prot · GT0913 · 2005-10-12 00:00:00 — Det finns många som är sjukskrivna och arbetslösa i . För mig är det väldigt svårt att se hur den som är sjuk skulle ha lättare att bli frisk om ersättningen sänktes. Jag har väldigt svårt att se hur den som är arbetslös skulle ha lättare att få ett nytt jobb om ersättningen sänktes. Den arbetsmarknad som vi har är för liten. Varför skulle den arbetslöse ha lättare att få ett nytt jobb om vi sänker ersättningen så att han kanske måste gå till det sociala för att kunna betala hyra och mat? Där har vi väldigt olika uppfattningar. Vi delar säkert uppfattningen om strandskyddet. Jag tycker att det är för rigida regler och för lika över hela landet. Att ta bort transportstödet var ett olycksfall i arbetet, och jag är glad över att vi lyckades ändra på det. 207 () replik: tar upp en mängd problem. Vi har olika synsätt här. resonerar på ett sätt som att ska fortsätta att vara utanför arbetsmarknaden. Vad jag vill se i stället är en politik för arbete, att vi får fler fungerande företag i som kan anställa. Därför vill jag upprepa min fråga. tog upp skogsnäringen i sitt anförande. Kan tänka sig fortsatta utförsäljningar av mark till privata skogsägare så att råvaruförsörjningen kan tryggas? Kan också hjälpa till att förhindra ett genomförande av de förslag som finns i utredningen på väg? 208 () replik: Vi har jobbat med utredningen på väg inom partidistriktet. Vi ska fortsätta att jobba med de frågorna på ett sådant sätt gentemot dem som kommer att behandla den här frågan att det inte drabbar vår näring negativt, vilket jag är lite rädd för. Det är, som sagt, avstånden som gör att det är väldigt olika förhållanden hos oss jämfört med andra delar av landet. När det gäller privata skogsägare har ett ansvar för att se till att det finns tillgång till råvara i länet. 209 () replik: Jag tror att vi är överens om verklighetsbeskrivningen och jag, och det borde ju leda till slutsatsen att varje region måste få möjlighet att utvecklas på ett bättre sätt utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller utredningen på väg hoppas jag verkligen att ni kan hindra att det läggs fram ett förslag som skulle innebära en död hand över hela norra inland. Men jag vill fråga en sak. Du nämnde som en av de kommuner som har problem. Men det är ju en av de naturresursrikaste kommunerna i som har mer än en tiondel av vattenkraft. Är det inte dags att även Socialdemokraterna medverkar till att en del av dessa rikedomar får stanna och utveckla den bygd som har släppt ifrån sig sina forsar? Vi ser hur det fungerar i och vilken oerhört positiv effekt det har för de kommuner och regioner som har de här naturresurserna. 210 () replik: Jag tycker att det vore fullt rimligt att fick mer utdelning än vad man får av att vattenkraften utvinns i så väldigt stor utsträckning där. är ett praktexempel, för dit flyttade man faktiskt för att utvinna vattenkraften och för att bygga upp välståndet i landet. Då tycker jag inte att man bara kan konstatera att nu är just den fasen avslutad, så nu kan ni ta ert pick och pack och lämna den här orten, utan då måste man fortsätta att ta ett ansvar. har ju sitt huvudkontor här i . Man skulle kunna flytta hela huvudkontoret till . Man skulle åtminstone kunna förlägga delar av verksamheten, till exempel löneadministrationen, till . Jag tycker att man kan ta ett mycket större ansvar och se till att de orter där man har utvunnit råvarorna också får större utdelning. 211 () replik: Det tycker jag var ett positivt svar. Jag hoppas då också att du och andra socialdemokrater kommer att medverka till att vi nu får till stånd åtminstone en utredning om ett system för att återföra delar av vattenkraftens produktion till de bygder som har släppt ifrån sig sina forsar. Det skulle vara av väldigt stor betydelse att få del av de naturresurser som man själv bidrar med i stället för att vänta på bidrag från staten. 