prot · GT0917 · 2005-10-19 00:00:00 — När får vi ett lagförslag som ger de äldre rätt till valfrihet? 40 (): Jag gissar att en och annan väljare som gick in i socialdemokratiska valstugor förra valrörelsen och frågade vad Socialdemokraterna ville göra åt äldreomsorgen fick Trygghet på ålderns höst i sin hand. Där stod det: Detta är våra löften om vi får väljarnas förtroende. Där stod det: Vi vill bygga 10 000 nya äldrebostäder. På den direkta frågan när drygt 10 000 har försvunnit svarar : Det stod inte i vårt valmanifest. Det är ett mycket tydligt budskap. Det är ett mycket tydligt budskap inför den kommande valrörelsen om allt som står någon annanstans än i valmanifestet. Det säger i talarstolen, de äldreprogram, miljöprogram och skolprogram som tas fram kan man glömma. Väljarna ska bara läsa valmanifestet. Jag är lite bekymrad, herr talman, för förtroendet för politiken ifall vi försöker ägna oss åt den typen av hårklyverier. Det vore betydligt klädsammare, , ifall du sade: Vi har misslyckats med detta löfte. Det vore klädsammare ifall tog den debatten i stället för att säga: Vi kände inte till löftet. Även äldre är individer. Det är en oerhörd självklarhet. Ändå behöver det sägas, för på inget annat område i har kollektivismen slagit igenom så starkt som i synen på äldre. När du har fyllt 65 ska du gå i pension, du ska inte jobba. När jag kommer in på äldreboende har vi fyrkantiga system som gör att jag inte får en valfrihet. Individens rättigheter glöms bort. Integriteten, möjligheten att stänga dörren om mig, försvinner. Allra sist, herr talman, är det klart att det är så, precis som pekar på, att det finns väldigt mycket som är bra i det som sker i äldreomsorgen . Vi kan vidareutveckla den mycket mer med den personal vi har genom att se till att den har vettiga karriärvägar och vettig löneutveckling, vilket den inte har . Men det som oroar och det som bekymrar är det som inte fungerar de tusentals människor som inte får plats i äldreboenden på grund av att regeringen har svikit det löfte de gav i förra valrörelsen. 41 (): , har inte ställt sig bakom värdighetsgaranti, därför att vi har uppfattat att det som ni har talat om är miniminormer, alltså den lägsta tänkbara nivån. Vi har i stället nu försökt lyfta fram detta med kvalitetssäkring och gett i uppdrag att titta på kvalitetsnormer. Där har och tyvärr inte kunnat enas. Men jag hoppas att vi nu har öppnat för en dialog om hur vi kan säkerställa en kvalitet i äldreomsorgen, så att det här inte bara blir en lek med ord utan att vi verkligen börjar diskutera det. Då handlar det om att ha någon form av nationell norm. Ska man säkerställa en nationell norm så att den når de äldre på särskilda boenden eller de som bor kvar i hemmen, då blir det någon form av lagstiftning. Hur ska vi annars som nationella politiker kunna bli trovärdiga i detta? Då blir det en spännande fråga, , när dina allianskamrater nu talar om värdighetsgaranti eller andra typer av kvalitetssäkringar, hur du som alliansbroder i alliansen ser på detta. Vill man nu få genomslag för någon nationell norm brukar man använda lagstiftning. Vad jag hör är att är väldigt skeptisk till en sådan, så det skulle vara intressant att få veta hur ser på detta. Detta med hur vi fixar tillsynen är något som vi gemensamt behöver fundera över. Jag tror att styrs äldreomsorgen av två lagar, socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen, och däremellan finns det ett glapp. Jag och skulle gärna se att vi samordnade dessa i en äldreomsorgslag. 