysning av bolagen. har arbetat, och man har givetvis i många av de förslagen hänskjutit till arbetet med att ta hand om . Vi vet att det kommer att komma en produkt som handlar om hur man behandlar ersättningarna till höga befattningshavare inom bolagen. Det är mycket bra om man ska återuppbygga förtroendet för bolagen i , för att de inte agerar helt utan förankring i verkligheten och att ersättningarna inte är ohemult stora. Vi kommer till det som handlar om andra saker i bolagen än det som rör kronor och ören, miljöfrågorna och frågorna om socialt ansvarstagande inom bolagen. Här har vi och har haft en produkt om att man ska redovisa icke-finansiella perspektiv. Det stämmer väl överens med det remissvar som LO lämnade på aktiebolagslagen där man talade om att man skulle titta på företagens globala och sociala ansvar. Det tycker jag stämmer väl överens med den ingång vi hade. Därför menar jag att vi från kan bocka av och se på de tre områden där vi ville ha tydliga gröna avsteg att vi också har fått det i ett gott samarbetsklimat de tre partierna emellan. Låt mig säga något kort om några av de reservationer som fogats till betänkandet. Jag instämmer i den verklighetsbeskrivning som , och har redovisat här. Kanske är reservationerna inte av den allra tydligaste betydelsen i jämförelse med vad det är för produkt vi här presterar gemensamt. I grunden verkar vi vara eniga om vilka regler som ska gälla för bolagen i . Ändå förvånas jag över att det efter all den diskussion som har varit om de svenska företagen, om ersättningar och skandaler, finns de som är banerförare för att man ska fortsätta att ha ett ansvarslöst och ansiktslöst ägande. Jag tycker att det är bra att vi i har en tradition med en offentlig aktiebok. Man kan diskutera gränsen på just 500 aktier, men om den ska diskuteras kanske alla aktieägare skulle redovisas snarare än att man höjer den så att bara ett fåtal aktieägare i de stora bolagen redovisas. Jag tycker att det är rimligt att den som är med och äger ett bolag det är något annat än att ha pengarna på banken åtminstone ska ha en offentlighet om att så är fallet. Man ska veta vilka som äger de bolag som agerar på den svenska marknaden. Det är det som är tanken bakom aktieboken, de regler som finns om vilka som ska finnas med i aktieboken och reglerna om deras offentlighet. En fråga som lyfts fram handlar om ansvarsgenombrotten i advokataktiebolagen. Propositionen säger mycket tydligt att man tittar vidare på frågan om huruvida ansvarsgenombrott ska redovisas. Jag tycker att det är helt rimligt att man i den kollen, den utredningen och det fortsatta arbetet också tittar på om inte ansvarsgenombrott skulle användas vid fler tillfällen, till exempel vid miljöbrott, brott mot arbetsmiljön på olika bolag. Där bör man fundera om ansvarsgenombrott inte borde gälla. Kan man helt svära sig fri från ett ansvar för vad som sker i ett bolag genom aktiebolagsformen? Jag anser inte det. Jag tycker att man bör titta vidare på det. Låt mig slutligen säga att egentligen instämmer i det som förs fram genom Centerpartireservationen, nämligen att man borde kunna bilda ett aktiebolag med något lägre kapital än det som gäller . Men det är en fråga av en sådan karaktär att det har varit viktigare att kunna bocka av de större frågorna i det här sammanhanget. Där har vi väl alla anledning att återkomma. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Antagande av rambeslut om straffrättsliga regler vid föroreningar från fartyg Föredrogs trafikutskottets betänkande 2004/05:TU13 Antagande av rambeslut om straffrättsliga regler vid föroreningar från fartyg (prop. 2004/05:157). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 9 § Ändringar i lagen om trängselskatt Föredrogs skatteutskottets betänkande 2004/05:SkU34 Ändringar i lagen om trängselskatt (prop. 2004/05:151). 