prot · GT0914 · 2005-10-13 00:00:00 — Det handlar alltid om att det måste vara långsiktighet, krångliga PBL-regler, planprocessen som tar och hindrar konkurrensen, rigid tillämpning av bullernormer, alla skatter på bostadsbyggande och boende. Det var några exempel. Därför vill jag fråga : Vad har ni gjort för att ta bort de här hindren? är det fler som bor i kommuner som har bostadsbrist än när mandatperioden började. av befolkning bor i kommuner som har bostadsbrist. Nog behöver man riva en del hinder för att bostadsbyggandet ska komma i gång. När det gäller hyressättningen och bruksvärdessystemet skulle jag vilja ställa en fråga till . Hans partikamrater här i ville ju omvandla alla hyresrätter till kooperativ hyresrätt, vilket innebär att de inte ingår i bruksvärdessystemet. Jag skulle vilja höra en kommentar till detta. Det innebär att hela bruksvärdessystemet i bara ramlar ihop om sossemajoriteten i får igenom sitt förslag. 296 () replik: Låt mig säga en sak om bristen och efterfrågan, för det är egentligen det som det handlar om att efterfrågan på bostäder är större . Vad är det viktigaste för det? Jo, det är naturligtvis att människor har arbete, inkomst och framtidstro, att räntorna är låga och allt detta som är ett resultat av den socialdemokratiska politiken. Vi hade en period när ni lämnade efter er en ekonomi som var ett moras, en situation där bostadsräntan på mitt lån var på 15 ½ % och arbetslösheten var uppe i . Vad gjorde människor då? Jo, man tryckte ihop sig i mindre och mindre lägenheter. Det som har hänt är att svenska folket har fått framtidstron åter, att mambor har börjat få jobb och kunnat se att det finns en chans att ta sig ur det här. Då får vi naturligtvis en brist , eftersom ni hade lyckats få ned byggandet till nästan noll. är byggandet i gång. Med alla dessa hinder måste jag säga att det är helt fantastiskt att det byggs så mycket som det görs. Det byggs så mycket att man på sina håll nu måste prata om att prioritera därför att det inte finns byggnadsarbetare så att det räcker för all den bostadsproduktion som är på väg. 297 () replik: Jag kan konstatera att jag inte fick svar på en enda av mina frågor. kan jag säga att det är av byggnadsarbetarna som är arbetslösa, så jag vet inte om det byggs så jättemycket. I min sista replik vill jag säga att vi moderater ser som vår huvuduppgift att riva hinder för bostadsbyggandet, medan Socialdemokraterna och tycks se som sin huvuduppgift att klösa till . Det är det enda som gäller för er. 298 () replik: Jag diskuterar hemskt gärna konkreta saker som fortfarande återstår som hinder för bostadsbyggandet. Men framställ inte situationen som att det inte går att bygga, när det i själva verket är tvärtom! Öppna ögonen och titta på alla dessa byggkranar! och se vad där står! Det är byggboom. Det är bostadsbyggandet som gör att hela byggbranschen går för fulla muggar just . Vi kommer att få kapacitetsproblem och har dem redan om vi ska kunna leva upp till kraven. Andra investeringar måste antagligen stå tillbaka för att vi ska kunna klara hela den anstormning av byggprojekt på bostadssidan som kommer. 299 () replik: nämnde här vad boendekostnadens andel av den disponibla inkomsten är. Jag tyckte att det var väldigt modest, därför att det är inte riktigt överensstämmande med den statistik som finns. Snittet är , och för ensamföräldrar är det . Tittar man på den svenska boendekostnadens andel är den högst i , enligt . Det har varit så i sträck. Det här är resultatet av den socialdemokratiska politiken. Då vill jag väldigt gärna veta vad , som sitter i majoritet, tänker göra för att sänka boendekostnaderna för vanligt folk. Kommer ni att sänka fastighetsskatten på hyresrätterna till exempel? Kommer ni att göra någonting åt instansordningen, så att det inte kostar så mycket med hela denna överklagandeprocess, som också bostadskonsumenterna får betala? Kommer ni att medverka till att ägarlägenheter kan införas? Det skulle också kunna bli en spännande mix i olika