42 (): Den här debatten visar att det finns stora utmaningar. vill lösa problemen med mer av samma toppstyrda åtgärder som har skapat problemen i äldreomsorgen, men det är en politik som står vid vägs ände. behövs något nytt, en ny regering som ger förutsättningar för en hållbar utveckling och ger omsorgerna möjligheter att utvecklas. Självfallet, , ska vi ha nationella mål och en nationell kvalitetssäkring. Däremot ska vi hålla fingrarna borta från mycket av det som sköts bäst på nivå. Jag har till skillnad från , och andra ett förtroende för att man med förutsättningar som är goda kan lösa de här uppgifterna på lokal nivå. Kommunpolitiker i samråd med de berörda vet bäst hur den lokala lösningen ger bästa resultat. Jag vill ha en regering som minskar pappersarbete och byråkrati för att i stället öka personalens tid med de gamla. Jag vill se en regering som ger en ökad valfrihet i boendet, en regering som kortar vårdköerna, en regering som lägger grunden för en bra välfärd på äldre dar genom en sund företagsam ekonomi som kan bära omsorgskostnaderna. Bilden av hur det ser ut i stort kan vi vara överens om. Skillnaden är att regeringen åter tror att problemen löses med fjärrstyrning, medan vi från tror att lösningarna finns i verksamheten, att det handlar om att ge utrymme för entreprenörssjälarna och att lyssna på de gamla. 43 (): Många nysvenskar har av olika skäl inte hunnit tillägna sig svenska språket och våra seder här i landet innan de av ålderdom, sjukdom eller andra skäl har fått behov av vård och omsorg. Vi tycker att det är väldigt viktigt att man tar hänsyn till dessa människors särskilda behov och vanor. Därför är det förhoppning att man inom ramen för Kompetensstegen även ska kunna lyfta fram personal som har spåkkunskaper och insikter om många kulturers olika vanor och rutiner, så att man ökar förmågan att möta de nya önskemålen inom omsorgerna. Personal från olika kulturer blir på det sättet i allt större utsträckning en förutsättning för produktion med hög kvalitet. Personal inom vård och omsorg arbetar allt oftare i omsorgstagarnas egna hem. Det ställer stora krav, vilket också är en orsak till att det behövs en ökad satsning på utbildning. tycker att det är väldigt viktigt att värna det kommunala ansvaret. Därför är jag lite skeptisk till det resonemang som förs här kring att lagstifta med nationella normer. Det är oerhört viktigt att det inte görs på ett sådant sätt, vilket jag tycker verkar vara en överstatlig syn från alliansens sida. Det ska vara så oerhört toppstyrt. Jag tror att det är just där, som sade, i dialogen mellan individerna på lokalplanet och i den kommunala verksamheten, som man kan hitta de bra lösningarna. Därför är det viktigt att vi har kvar det kommunala självstyret på det här området och inte trampar på det. Avslutningsvis vill jag säga att jag också väldigt gärna skulle vilja se att man gjorde fler försök med att ha djur i äldreomsorgen. Att ta hand om en hund tror jag kan vara ett väldigt bra sätt att hålla sig frisk längre, och det vinner vi alla på. 44 Statsrådet (): Det var en lite rolig vändning som gjorde. Jag kan bara hålla med. Jag tror att det vore bra om vi inom äldreomsorgen och äldreboendena hade utrymme för större variationer så att det också till exempel fanns möjlighet att ha husdjur eller andra inriktningar på ett boende. När vi är fler som blir äldre blir också gruppen alltmer heterogen, och det måste också synas i lösningarna. Jag vill ge en kommentar till om värdighetsgarantin. Det är ju så, , att vanvård inte är tillåtet. Det är inte så att det saknas lagstiftning, att det finns regler som säger att man får vanvårda personer inom äldreomsorgen, att man får behandla människor så att de inte kommer ut på eller att man får behandla människor så att de inte får av den beslutade åtgärden. Självklart är det totalt otillåtet! Därför menar jag att det är viktigt att vi kan föra en diskussion om hur vi också ska komma åt att nuvarande lagstiftning och regler inte följs. Vi kan behöva fler regler. Jag är inte främmande för det. Jag tror att det är nödvändigt. Men det är också så att de regler som redan finns inte alltid följs. Där är det ju inte så att det finns någon ensidig partifärg på de kommuner som till exempel inte har genomfört besluten om boenden när man har fattat beslut. Dessvärre tror jag att vi inom alla partier har kommuner där det finns fall där man inte har följt detta. Det är intressant att lyssna på alliansens totala splittring i synen