212 () replik: Det här är återigen en sådan fråga där vi har olika uppfattning. Jag menar att det ska vara som det har varit tidigare, att de vinster som vi utvinner ur våra naturresurser går in i statens gemensamma kassa och att vi därifrån fördelar dem. Hur ska vi annars resonera? Ska vi säga att så här mycket skog har vi tagit i , och ska kommun få så här mycket pengar och så här mycket har vi tagit i när det gäller vattenkraften? Jag tror inte på det systemet. Jag tror mer på det system som vi har , att vi för in pengarna gemensamt från var och en efter förmåga till var och en efter behov. 213 () replik: Vi fick höra här hur viktigt det är att staten tar ansvar för olika ting: ansvar för spetsforskningen, ansvar för myndigheter och verk och för den regionalpolitiska aspekten, också ansvar för utlåningen till nybyggnation. Jag sitter i och vi får ständigt rapporter om hur illa de statliga verksamheterna sköts. Det är kritik i rapport efter rapport. Min uppfattning är snarare att staten ska ha mindre ansvar. Man kan åtminstone börja med att försöka sköta det ansvar man har fått . Det är särskilt en av bitarna som togs upp här som jag tycker är intressant, och det är detta med att bygga hus. Det påpekades att det är lika dyrt att bygga i som i , och det stämmer. Ett småhus kostar kanske 2,5 miljoner. Menar verkligen att det är skattekollektivet som ska bidra och ta ansvar för att man bygger ett hus i för ? När den första ägaren sedan säljer huset för en halv miljon, ska då förlusten bäras av skattekollektivet? Är det verkligen rimligt? 214 () replik: Jag får en känsla av att har lyssnat lite dåligt. Dels heter jag , inte , dels pekade jag på universitets ansvar när det gäller spetskompetensen, och det är väl ändå ganska rimligt att tar det ansvaret. Jag förstår inte hur man kan reagera på just den punkten. I det sammanhanget skulle jag vilja påpeka en annan sak. tar de småkommuner som har det kärvt ekonomiskt ett mycket stort ansvar för att det går att bedriva högskoleutbildning i småkommunerna. Jag tycker att universiteten ska ta ett mycket större ansvar både för spetskompetensen och för högskoleutbildningarna än vad de gör i glesbygd. När det sedan gäller utlåning tror jag att du missförstod mig jag vet inte om det var medvetet eller omedvetet. Jag pratar alltså inte om att bygga en villa . Jag pratar om att ett företag som bedriver verksamhet och behöver bygga ut sin företagslokal kan ha svårt att låna, därför att det är svårt att sälja fastigheten i andra hand. Eftersom det är viktigt att vi får fler arbetstillfällen och att vi uppmuntrar företagare, som alla här har sagt tidigare, tycker jag att om det inte går på annat sätt bör staten kunna gå in och på något sätt garantera att det går att bygga. 215 () replik: Först vill jag be om ursäkt för att jag kallade för . Jag ska inte göra om det. När det gäller ansvaret är det naturligtvis det gamla vanliga att staten ska ta ansvar. Jag är av den mycket bestämda uppfattningen att staten tar för stort ansvar. Det vore mycket bättre om man fann vägar för att låta andra aktörer ta ansvar. Detta gäller även forskningen. Det sker massor av forskning i privata bolag , och man forskar på sådant som man tycker är kommersiellt gångbart. Om det då handlar om att utveckla en näringsverksamhet i , tror jag att företagen kan ta ansvar även för den forskningen. 216 () replik: Jag tycker att staten ska ta ett visst ansvar för de regioner där det är skillnader i förhållande till andra regioner. Till exempel kan det vara svårt att få låna pengar till att bygga ut en fastighet som ett företag behöver. Då tycker jag faktiskt att det är rimligt. Där skulle privata aktörer kunna gå in, och där kan bankerna gå in, men de vägrar ju. Så visst finns det tillfällen för andra aktörer att låna ut pengarna. Men varför gör de inte det då? 217 () replik: Jag delar syn att det ska vara lika förutsättningar för alla som bedriver företagsverksamhet i hela landet. Ni har en naturresurs i , som kylan. Den har utnyttjats av fordonsindustrin för viss provtagning. Det är så att fordonsindustrin är befriad från viss beskattning i samband med investeringar. vill också småföretagare satsa på sådana provanläggningar. De har inte samma möjlighet. Hur tänker du arbeta för att förmå ditt parti att ändra uppfattning i den frågan? 