fastigheter. Kommer ni att medverka till en modernisering av hyressättningssystemet så att det också byggs fler hyresrätter? Det här är några frågeställningar, men ansvaret är ditt, . Vad tänker ni göra? 300 () replik: Mitt inlägg handlade om att jag ställde mig frågande till att fyra partier över huvud taget kan överväga lagändringar som skulle innebära högre hyror. Och så frågar mig vad jag ska göra för att sänka hyrorna. Ni kunde börja fundera på er egen politik och vad ni är ute efter, varför ni vill ta bort räntebidragen och varför ni vill ta bort investeringsbidragen, som har sett till att vi har kunnat bygga hyresrätter till rimliga kostnader, som har inneburit att många människor som annars inte skulle kunna efterfråga en ny, modern lägenhet har kunnat komma in i den och som har lett till flyttkedjor som gör att mambor kan flytta hemifrån. Ser ni inte att politiken faktiskt fungerar? Visst det behövs mer politik, och det behövs mer insatser för att lösa de problem som finns. Men vi är på rätt väg. Det är alldeles klart. 301 () replik: Jag konstaterar att inte vill svara på frågan hur man kan se till att av boendekostnaden för ensamföräldrar blir annorledes. Jag står upp för det förhandlingssystem som vi har på hyresmarknaden. Jag anser att det är bra att vi har ett bruksvärdessystem. Jag står bakom trepartsöverenskommelsen. Jag är mycket bekymrad över att parti och regering inte har återkommit till med förslag som parterna på hyresmarknaden själva har efterfrågat. gick det in en skrivelse till regeringen igen. Jag vill veta: Kommer att stötta trepartsöverenskommelsen? 302 () replik: Ja, den reformering som föreslås tycker vi är helt okej. Det är faktiskt ett socialdemokratiskt partikongressbeslut också, när det gäller nyproduktionshyrorna. Det är inga som helst problem. Jag återkommer till frågan om allmännyttans hyresledande roll, för den är oerhört viktig. Jag förstår att ingen av er pratar om det och att ingen av er kommenterar det för det innebär ett systemskifte på hyresmarknaden, även om det inte sker över . Men jag har gett er möjlighet att här ta avstånd från min beskrivning, så som jag har fått den från tidigare debatter. Är det någon av er som ställer upp på det hyressättningssystemet och att det är allmännyttan som är tak vill jag gärna höra det. 303 () replik: Både och jag är glada över att det byggs mer, men om det är en riktig byggboom kan vi väl diskutera. På , med hälften så stor befolkning, bygger man 80 000 lägenheter just . Det fattas ändå bostäder, och det är också viktigt vad man bygger. När det gäller hyresrättssidan ligger vi på någonstans mellan 7 000 och 8 000 lägenheter. Jag är lite osäker, men jag tror att också kategoribostäder räknas in där. Det här kommer ju inte att räcka, , till alla de ungdomar som behöver bostäder. När jag nu läser de förslag som finns i departementsskrivelsen ser jag att det finns med ett förslag om ett investeringsbidrag. Men i volym och omfattning handlar det om ett par tusen, två och ett halvt tusen, lägenheter . Då är min fråga till : Tycker han att det behöver byggas mer, och tycker han att det behöver byggas mer hyresrätter? Är då de här villkoren tillräckliga för att klara det? 304 () replik: Jag tror att vi måste ligga på ungefär den nivå som vi närmar oss nu det är kanske 33 000 under det här året under en för att beta av den brist som finns på bostäder. Men det är i vissa delar av landet som det här behöver göras. Vi har ju sett med investeringsstödet att det måste till politiska åtgärder och antagligen olika former av stöd från staten för att vi ska kunna uppnå det. Då får vi naturligtvis lösa det när det nya bostadsfinansieringssystemet ska komma till, på ett eller annat sätt. 305 () replik: Det är ju bra att jag får ett sådant besked. Det var inte riktigt vad statsministern sade i en intervju . Det låter bra att vi är på samma spår, och jag. Men jag anser fortfarande att volymen hyresrätter måste öka betydligt utifrån dagens nivåer och att vi tillsammans måste se till att det blir så. Då menar jag att de förslag som finns inte räcker till, tyvärr. Och undrar jag om har ungefär samma åsikt som jag i den frågan. 