på hur äldreomsorgen ska styras. Å ena sidan finns det krav på närmast nationell rättighetslagstiftning. Å andra sidan säger att vi över huvud taget inte ska ha någon ökad nationell klåfingrighet eller styrning av äldreomsorgen. Det skulle vara intressant att få en förklaring på hur det här ska gå ihop i de olika perspektiven. För egen del tror jag att det är viktigt att komma ihåg att äldreomsorgen är en verksamhet och också i fortsättningen bör vara en verksamhet med en betydande frihet för kommuner att organisera verksamheten. Men i förhållande till är jag beredd att skärpa den nationella styrningen. Vi ska dock naturligtvis göra det på ett sådant sätt att vi inte går för långt och inte förhindrar kommunernas möjligheter att själva driva utvecklingen inom sin verksamhet. Jag vill också säga något, herr talman, om detta med alternativen och hur det ser ut . Vi kan länge diskutera de problem som finns . Delvis kanske vi är oense, men delvis tror jag också att vi är ense om en del av problembeskrivningen. Det vi blir mer oense om är hur detta ska lösas . Då är det så, vilket inte har redovisats här i debatten, att det som och alliansen går till val på, och som man säger sig vara överens om, är kraftigt sänkta skatter och än mer sänkta skatter . har ju gått så långt som att säga att var femte skattekrona ska bort . Men det är som vi har de stora utmaningarna när det gäller att betala för en gemensamt finansierad äldreomsorg. Det är naturligtvis så det syns huruvida man verkligen är beredd att stå upp för en gemensamt finansierad vård och omsorg. Det gäller att vara beredd att se till att vi har tillräckliga resurser för att finansiera den. Det är ju så att man nu vill gå till val på höjda avgifter inom sjukvården, kraftigt höjda avgifter för läkemedel och avgifter varje gång man hämtar ut ett läkemedel. Dessutom finns förslag om att man ska ha sjukintyg , vilket kan innebära uppemot 15 000 fler personer på vårdcentralerna som kommer dit inte för att de behöver läkarens hjälp för att bli bra, för det behöver man inte för en förkylning, utan för att man behöver ett intyg. Det är klart att de här åtgärderna i allra högsta grad påverkar vilka förutsättningar vi har i andra änden att förbättra vården ooch omsorgen för våra äldre. 45 (): Det var en logisk kullerbytta. Alliansen var överens och alliansen var inte överens. Det var bådeoch. Alliansen är väldigt överens om en fritt-val-reform inom äldreomsorgen, och vi lägger alla mer pengar till kommunerna än vad och och samarbetspartierna gör just för att äldreomsorgen ska kunna förstärkas. Sju av tio svenskar känner oro inför sitt åldrande. Vanvården är ett faktum vad än säger. Och jag tror inte att deras oro på något sätt har blivit mindre , snarare större när de hör att Socialdemokraterna inte ens vet vad de har lovat i valet. 10 000 nya platser är ett vallöfte som glömdes bort, sopades under mattan. Förklaringen om varför äldreomsorgen har nedrustats har också uteblivit. Sanningen är att neddragningen beror på den svaga utvecklingen av skattekraften i landet. Vi vill göra det lönsamt att arbeta, och vi vill se till att företagande och nya jobb kan växa. Om hade haft samma tillväxt som hade kommunerna i vårt land haft mer i sina kassor för äldreomsorgen och allt det andra. säger att det ska bli bättre för de äldre och för personalen efter valet . Varför ska vi tro dem? Varför ska vi tro att ett parti som har haft på sig att åstadkomma förbättringarna men struntat i det ska lyckas senare? vill vara garant för en trygg äldreomsorg. Vi vill sätta människovärdet i centrum. Vi vill ha en värdighetsgaranti som garanterar en trygg nivå för alla kommunalt beslutad. Vi vill att alla själva ska få bestämma var de ska bo. Vi tycker att anhörigvårdarna ska stödjas och ha avlastning. Vi vill också höja statusen för vårdpersonalen. För de äldres trygghet behövs en ny regering och en ny politik. vill prioritera äldrefrågorna inte bara i valrörelsen utan också i ett regeringsarbete. 