218 () replik: Det tänker jag göra genom att ta upp den med näringsministern, för jag tycker också att det här är ett problem. Jag tycker att det är bra att man har gjort det här för fordonsindustrin. Men om vi ska försöka bygga upp och bredda verksamheten så att våra lokala företag kan gå in och konkurrera på det här området, är det viktigt att förutsättningarna är lika. Jag tycker att det här är ett problem och tänker ta upp det med näringsministern, så får vi se vilken framgång jag röner. 219 () replik: Det låter bra. Jag tror att du har en mycket stor uppgift framför dig att förmå ditt parti att ändra uppfattning. Jag delar också din syn vad gäller strandskyddet och hoppas att du inom ditt parti verkar för att den kommunala sidan kan ta över det och lägga in det i sina översiktsplaner i stället för att ha det ovanifrånperspektiv som man har på den här frågan som är mycket viktig för många kommuner, inte bara i . 220 () replik: Jag tycker att det är viktigt att vi får ett större självbestämmande, för jag är övertygad om att vi som bor och vill fortsätta att leva i kommer att hantera de här frågorna med varsam hand. Vi kommer inte att exploatera länet på ett sådant sätt att våra barn och barnbarn inte kommer att få njuta av samma natur som vi gör. Jag tror att vi har full kompetens att hantera den här typen av frågor. Jag hoppas också på ett större självbestämmande. 221 (): Norrbottningar kommer på löpande band här. Vi har ett stort bekymmer i vårt län, precis som i många andra län, och det är att alldeles för många människor är utanför arbetsmarknaden. Vi har i en fantastisk basindustri. Den fungerar bra. Men basindustrin skapar inte nya jobb med tanke på de stora vinster som genereras. Det är snarare så att basindustrin kommer att generera allt färre jobb. Det är inte märkligt. Det är en mogen bransch. Därför måste det komma till annat och nytt företagande. Därför är det viktigt att besöka företagen och lyssna på vad de säger. Vad är det som förhindrar dem att vilja anställa fler? Det finns ett antal svar som man brukar få och de är väldigt tydliga. Dels handlar det om kapitalförsörjningen den debatten har förekommit dels handlar det om det regelverk man jobbar efter en debatt vi hade . Det handlar om ryckighet i politiken. Det handlar om bristande infrastruktur. Men det handlar också om en grön politik som lovade nya gröna jobb som blev inga jobb. Där är problemen väldigt stora, inte minst i gränsområdena. Förmånsrätten har diskuterats här . Den har slagit väldigt fel. De företag man möter kan man konstatera har fått stora problem, och det handlar inte bara om investeringar. Fastighetsproblematiken är levande. kan få lån till maskiner, men de får aldrig lån så att de över huvud taget kan ställa maskinerna någonstans. Det är också problem med den löpande kapitalförsörjningen. Man har hamnat i klorna inte minst på fraktbolag och annat. Därför tycker jag att det är skönt att kunna säga till norrbottningarna att alliansen kommer att återställa förmånsrätten. Det är en överlevnadsfråga för många företag. Men det handlar också om att kunna få det där privata kapitalet, som vi hörde i replikväxlingen innan, och då måste vi ha förslag som fungerar. Där tycker jag också att alliansen har en hel del bra förslag, inte minst när det gäller riskkapitalavdrag, så att de företagare som tidigare jobbat med företagande kan fortsätta att vara företagare och stötta andra företag. Att lägga fram förslag, som vi nu gör, om uppskjuten reavinstbeskattning när man avyttrar sitt företag är också ett bra sätt att låta kompetensen från ett litet företag kunna gå över till ett annat företag och på det sättet få ett starkare näringsliv. Jag tycker att det är märkligt. Vi har haft en skattelagstiftning