306 () replik: Nja, där vill jag nog ändå säga att fördelningen mellan vad som ska byggas i första hand är en fråga för de lokala politikerna och för kommunerna. Jag vill inte stå här och säga att så och så mycket ska vara hyresrätter i den ena eller den andra delen av landet. Men eftersom vi vet att det behövs mer hyresrätter är det klart att stödsystem och sådant måste till för det. Och det är ju den enda form av bostadsproduktion som vi kan stödja utan att vara oroliga för att vinsten av det sedan hamnar i privata fickor. 307 () replik: Jag vill gå tillbaka till hyressättningssystemet, eftersom var lite intresserad av det. Socialdemokraterna har verkligen det yttersta ansvaret att fånga upp trepartsöverenskommelsen, så som den var från början. Vad jag förstår haltade den ett tag, men den är nu på väg att återigen kunna bli en trepartsöverenskommelse som kan gälla . är det upp till Socialdemokraterna: fram förslaget om ett förändrat hyressättningssystem i enlighet med trepartsöverenskommelsen, som gör det möjligt att få ett annat hyressättningssystem för just nyproduktionen! Det är det som vi behöver. Se till att den kommer på bord med det snaraste! Det skulle jag vilja. Och jag skulle vilja ställa motfrågan till : Kommer Socialdemokraterna under den här mandatperioden, och helst , att ge oss en chans att ta ställning till ett bra förslag? 308 () replik: De tre parterna är inne i en diskussion igen. Det är självklart att vi måste avvakta resultatet av den. Men jag har absolut ingen anledning, för min del, att inte skynda på det här. Jag tror att det är en bra lösning som har framkommit, att förhandlar fram en nyproduktionshyra och att man på det sättet kan lösa just den lilla problematiken. Men det var det jag försökte prata om, att det kan man lösa, men man ska inte ge sig på allmännyttans hyresnormerande roll. Där undrar jag vad står . 309 () replik: Jag har en annan fråga som också har med hyreslägenheter att göra. Jag var i och träffade ganska många socialdemokrater också. Där hade man ett intresse från oss på den borgerliga sidan av att lyssna till människorna som bodde på landsbygden och som väldigt gärna ville bygga även hyreslägenheter i de mindre tätorterna och på landsbygden. Men Socialdemokraterna sade nej. Jag undrar varför. Jag tycker att det är ganska viktigt att man ger rätt signaler uppifrån, det vill säga från parti, ut till bygderna. Då kan vi se till att vi får en rörlighet på bostadsmarknaden och att man även beaktar möjligheten att ha hyresrätter på landsbygden. 310 () replik: Det socialdemokratiska partiet är inte emot hyresrätter på landsbygden, så det där förstår jag över huvud taget inte. Det är möjligt att det är något uttryck för precis det som jag sade, att vad man tycker måste man lösa i den kommunala politiken. Och vad man har för skäl för det här har jag ingen som helst aning om. Men hyresrätten är en alldeles utomordentlig upplåtelseform, även på landsbygd, vid sidan av bostadsrätter och egnahem. Jag konstaterar att ingen över huvud taget har svarat på min fråga om allmännyttans normerande roll, som är oerhört viktig för landets hyresgäster. Då får jag väl dra mina slutsatser själv. 311 (): efter många andra debatter och när, i bästa fall, två åhörare ur förutom talmannens stab är närvarande, tänker jag inte hålla ett långt anförande. Men jag ska i alla fall säga några ord i hopp om att få vissa frågor på dagordningen, frågor om den svenska demokratin . Det var faktiskt så att jag fick uppdraget att skriva en rapport för Interparlamentariska unionen om det civila samhället och demokratin . Det blev ett mycket spännande arbete. Jag fick titta tillbaka lite grann och såg Mödrarna på och kvinnoorganisationerna i och Free Mandela-rörelsen i och hela kedjan av fredliga revolutioner i . I var och en av de här stora dramatiska