46 Statsrådet (): Vi socialdemokrater har varit drivande för att utveckla och bygga ut äldreomsorgen i vårt land. Vi är stolta över att vi har en äldreomsorg som många, från de allra flesta länder runtom i världen, kommer hit för att studera. Vi är stolta över det mycket bra arbete som personalen utför. Men vi är inte nöjda. Och vi har stora ambitioner för hur vi ska fortsätta att utveckla äldreomsorgen. Det är det som bland annat är mitt uppdrag. Alliansen, , är ju överens om försämringarna för de sjuka, och ni är överens om kraftigt sänkta skatter. Däremot är ni inte överens om hur förbättringen av äldreomsorgen ska gå till. Det gäller till exempel den viktiga frågan om huruvida det ska vara genom ökad nationell styrning eller minskad nationell styrning. Det finns mycket att göra inom äldreomsorgen, och det var naturligt att inleda med att säga det som jag sade; att vi i den här debatten har fokuserat mycket på de problem och brister som finns. Men det är självklart så att det inte bara finns brister. Det finns mycket att vara stolt över inom svensk äldreomsorg, och det finns väldigt mycket att utveckla. Jag reser runt och träffar oerhört mycket personal inom äldreomsorgen. Jag träffar många pensionärer. Jag får vittnesbörd om den stora utvecklingskraft som finns i den svenska äldreomsorgen och de många tankar, ambitioner och som finns hos personalen, de berörda pensionärerna och deras anhöriga och om hur många bra idéer det finns om hur detta ska utvecklas. Det är vårt ansvar som politiker att ge dem förutsättningar för att driva utvecklingen. Det handlar om pengar, det handlar om kompetensutveckling och det handlar om det strukturella stödet i form av lagstiftning, regler och normer. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § (forts. från 8 §) Kulturmiljövård (forts. KrU2) 47 (): Endast genom att studera historien kan vi säga något om framtiden. Det är därför glädjande, tycker jag och , att vårt eget kulturarvs betydelse har ökat i samhället. Det ser vi många exempel på. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är en förutsättning för att kunna bygga upp vår egen identitet men också för att kunna respektera andras kultur och värden. Att värna och värdera sin egen kultur och bejaka mångfald och värdesätta andras kulturer är en förutsättning för en positiv integration. Byggnader, kulturlandskap, kulturhistoriska kulturföremål och dokument tillhör den synliga, materiella delen av vårt kulturarv. Här har arkiv, bibliotek och museer ett särskilt ansvar. Det handlar om ett inåtvänt arbete som att registrera, vårda och magasinera, men det handlar också om ett utåtriktat arbete i form av utställningar, visningar, forskarstöd med mera. Kulturmiljöarbetet är beroende av att kunna ha en långsiktig planering, vilket ibland omöjliggjorts av regeringens kortsiktiga förändringar av anslagen. Det kan vi se om vi tittar bakåt , något som också har påtalat som ett stort problem. När jag nu är inne på vill jag ta tillfället i akt och påtala att har antalet byggnader som fallit inom ramen för ansvarsområde för kulturmiljövård ökat. Även om regeringen i någon mån har ökat anslaget, anser vi kristdemokrater att det inte är tillräckligt. Dessutom ska ämbetet nu delas upp och delar ska flyttas till . Det är någonting som vi kristdemokrater tycker är obegripligt med tanke på vilka långtgående konsekvenser som vi tror att det kommer att få framöver. Detta har vi tidigare hävdat, och det står vi fast vid. Med anledning av dagens betänkande har vi kristdemokrater ett antal reservationer, dels sådana som bara vi kristdemokrater står bakom, dels sådana som vi har tillsammans med flera partier i alliansen. Det handlar om skydd av gamla ortnamn, vilket har varit inne på, försäljning av arkeologiska fynd, kostnadsansvar för arkeologiska utgrävningar, intrångsersättning för skogsbruket och utförsel av kulturföremål ut ur landet. Jag ska här närmare beröra några. Trots att kyrkan har skilts från staten har staten ett fortsatt ansvar för det värdefulla kulturarv