som gör skillnad på aktiv och passiv näringsidkare och där det är fel att vara aktiv näringsidkare, att överföra sin kunskap. Då straffbeskattas man. Den politiken behöver förändras. Jag tycker att det är bra ur Norrbottensynpunkt att vi från sida kan lova sänkta arbetsgivaravgifter just till de företag som tänker sig att kunna anställa just . Det behövs, för vi behöver fler företag som vill anställa fler människor i . Annars kommer vi att tappa befolkning. Men det behövs också regelförenklingar. Vi har haft debatter här. Regeringen har, tack vare att de borgerliga partierna har fått med sig , tvingats att åtminstone börja göra mätningar. Vi har fortfarande inga mål. De är utlovade. har haft kritik mot att arbetet går långsamt. Det är för lite kraft, bristande kunskaper, oklarhet om roller. Man mäter för lite. Man saknar en samlad bild. Och den kritiken kvarstår. har inte minst näringsminister sagt att vi är på gång. Men vad har hänt? Jo, har vi fått en rapport med posten. Vi kan konstatera att föregående år var sämre än . Det är av reglerna som har inneburit lättnader för företagen. I själva verket har av de nya reglerna lett till en ökad belastning. Det går åt fel håll, och det här måste vi förändra. Ryckigheten i politiken är också ett stort bekymmer. Det handlar delvis om sjukkostnaden. Det handlar också om detta med transportstöd, där man inte riktigt vet om man ska våga satsa eller inte. gör den inte det. Infrastruktur är ett stort bekymmer för många företag. Vad det handlar om är egentligen att vi har otillräckliga medel för infrastrukturen. Men det handlar också för företagens del om att vi har skjutit bort för mycket resurser från vägarna och gått mot järnväg i . Bärighet är ett stort problem. I norra region, som omfattar Norr- och , är anslaget för att kunna ha full bärighet året om på de vägar som är viktiga för näringslivet, det vill säga det som genererar skattepengar, av behovet. Det saknas alltså . När det gäller broar på motsvarande vägar är det . Vi har vägar som är så hårt slitna att de nu måste byggas om, och för att återuppbygga de vägarna har Region i anslag . Det motsvarar av behovet. Vi har alltså förfallna vägavsnitt där det inte finns resurser. Det gynnar inte näringslivet. När det gäller att anpassa vägarna för tyngre fordon, för det är ju tillåtet att köra med de tyngre fordonen, är anslaget , vilket är av behovet. För beläggning av grusvägar är tilldelningen noll. På något sätt kan man väl konstatera att staten ljuger i egen börs. Är det någonting vi ska kunna göra med våra gemensamma skattemedel så är det att se till att vi har en fungerande infrastruktur, men vi använder resurserna till annat. I stället för att se till att få ett näringsliv som fungerar använder vi resurserna till annat. De gröna jobben är ett problem, framför allt i gränstrakterna. Det är allmänt svepande skatter, nya skatter, naturgrusskatter och drivmedelsskatter, som skapar en mycket ogynnsam konkurrenssituation för de svenska företagen i gränstrakterna. Vi måste kunna ha en politik som håller för hela landet. Då måste vi också ha en politik som faktiskt leder till att vardagsföretagandet får bättre förutsättningar. Då måste vi också lyssna på de problem som just vardagsföretagarna har. 222 () replik: Det är intressant att lyssna på dig, , men jag tycker att det finns ett antal frågor som du kanske smiter undan från. Du säger naturligtvis att det går bra för basnäringarna i , och jag delar den uppfattningen. Det går väldigt bra för oss i . Det finns en framtidstro som är väldigt positiv. Men hotet kommer ju bland annat från dig, , som i tidningarna sade att utförsäljningen av de statliga verken inte var någon prioriterad fråga. Nej, men när nu har lagt fram sitt budgetförslag ska man ju sälja ut statlig verksamhet för jag kommer inte ihåg exakt men jag tror att det var drygt 30 miljarder . Den enkla fråga som jag ställer, , är: Vilka företag är det som du och dina kolleger i vill sälja ut från ? Vi har ju företag som går bra, som gör investeringar, som skapar jobb. Vi har , , . Vilka företag ska ni sälja, ? 