förändringarna, som alla gick mot demokrati, spelade det civila samhället en mycket stark roll. Det handlar alltså om fristående organisationer, inte etablerade sedan evigheter, gräsrotsrörelser som ändrar världens historia . Det var mycket roligt att studera den här kedjan av positiva fakta. Det var ännu starkare att göra det eftersom jag gjorde det strax efter tsunamikatastrofen när plötsligt väldigt många grupper och individer från hela världen ställde upp för att hjälpa katastrofens offer. Det är en positiv bild över vad människor som vill handla kan åstadkomma. Sedan, när detta arbete var slut, vände jag blicken mot . Vad såg jag här? Skandaler i ungdomsorganisationerna, skandaler kring invandrarorganisationer, obehagliga fakta som verkar ha lite djupare rötter än vad vi ser. Jag ställde mig frågan hur det står till med det civila samhället i . är ett land som mycket ofta berömmer sig själv för sina starka traditioner av folkrörelser. Men håller de här traditionerna över hela fronten? Finns det inte i vårt samhällssystem svagheter som åstadkommer sådana fenomen som dem som jag just har nämnt? Jag tror att vi måste tänka ordentligt på de här frågorna. Jag tror att det är väldigt svårt för nya grupper att börja agera i . Vi har gamla traditionella mycket starka folkrörelser. De är väletablerade. De flesta av dem är också mycket rika. De har hunnit samla på sig ansenliga kapital. Och de samarbetar mycket bra åt alla håll inne i samhället. Men var finns utrymme för de nya kvinnorörelserna, de som vill försvara och ? Jag vet att de hankar sig fram från halvår till halvår på bidrag. Var finns utrymme för invandrarnas organisationer? Jag menar inte där man uppifrån skapade paraplyet. Staten säger: ska vi lösa problemet. Och så börjar man uppifrån bygga något som ska samla det fria civila samhället. Det går faktiskt emot själva väsendet i det civila samhället. Antingen växer det nedifrån och upp, eller så finns det inte. Man kan inte kommendera fram födelsen av positiva skapande folkrörelser. Jag tror att en svaghet i hela systemet också ligger i sättet att finansiera det civila samhället. Bidrag är inte ett skapande sätt att finansiera, och det skapar beroende också. Därför vill jag att denna korta beskrivning ska noteras till protokollet och kanske tillsammans med min motion i samma ämne leda till att frågan om det civila samhällets tillstånd i hamnar på dagordningen. 312 (): Ärade ledamöter i kammaren! Det är nu Estonia förliste och över 850 människor förlorade livet. Den officiella förklaringen var att fartyget förlorade bogvisiret. Det föll av under gång och drog med sig bilrampen ned, vatten kom in på fartygets bildäck och fartyget sjönk. Problemet med den förklaringen är att den är omöjlig. Ett fartyg som får in vatten ovanför vattenlinjen uppe på bildäck, som är vattentätt, förlorar väldigt snabbt sin stabilitet och kapsejsar, slår runt, och kan flyta om skrovet är intakt uppochnedvänt i veckor på den luft som finns inneslutet. Men vi vet att Estonia i stället sjönk väldigt snabbt, på . Det indikerar ett massivt intag av vatten, också under vattenlinjen. Det är därför som haveriutredningen har kritiserats av en enig sjösäkerhetsvärld som har underkänt den här utredningen. Det är därför frågan kommer tillbaka till . Bristerna i undersökningen som gjordes är många. De mest basala uppgifterna för en haveriutredning är att undersöka hela skrovet på ett fartyg som har sjunkit, om det finns hål eller skador på det eller inte, att undersöka om lasten inne på bildäcket har varit surrad ordentligt på det sätt den ska vara, att undersöka om luckorna har varit öppna eller stängda som de ska vara, att undersöka huruvida dörrar som är vattentäta har varit stängda på det sätt de ska vara, men ingenting av det här gjordes av haveriutredningen. Vi vet inte svaret på den frågan. Vad vi däremot vet är att någon kort efter att fartyget förliste var nere på botten och öppnade ombordkörningsrampen. Det vet vi därför att om man öppnar rampen och