89 (): Trängselskatt, framkomlighetsavgift, miljöavgift kärt barn har många namn. I det här fallet tycker inte alla att det är ett kärt barn som vi ska debattera. Lite drygt hälften av stockholmarna däremot tycker att det vore bra med lite mindre trafik, med lite bättre framkomlighet och renare luft. Därför välkomnar de skatten. Expertisen säger att det är en skatt. Det är därför det är vi i skatteutskott som behandlar frågan. Lagen om trängselskatt som gör det möjligt att genomföra det kommande försöket här i beslutade vi om , . I likhet med stockholmarna tycker vi, lite drygt hälften av ledamöter, att det är värt ett försök att i likhet med införa den här skatten för att få bukt med miljö- och trafikproblem. Dagens fråga handlar enbart om en förändring i var betalstationerna ska vara placerade. Vän av ordning kan väl då fundera över om det ska behöva leda till någon diskussion. Svaret på den frågan kommer vi förhoppningsvis att få i den nu efterföljande debatten. 90 (): Det är nu tredje gången som regeringen till översänder ett förslag till ny lagstiftning i fråga om införande av trängselskatt. Frågorna blir också alltmer absurda och detaljstyrande. belastas och riksdagsförvaltningen med den i grunden för landet i övrigt synnerligen perifera frågan om några betalstationer norr om i ska placeras vid Ålkistan på mot eller, som tidigare beslutats, längre söderut. Är det verkligen regeringens mening att riksdag ska behöva besluta om sådana här saker gång efter annan? Det sprider faktiskt ett löjets skimmer över hela och dess ledamöter. Bifall till reservationen innebär avslag på hela denna proposition. Därtill borde hela lagen om trängselskatt upphävas, i grunden vårt huvudförslag, därför att då skulle man kunnat fundera kring verkliga åtgärder för att öka framkomligheten och få fram framtidslösningar i . Trängselskatten är en hokuspokuslösning. Den säger ploff, men ingenting händer i verkligheten. Miljöavgifter är däremot en god liberal styrprincip, och vi har tillstyrkt som innehade den. Om själva trängselskatten kan man säga åtskilligt, men inte att den har varit väl förberedd inom . I själva verket vet alla också att regeringspartiet gick till val på att det under innevarande mandatperiod inte skulle bli några trängselavgifter, senare permitterat till trängselskatt. Det var ett vallöfte. Vallöften bör inte ha bäst-före-datum, herr talman. Man bör erinra sig att ett löfte är ett löfte och inget annat. Det här är det allvarligaste i hela trängselskattedebatten. Men förfallodagen för vallöftet är . Man får liksom betala för det man har infört eller det som andra infört. För att inte förlänga debatten i det här avseendet går jag därefter in på själva lagen om trängselskatt. beslutade , som påtalade, att bifalla regeringens förslag. var emot både i sak och i form, och har inte bytt åsikt. Vi har samma åsikt som före valet och kommer att ha samma åsikt också efter valet . Att ha ett bäst-före-datum knutet till valdagen brukar i andra sammanhang kallas för bedrägeri. Vi har ju dessutom sett hela den juridiska cirkusen efteråt, men jag ska inte gå in på den. Jag vill i stället raskt gå över till att granska den här till synes innehållslösa propositionen om flyttning av betalstationer. Det handlar då om att flytta betalstationerna från och Baron väg till Ålkistan. Många tror att detta inte spelar någon roll. Men om man tittar på kartan, herr talman, ser man att i själva verket utvidgar detta hela området betydligt. Det kan ju synas väldigt bra att man skulle minska antalet fordon i rörelse inom . I själva verket blir det nu möjligt att utan kostnad för medborgare köra raka vägen, hur som helst, genom centrala delar för att komma till . Det är möjligt att det för några var den ideologiska grunden att man skulle kunna göra detta. Men ser man saken lite annorlunda får man en helt annan bild av vad som i verkligheten sker. Jag tog mig friheten att under utskottsbehandlingen påpeka att det finns tre motiveringar för den föreslagna förändringen. Den första har jag inga synpunkter på, att