som våra kyrkor utgör. Det är ett kulturarv som har betydelse för hela samhället och inte enbart för medlemmar. Den kyrkoantikvariska ersättningen är en överenskommelse mellan staten och kyrkan. Överenskommelsen handlar om statens åtagande för att underhålla och bevara . Vi kristdemokrater har ända sedan beslutet fattades i ifrågasatt om den kyrkoantikvariska ersättningen är tillräcklig. Vi gjorde det i samband med att beslutet togs, och vi har upprepat det år . Trots denna statliga ersättning har nämligen svårt att klara underhållet av kyrkorna. Och på många håll i landet har kyrkor lagts i malpåse och står mer eller mindre och förfaller. Detta tar vi upp i reservation 4, under punkt 8, vilken jag yrkar bifall till. Dessutom väljer regeringen att i årets budget dra undan från avtalet för att sedan säga att man ska lägga tillbaka det etappvis. För oss kristdemokrater är detta förfarande från regeringen helt oacceptabelt, och vi har tillsammans med våra allianskamrater ett särskilt yttrande i betänkandet i denna fråga. Jag antar att detta kommer att tas upp också i budgetdebatten . Här är Socialdemokraterna skyldiga att ge en förklaring. Jag ska säga något om de kyrkstäder som vi har i . Av dem finns det minst 16 bevarade. Dessa kyrkstäder finns i , och . Kyrkstäderna används i viss mån fortfarande enligt gammal tradition. Vi kristdemokrater har tidigare tagit upp frågan om skyddet för våra kyrkstäder. Frågan har varit föremål för utredning. Utredningen har kommit fram till att det behövs ett starkt skydd för kyrkstäderna och deras tradition. Det skulle trygga ett långsiktigt bevarande av kyrkstäderna. Dagens lagstiftning mäktar inte med det skyddet. Vi efterlyser, tillsammans med , , ett lagförslag från regeringen som ger våra kyrkstäder ett lagskydd. Min fråga till Socialdemokraterna är: När kommer det? Jag hoppas få ett svar på den. Avslutningsvis står jag självfallet bakom samtliga reservationer där finns med, men för tids nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 4 under punkt 8 och till reservation 7 under punkt 10. 48 (): Många områden i vårt land är mycket rika på fornminnen. Detta brukar uppmärksammas vid byggnationer av olika slag hus, industrier, infrastruktur och så vidare. Innan byggnationerna får påbörjas ska marken undersökas. Kostnaderna för en eventuell arkeologisk utgrävning åvilar markägaren. Det innebär i de flesta fall inte något större problem om det är ett stort bolag som ska exploatera ett visst markområde. Om det däremot är en liten företagare kan det innebära nästintill oöverstigliga hinder. Det tar tid att göra arkeologiska utgrävningar. Dessutom kostar det pengar. Resultatet kan faktiskt bli att en viktig fyndplats inte grävs ut därför att markägaren avstår från att utveckla eller bygga ut sitt företag. Hon eller han undviker att bygga för att slippa ta de kostnader som är förknippade med dessa arkeologiska utgrävningar. I vissa fall där byggnationer eller skogsavverkningar har gjorts har det efteråt upptäckts att fornfynd har förstörts genom slarv eller på grund av att fornminnena inte har varit kända. De lagar som gäller i med egenfinansiering för exploatören innebär att en del förtagare inte utvecklar sitt företag, vilket faktiskt kan få negativa konsekvenser för arbetstillfällen. Arkeologiska utredningar och undersökningar som är till nytta för samhället ska finansieras via samhällsmedel anser vi i . Det är viktigt att man ser tillväxten i samhället som en vägledande faktor. Arkeologiska utgrävningar är oerhört viktiga för att vi ska kunna ta lärdom av de gamla generationernas leverne. Det kan dock innebära stora kostnader för exploatörerna och tidsförskjutningar vid planering av byggen, som jag har nämnt. I motion har vi lyft fram de ekonomiska problem som kan uppstå i samband med byggande av infrastruktur och bostäder, eftersom vi har sett vilka enorma kostnader det blir för utgrävningarna, kostnader som i en del fall kan ses som orimliga. Det kommer senare att belysa extra i sitt