sedan försöker stänga den igen så fastnar de räcken som fälls ut. Det finns i det offentliga officiella utredningsmaterialet bilder som jag nu visar upp för kammarens ledamöter som visar hur de här räckena ligger avskurna på havets botten bredvid Estonia. Vem öppnar en bilramp som väger över ? Hur bär man sig åt utan att någon uppe på ytan som har hand om haveriutredningen märker detta? Vad är syftet med att öppna en tung ombordkörningsramp in till bildäcket? Vad är det man vill göra där inne? Det här kunde ske under förevändning av att man letade efter fartygets bogvisir. Man påstår i haveriutredningen att man letade och hittade det först från Estonia. Men vi har bilder som togs när man letade efter Estonia av ett finskt marint fartyg som visar Estonia på havets botten. Jag visar upp den bilden här för kammarens ledamöter. På de här sonarbilderna finns ett föremål vid eller bredvid fartygets för som i storlek och form överensstämmer med bogvisirets storlek och form. Vi har också i det utredningsmaterial som är offentligt och officiellt hittat ett fax från den finska haveriutredaren som han skickade till sin svenska kollega som bekräftar att man har hittat bogvisiret. Man har till och med filmat bogvisiret. Det här är innan utredningen påstår att man hittade det. Varför låtsas man leta efter ett bogvisir ? Varför förtiger haveriutredningen det faktum att man faktiskt hittade det i ett skede? De här frågorna har fått en ny aktualitet efter att en svensk tulltjänsteman berättat i program att militära transporter hade skett ombord på samma månad som fartyget förliste. Försvarsmakten här i erkände detta, och regeringen tillsatte att utreda det. Det var intressant, för vi vet alla att det inte bara var svensk försvarsmakt som var intresserad av tidigare sovjetisk krigsmateriel. Hela västvärlden var intresserad av att komma åt det som varit hemligt i det forna . Vi vet här också i riksdag efter behandling att köpt rysk krigsmateriel av det privata företaget som hade smugglats ut ur det sönderfallande till Försvarsmakten här i . Men regeringen gav ett väldigt smalt mandat till sin utredning. Han fick i uppdrag att endast granska Försvarsmaktens eller FMV:s förehavanden när det gällde militära transporter, ingenting annat. Han fick endast mandat att granska september månad 1994, ingenting annat. Han fick inte höra någon under ed. Därför är den viktiga frågan om huruvida Estonia hade en militär last också under förlisningsnatten inte utredd. Vi vet inte om så var fallet. Det är oacceptabelt. Vi vet nu att det inte är klarlagt hur och varför Estonia sjönk. Vi vet att tredje part, okänt vilken, berett sig tillträde till bildäcket veckorna efter förlisningen. Vi vet att det kunnat ske under förevändning av sökande efter visiret. Vi vet att denna tredje part letade efter något av betydande värde ombord på vraket. Vi vet att Hirschfeldts utredningsuppdrag utformades så att frågan om Estonia hade en militär last ombord under olycksnatten inte kunde besvaras. Därför kräver vi full klarhet i den här frågan. Vi är skyldiga de mer än 850 människor som dog att ta reda på vad som verkligen hände. Det är viktigt också för människors tilltro till myndigheter här i . Vi måste kunna lita på haveriutredningar. Vi måste kunna lita på regeringen. Vi måste kunna lita på att utför sitt uppdrag att granska regeringen. 313 () replik: Jag har egentligen ingen fråga till . Jag vill bara uttrycka min tillfredsställelse med att den här frågan tas upp igen. Jag kommer själv från . 26 nämndemän från tingsrätten där var med på båten. Det spelar inte så stor roll, för det är , kan man tycka. Men när man inte på ett tillfredsställande sätt kan ge ett klart svar på frågorna varför och hur Estonia sjönk kommer de frågorna alltid att leva med oss. De kommer att leva med i nästa generation och generationen efter den. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att frågan kommer upp. Vi är några som har skrivit en motion och jag vill uppmana till att behandla den väldigt seriöst och till att göra om haveriutredningen. 314 () replik: Jag tror att har helt rätt i att det inte går att lägga locket på i en sådan här fråga, speciellt inte när så många omständigheter är outredda och speciellt inte när det i utredningsmaterialet går att hitta såväl fotografier som filmdokument och andra dokument som visar på något helt annat än det som haveriutredningen påstår. Varje människa som sätter sig in i det här materialet förstår att något är väldigt fel. Det är därför vi med tillfredsställelse kan konstatera att det nu är ledamöter från sex av sju partier som i en tvärpolitisk motion lägger fram förslag om att göra en utredning av detta. Vi kan också konstatera att den här frågan diskuteras i det estniska parlamentet. För tio hade man inte så stora möjligheter att agera där. Det var ett samhälle under utveckling. finns det en djup otillfredsställelse med att de här frågorna inte är utredda och att den allvarligaste olyckan i våra länders sjöhistoria inte på något sätt har klarlagts. 315 (): För att jag inte skulle bli så ensam i debatten här i kammaren tog jag med mig ett litet husdjur som stöd. Det symboliserar det ämne som jag ska prata om. Det här är inte farligt, jag lovar. Debatten har pågått i många timmar. Många kloka och en del, enligt min åsikt, kanske inte så kloka ord har sagts i viktiga ämnen. Det jag ska prata om är kanske inte lika viktigt som utsatta barn eller rättstrygghet, men det handlar ändå om trygghet. Det handlar om att jag ska kunna känna trygghet där jag bor. Jag ska kunna känna mig trygg för att inte få en giftorm eller spindel i sängen eller möta en kamphund i trappuppgången. Farliga husdjur är något som jag har förstått berör väldigt många människor. Den här ormen är snäll. Den är mjuk och gosig. Man kan krama den och den kan kramas, men den kramas inte för hårt. Den bits inte. Det finns ormar som inte är lika snälla men som folk ändå har som husdjur. har det dykt upp ett antal fall där ormar även giftiga har rymt från lägenheter. En familj i som skulle renovera ett kök hittade en majsorm bakom frysen. En kvinna i blev av med sin tigerpyton. Den är ganska stor. Det var en annan människa som hittade den i en park . En giftorm försvann i och fick dras fram under golvet. Det har också förekommit inte minst i närheten av där jag bor, i att en ormägare har blivit biten av sin spottkobra så att hans liv var i fara. Detta är inte acceptabelt. Många fler än jag har reagerat. Det visar bland annat alla de motioner som har väckts under allmänna motionstiden här i . Jag tror att man måste ta människors oro på allvar. Jag själv kan inte se om en orm är giftig eller inte. Med anledning av min motion till ville tidningarna ha några spektakulära bilder. drog därför med mig till terrariet i . Jag fick göra bekantskap med en ganska snäll orm; den var stark. Bakom mig var det en mycket giftig mamba. Om jag mötte de två ormarna skulle jag inte kunna se vilken av dem som är giftig. Det finns ett antal lagar och regler kring de här frågorna. De behöver ses över. I överlåter regeringen åt kommunerna att meddela föreskrifter om man måste ha tillstånd för en orm. Det finns också andra kompletterande regler i förordningen om miljöfarlig verksamhet. Jag tycker inte att det ska vara frivilligt för kommunerna att ge ut föreskrifter om tillstånd. Det ska vara obligatoriskt. Djuraffärer som säljer ormar och spindlar kan upplysa om att det krävs tillstånd och till och med dela ut ansökningsblanketter. Det får inte bli så som det är i , eller åtminstone var , att det enligt papperen bara finns en ormägare men djuraffärerna säljer mat och andra tillbehör som om det skulle finnas 100 ormar i . Man vet inte om de är giftiga eller inte. De här ormägarna vet förmodligen inte att det behövs tillstånd. I en del kommuner behöver man ha tillstånd, i andra kommuner behöver man inte ha tillstånd. Det minsta man bör göra är att se över reglerna och se till att göra kravet på att söka tillstånd obligatoriskt.