det förbättrar trafiksäkerheten. Jag kan inte bedöma om detta är riktigt. Det andra är önskemålet att betalstationen inte ska klyva universitetsområdet. Det uppnår man med den nya reformen. Men sedan kommer den tredje motiveringen, och den lyder exakt så här: samt förhindra att det går att undgå att betala trängselskatt genom att köra genom den känsliga miljön på . Hur man än vrider och vänder på detta är det i sak fel. Det är en sakligt felaktig motivering. För att jag inte bara skulle stå och säga detta här ringde jag tidigare upp projektledaren på , , och frågade om detta är rätt eller fel. medgav att jag har rätt. Då ringde jag också till biträdande chefen vid miljöavgiftskansli, , och frågade: Är det jag eller är det utskottsmajoriteten som har rätt? Du har en poäng, du har rätt, sade han. Av kartan framgår det väldigt tydligt att det som majoriteten bygger sitt ställningstagande på, att förhindra att det går att undgå att betala trängselskatt genom att köra genom den känsliga miljön på , är osant, lögnaktigt, felaktigt. Det blir precis tvärtom. föreslog man en betalstation vid Baron väg det här är svårt, men jag kommer från . Om man då skulle komma från eller till måste man passera Baron väg. Det fanns ingen annan möjlighet. tar man bort den betalstationen. Som det ärade utskottet hade kunnat se om det fanns en projektor här, utvidgar man alltihop. Man kan köra hur mycket som helst. Jag vet inte vem jag ska gratulera i det här sammanhanget. Men jag tycker väl ändå att , som har gjort det till en stor sakfråga att det ska bli mindre biltrafik i miljökänsliga områden, är de som vi får gratulera mest, eller tvärtom, för de kommer att kunna ha en riktigt fin valaffisch: Tuta och kör! Det går bra för alla utom för miljön. Jag tycker att detta är en sorglig utveckling. Jag förstår precis varför det har blivit så här. Man har velat uppnå två saker i en reform. Det går inte. Det bästa hade varit att trängselskatten inte hade kommit till. Det motivet har fallit bort. har beslutat om detta. gäller det om en betalstation ska flyttas på detta sätt och medge att man kan köra genom utan avgift. Från liberala utgångspunkter är det ett väldigt starkt argument att det ska kosta att köra genom . Jag har svårt att argumentera mot detta. Jag påtalade detta under utskottets behandling och fick ett mycket sirligt svar från utskottsmajoriteten där man tackade för upplysningen. Likväl, herr talman, är detta för sanna naturvänner och vårdare av i en sorgens dag. Det ska bli fritt fram att köra bil gratis ständigt och jämt genom . Tillskyndarna borde inte bara rodna. De borde, liksom skatteutskottets majoritet i den här frågan, beklaga att till detta haver de, likt salig biskop en gång, varit nödda och tvungna. 91 (): har blivit något av en överrock, eller en överkommun, för kommunfullmäktige i . Stockholmarnas direktvalda politiker får inte själva bestämma över frågor som det borde vara naturligt för dem att avgöra. Det är som jag ser det ett nederlag för det kommunala självstyret. Frågan om trängselskatter avgjordes . Från avvisade vi redan då förslaget då den här typen av frågor ska avgöras lokalt, inte centralt. När vi dessutom i riksdag ska besluta om var betalstationer ska placeras framstår frågan som något absurd. Det börjar likna något av en cykelställsdebatt som riksdag ägnar sig åt. Jag vill betona att trängselavgifter är ett bra styrmedel där det finns behov av att styra trafiken så att man uppnår en bra miljö. I finns det områden som behöver den typen av styrning. Vid en hearing här i om buller och luftföroreningar kunde vi konstatera att 2 miljoner svenskar lever i miljöer där vägtrafikbuller har oacceptabelt höga nivåer. 840 000 svenskar har en bullernivå inomhus som är oacceptabel. av våra barn bor i bullerutsatta lägenheter och sover i sovrum som är bullerutsatta. Vikten av att göra något åt trafikens skadliga effekter blir än tydligare om man betänker att barns förmåga till inlärning försämras vid högt bullerljud. Ser vi dessutom på effekten av luftföroreningar kan vi konstatera att där vi befinner oss just , i eller åtminstone på gränsen till , har risken att dö i lungcancer ökat enligt . Behovet av styrmedel för att skapa en bättre livsmiljö för dem som bor i storstaden är därför stort. Men beslutet ska fattas av dem som har tilldelats ansvaret i allmänna val, nämligen de lokala och regionala politikerna inte riksdag. Det som är bra i det förslag som fattades är att de miljöanpassade bilarna ges fri passage innanför det här skatteområdet. Vi behöver alla styrmedel för att snabba upp användandet av mer miljövänliga bilar. Utskottets majoritet finner reservanternas inställning i den här frågan föga ansvarsfull, som man säger. Jag vill kontra med att säga att införandet av trängselskatter är än mindre ansvarsfullt då det klart och tydligt är ett övergrepp på den demokratitradition som vi har. Mot den bakgrunden är ett avståndstagande från hantering av den här frågan helt klart på sin plats. Jag hade däremot välkomnat ett förslag om fulla sanktioner för kommuner och regioner att efter saklig prövning införa avgifter i syfte att skapa en bättre miljö om det fordras lagändringar för ett sådant handhavande. Den situation som vi nu har innebär att vi bör backa hela frågan och börja om från början. Skulle vi göra det skulle den typ av effekter som här framhåller inte uppstå. Jag är helt övertygad om att politikerna i är fullt kompetenta att avgöra den här typen av frågor själva, utan inblandning från riksdag. Jag yrkar med detta bifall till reservationen. 92 (): ledamöter och alla övriga som är i kammaren här ! ska vi behandla en följdproposition om trängselskatten som är mycket tunn. Den innehåller bara några tekniska ändringar och utgör egentligen inget större underlag för en lång debatt. Men det är ingen högoddsare att tro att man kommer att använda kammarens tid till att repetera alltihop igen. Innan jag gick hit läste jag , som ger ut. Där kan man sammanfatta resultatet från en enkät som de har gjort bland sina företagare om vad dessa tyckte om politiker med orden: Mycket snack och lite verkstad! Det är vad de själva tycker. Och det är jag beredd att hålla med om i den här frågan, för nu tycker jag faktiskt att det är dags att vi går från ord till handling. Jag läste också en utredning som gjorts av i den här kommunen, där ett antal slumpmässigt utvalda stockholmare fick svara på vad man tyckte om trängselskattens införande. tyckte att den var mycket bra eller ganska bra. Det var alltså en svag majoritet för att man tyckte att det var ganska okej, det här med att man skulle pröva med trängselskatt. Jag tror faktiskt att alltfler inser att det i Stockholmstrafiken finns stora trafikproblem. Det är svårt att komma fram, och något måste göras. Det är bra. Vi vill att vår huvudstad ska utvecklas. Men det får inte ske till priset av en sämre miljö. Staden måste kunna utvecklas till en modernare och renare storstad, och det kräver en långsiktig, prövande och prestigelös hållning i trafik- och miljöfrågorna. Dagens trafiksituation med bristande framkomlighet innebär stora kostnader för näringslivet, för de enskilda och för samhället i stort. Om man lyssnar på den här debatten verkar det som om den enda kostnad som finns för trängseln är den skatt som kommer att tas ut . Men det är ju inte gratis att sitta i bilköer. Man har nästan dubbelt så hög bränsleförbrukning. Man har motorslitage. Man betalar för egen tid oavsett om man arbetar eller om man sitter i köerna på sin fritid. I många fall är de här kostnaderna betydligt högre än kostnaderna för själva trängselskatten. De allra flesta är överens om att det krävs många åtgärder för att hantera kommande utmaningar. En ansvarsfull politik innehåller satsningar över hela linjen. Vi kanske till och med måste ompröva vårt resvanemönster och hur vi använder våra bilar. Vi behöver investeringar i vägnätet.