223 () replik: Det är en ganska lustig debatt. Jag kan tala om att det alliansen har kommit överens om är fem företag: , , , och Vin & Sprit. Men det är en rolig debatt. Den har förekommit lokalt i medierna. Frågan är om alliansen och skulle ha några planer på att sälja . Svaret är nej. Det har sagts gång på gång. Det här är ett nytt politiskt grepp. Socialdemokraterna brukar inte prata om sin egen politik. De brukar prata om de andras politik. Men när inte heller det riktigt stämmer inför man ett nytt grepp. Det är det gör här. Då hittar man på en ny politik som driver. Sedan försöker man prata om den. Jag tycker att det kanske är ett retoriskt smart grepp, men det blir inte en bra debatt, och det gynnar definitivt inte demokratin. Norrbottningarna blir bara förvirrade. 224 () replik: Då är det den politiken som tydligen gäller . Det har ju visat sig på andra områden, inom socialförsäkringarna och välfärden i övrigt, att man har ett förslag och ett annat oavsett om man har fört fram det i samband med propositioner eller inte. Men du säger nu på heder och samvete att , och inte är något som har tänkt genomdriva en privatisering av. Och den enkla frågan sedan på slutet: Vad tycker du om Norrbotniabanan? 225 () replik: Jag tror att det vore väldigt bra om sålde ut en hel del av sitt skogsinnehav till norrbottningarna. Som staten har drivit skogsindustrin har man sett till att medverka till nedläggning av sågverk i . Staten har gynnat sina egna sågverk. Jag tycker i och för sig att det är en konstig och trist debatt, för en del av basindustrin i , exempelvis , är privatiserad. De som är anställda där är nog ganska glada över det, för de jobbade tidigare i ett företag som hette NJA. De producerade lite stål, men framför allt genererade de alltid stora förluster. är det ett väl fungerande företag. 226 () replik: tar upp många olika aspekter, men framför allt en hel del runt infrastruktur. Infrastrukturen är viktig. Den är viktig i hela landet, inte minst ute i landsbygd och glesbygd och bland småföretagare. Om jag noterade rätt sade att det är ett stort bekymmer att vi har otillräckligt med medel. Därför har jag en fråga till och till . Om jag förstått det hela rätt när jag har tittat på era budgetmotioner vill ni slopa det bidrag som vi lägger på bredband. Därför är min fråga: Tycker inte att även bredband är en viktig del av infrastrukturen? 227 () replik: Det är en mycket viktig del av infrastrukturen. Däremot är det så att den i stor utsträckning kan finansiera sig själv. Jag tror att det finns anledning att gå in med vissa typer av stöd lokalt. Här är det viktigt att inte minst nätbolagen tar ett lite större ansvar, framför allt de kommunala nätbolagen. Men det är för lite pengar, och från sida föreslår vi 7 miljarder mer när det gäller infrastrukturen. 228 () replik: Det är bra att också tycker att bredbandsutbyggnaden är viktig. Men tror på fullaste allvar att det finns företag som vågar satsa uppe i , i eller hemma i , där jag bor? Där har vi en liten ort som ligger ganska långt från någon stad. Det går inte att tro att man kan göra några vinster där. Är det inte i de fallen som det är viktigt att staten och samhället går in och hjälper till med bredbandsutbyggnaden så att alla företag får möjlighet att utnyttja den nya tekniken? 229 () replik: Jag tror att det är väldigt viktigt att lyssna på företagen, och tar man upp de här frågorna specifikt så tror jag också att vi måste försöka tillgodose dem. Men det är inte en fråga som man i regel tar upp när man pratar om problem. Problemen handlar om sjuklöneansvaret. Det handlar om bristen på kapitalförsörjning, att över huvud taget få medel till den löpande verksamheten. Det handlar om mer regelförenklingar, att slippa en ryckig politik och att ha en bra infrastruktur, framför allt på vägsidan, så att man får iväg de varor man har tillverkat. Det är de normala svar jag får när jag möter företag. 