anförande. Vi i har därför i årets kulturmotion lyft fram denna fråga och skriver att kunskaperna måste bli bättre för att utveckla de möjligheter som finns inom kulturmiljö och miljökonsekvensbeskrivningar. Det finns tekniska hjälpmedel som skulle kunna användas i ännu större utsträckning. Dessa hjälpmedel kan ge snabba svar på vad som finns under markytan, och därigenom kan man slippa gräva upp marken för att göra undersökningar av vad som finns där. Och om det inte finns någonting behöver man alltså inte gräva och slipper därmed de stora kostnaderna. Bland annat av den anledningen anser vi att det bör tillsättas en utredning som ser över gällande kulturminneslag. Den är och är således . Är den värd att bevaras, eller behöver den uppdateras? Är den kvar därför att den är gammal? Jag tror nog att den behöver ses över så att den blir mer framtidsinriktad. Det gäller att ta till vara arkeologisk kunskap som samhällets krav på tillväxt tillvaratas. finns det risk för att en del idéer om att bygga nytt alternativt att utöka företag läggs på is för att hindren verkar oöverstigliga. Det kan bero just på kostnader för arkeologiska utgrävningar, som jag har nämnt, men också på att sätter stopp för nyetableringar. Vi behöver ett samhälle som gynnar tillväxt för att vi ska få ett blomstrande samhälle. Konkurrensen inom all verksamhet framstår som en blåslampa för att åstadkomma bästa möjliga resultat till bästa möjliga kostnad alltså så att det inte är alltför dyrt. Det synsättet stimulerar den syn på tillväxt som politik förordar. I det ämne som vi debatterar innebär det, anser vi, att man vid markundersökningar ska upphandla arkeologtjänster på ett marknadsekonomiskt sätt. fungerar det så att lagen om offentlig upphandling inte gäller vid arkeologiska utgrävningar. Regeringen anser nämligen att det är en myndighetsutövning när det gäller att välja undersökare av de arkeologiska fynden. Det innebär att man anlitar arkeologer vars tjänster inte är momspliktiga, det vill säga inom myndigheterna. De kan lägga ett lägre anbud än de privata arkeologerna kan göra eftersom de i sin tur måste betala moms. När det gäller konkurrensen mellan momspliktig och icke momspliktig uppdragsarkeologi är det därför inte jämställt så länge uppdragsarkeologin anses vara en del av myndigheten, det vill säga ligger inom ansvarsområde. Så länge arkeologin är en del av myndigheten är den inte momspliktig. Det innebär naturligtvis att man får de allra flesta utgrävningsuppdragen. Det är inte rättvist mot de privata företag som också utför utgrävningar. När de tvingas lägga på moms ligger deras anbud naturligtvis högre. Då får de inte uppdraget. Jag hoppas och tror att detta är något som förändras när arkeologiska undersökningar skiljs från ämbetets ansvarsområden, vilket jag tror kommer att vara fallet i den utredning som ska lämnas till kulturministern. Jag yrkar bifall till reservation 1 under punkt 1 samt till reservation 9 under punkt 16. Eftersom jag har talat lite grann om vill jag passa på att göra ett tillrättaläggande. Det gäller en sak som sade och som säkert gläder Socialdemokraterna, som gärna hittar sprickor i alliansen. Vi har nämligen valt att inte gå ut och kommentera flytt till . I så fall skulle vi kommentera också alla andra verksamheter som flyttas. Det är möjligt att flytt är illa vald med tanke på dess uppdrag också på fastlandet. Men vi har, som sagt, valt att inte gå ut om det. Vi ser detta med att flytta ut olika myndigheter som en regionalpolitisk åtgärd. För att kunna vårda vår kulturmiljö behövs det många hantverkare. Men många av de hantverksyrken som behövs för att bevara vår kulturskatt är utdöende yrken om vi inte ser till att satsa på att utbilda nya personer inom alla de yrken som behövs. I den frågan bör regeringen och näringslivet samarbeta kring en översyn av vilka yrkesutbildningar som behövs. Det behövs till exempel stuckatörer som kan reparera de gamla stuckaturerna i van der , 1600-talspalatset på , som jag passade på att besöka.