230 () replik: Jag har en fråga till . Jag träffar och lyssnar också på många företagare. Och en av de saker som är viktiga i svenskt arbetsliv och som gör att vi har unika konkurrensfördelar är att vi har arbetsfred och en stabil arbetsmarknad med starka fackföreningar, med relativt hög organisationsgrad, med en relativt aktiv arbetsgivarpart och med kollektivavtal. har blivit kollektivavtalskramare. Jag är inte till övertygad . Upp till bevis! En förutsättning för starka kollektivavtal, vilkas syfte är att utjämna orättvisorna på arbetsmarknaden, är ju starka fackföreningar och hög organisationsgrad. Hur ser på det? 231 () replik: Det är naturligtvis självklart att arbetsfred gynnar näringslivet. Vi ska också komma ihåg att när kollektivavtalen kom till var det faktiskt inte en socialistisk regering. Det är bra att man löser problemen frivilligt ute på arbetsmarknaden. Därför har kollektivavtalen en klar funktion. Det är naturligtvis bra att den som är anställd på en arbetsplats kan vara med i en fackförening. Däremot är det inte bra när fackföreningsrörelsen blir så intimt sammanknuten med regeringspartiet. Det skulle vara bättre om hela fackföreningsrörelsen stod friare i fråga om detta. Jag tror att man skulle få en bättre debatt då, inte minst på arbetsplatserna. 232 () replik: Om man lyssnar på företagarna kan man till exempel välja att lyssna på som hade sin hundraårsfest i och presenterade ett tiopunktsprogram. Några av punkterna var tydligt relaterade till företagsamhet, och några var mer klassisk högerpolitik. En av punkterna i detta program handlade om att man ska avskaffa konflikträtten vid företag som inte har skrivit under kollektivavtal. Jag kan inte citera det, men det var andemeningen i detta. Min spontana fråga är: Vad ska man då ha konflikträtten till? Min fråga till är: Är detta något som du kommer att lyssna på, och är det någonting som vi kommer att se som en moderat politik att minska och inskränka konflikträtten? 233 () replik: Eftersom uppenbarligen varken du eller jag var närvarande och du inte heller kan citera vad som stod är det väldigt svårt för mig att kommentera innehållet. 234 (): Begreppen social ekonomi och socialt företagande börjar få fotfäste i den svenska debatten. De har beskrivits som något mellan de privata företagen med vinstmaximering som mål och den skattefinansierade offentliga sektorns verksamheter. Intresset för den sociala ekonomin hänger intimt samman med dess möjlighet att öka medborgarinflytandet som den skapar nya arbetstillfällen, minskar arbetslösheten och därmed främjar tillväxt. Trots att ekonomi är stark, trots en stark offentlig sektor och trots en rad goda insatser för att få fler i arbete och en ökad social integration står stora grupper utanför arbetsmarknaden. Många riskerar ett permanent utanförskap eller att bara tillfälligtvis tas i anspråk vid högkonjunktur. De etablerade strukturerna räcker inte till. Det behövs något mer. Arbetslinjen måste utgå från människans förutsättningar och behov. En arbetslinje med människan i centrum och som stöds av ett socialt företagande förhindrar utslagning. Människor ges chansen att återta makten och kontrollen över sina liv och att minska sitt beroende av socialtjänst, hälso- och sjukvård, kriminalvård med mera. Social integration genom möjligheter till sysselsättning för grupper med särskilda svårigheter och behov kan liknas vid en trappa med fem trappsteg. Debatten handlar uteslutande om dem som befinner sig överst i trappan. Det är endast de som har ett arbete eller har a-kassa och står till arbetsmarknadens förfogande som arbetsgivarna och de fackliga organisationerna är intresserade av. Jag anser att vi måste debattera hela trappan, där socialt företagande fokuserar på den nedre delen. Om vi återgår till trappan så finns de hemlösa längst ned. Socialbidragstagare och förtidspensionärer finns på nästa trappsteg. Ovanför dem kommer långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna.