prot · GT0913 · 2005-10-12 00:00:00 — Det ligger onekligen något i det som statsrådet , och även andra statsråd, har sagt. Viljan att gå med på en förändring ökar onekligen om kompensationen för att göra det är generös. Pengar är en tröst när gemenskapen med arbetskamrater går förlorad. Det inte sade var att tryggheten är selektiv. Den trygghet som erbjuds av det offentliga är generös mot vissa grupper, särskilt dem som står nära socialdemokratin. Andra grupper diskrimineras. Med de nuvarande reglerna råkar företagarna särskilt illa ut. Företagarna är många, fru talman. Om vi ska hålla oss till dem som har mindre än 20 anställda rör det sig om ungefär 650 000 stycken. De allra flesta av dessa är ju inte några IT-bolag som kan säljas till utländska investerare för 20 miljarder. De flesta av företagen är inte heller några konsulter på som tjänar bra med pengar. De allra flesta av dessa 650 000 är ganska vardagliga företag. Det kan vara butiker, verkstäder, frisersalonger eller lantbrukare. De delar alla att den trygghet som det offentliga erbjuder är mycket begränsad. Trots detta ska gruppen företag bli större. Utan fler företag och fler företagare som sysselsätter kan välståndet inte tryggas, tillväxten och sysselsättningen inte säkras, sägs det numera även från regeringen med dess stödpartier. Den värld med vilken vi lockar unga och gamla som vill förverkliga sig själva och utveckla sig själva genom att öppna ett företag är allt annat än trygg. Företagare utsätter sig själva för risker som vida överstiger dem som andra grupper i samhället möter. Inkomsten varierar, mestadels beroende på yttre omständigheter som affärsklimatet och konjunkturläget eller om anställda är sjuka eller ej, för att nämna några faktorer. Det är faktorer som företagaren sällan kan råda över. varierar inkomsten på grund av företagarens egen arbetsinsats som mestadels är mycket stor. Med de nya reglerna för arbetsgivarens ansvar för de anställdas sjukfrånvaro ökar företagarens risker än mer utan att företagaren egentligen har möjlighet att kontrollera i vilken mån den anställde är sjuk eller ej och om sjukdomen har uppstått som en följd av arbetsklimatet eller liknande. Nota bene, fru talman, att kostnaderna för de anställdas sjukfrånvaro ska betalas med företagarnas egen inkomst. Det är inte några utländska investerares kapitalavkastning som ska användas för att betala de sjukas frånvaro, utan det är företagarens egen inkomst som man ska dela med sig av. Det är också intressant att man ska göra detta utan någon större möjlighet till kontroll. Företagaren är tvungen att betala sjukfrånvaro även för sjukdomar som inte på något sätt har att göra med arbetsmiljön. Om en person vill förbättra sitt utseende genom en skönhetsoperation som kräver konvalescens och sjukskriver sig i två ska arbetsgivaren betala. Det är fullständigt absurda regler. Ett litet företag kan inte agera försäkringsbolag. Det ska inte agera försäkringsbolag. Det har inga ekonomiska resurser för att göra det. Företagare vill inte ta risker. Det vill inga andra göra. Därför gör företagaren det som är rationellt för denne, det vill säga låter bli att anställa. Företagaren riskerar ju också det kapital som har tillskjutits. är det stort. är det 100 000 för ett aktiebolag. Det värsta är att en företagare regelmässigt måste ställa personlig borgen för sitt företag. Skulle det vilja sig så illa att ett företag går i konkurs innebär det att en företagare inte kan bli av med de skulder som har uppstått på grund av företagsamheten om man har tecknat personlig borgen. Den skuldsaneringslag som beslutade om omfattar inte företagare. Lite hårt uttryckt, fru talman, är det bara döden eller en lottovinst som kan befria en överskuldsatt företagare från sina skulder. Det ter sig obegripligt att det råder i princip livstidsstraff för ett affärsmässigt misslyckande. som risken för en företagare är hög är den trygghet som det offentliga erbjuder mycket låg. En företagares tillgång till det offentliga transfereringssystemet i samband med sjukdom och arbetslöshet är begränsad, och därtill får man betala av sjukfrånvaron själv. Man kan inte utnyttja förmåner som ges av lagen om anställningsskydd, arbetstidslagen, semesterlagen eller lagen om lönegaranti. Jag tycker att det är förvånande att det finns så många företag som det gör i . Mot bakgrund av den miljö som finns hade det egentligen varit mera troligt att det funnits många färre. Vill man ändra på den omständigheten måste man förbättra förutsättningarna för företagarna väldigt mycket mer än vad regeringen har åstadkommit. 187 () replik: Det är intressant att lyssna på hur och ser på företagande och på anställda. Det är också lite intressant att höra att man som arbetsgivare inte har möjlighet att kontrollera om den anställda personen är sjuk eller inte. har ju arbetsgivaren ett ansvar för sina anställda utifrån att dessa ska komma tillbaka till arbetslivet och till arbetsplatsen, så visst finns det en möjlighet för arbetsgivaren att via ett vanligt samtal med den anställde få information om när denne kommer tillbaka till sin arbetsplats. Det skulle vara intressant om och ville redovisa: På vilket sätt vill att samhället ska byggas upp utifrån trygghetssystem och när man blir sjuk på jobbet? 188 () replik: Jag har inte många sekunder på mig att göra detta. Låt mig dock säga så här mycket: När man ska bestämma hur tryggheten ska se ut måste man börja med att fundera i termer av hur ansvaret ska fördelas mellan i det här fallet en enskild företagare med kanske tre anställda och en anställd. Vem ska bära risken för vad? Är det verkligen rimligt att en liten företagare av denna storlek ska bära de risker det kan innebära om en anställd till exempel spelar korpfotboll och bryter benet och blir frånvarande från sitt arbete ? En företagare kan inte överblicka vad den anställde gör exempelvis efter arbetstiden och kan därmed naturligtvis inte heller bära risker för skador som kan inträffa där. Detta är ju heltokigt. Däremot kan jag ge rätt i, fru talman, att om en arbetsgivare erbjuder en undermålig arbetsmiljö, till exempel med farliga maskiner, ska det självklart finnas ett ansvar för arbetsgivaren där. Men ansvaret måste fördelas på ett sätt som uppfattas som korrekt, rimligt och legitimt. Så är det inte . 189 () replik: hinner vi inte prata om solidariteten mellan arbetsgivare och anställda. När det gäller att ha tre anställda eller att vara småföretagare vill jag dock säga att för företag som har färre än 25 anställda finns ett högkostnadsskydd. Det finns ett golv och ett tak som handlar om och max som man betalar. Det är någonting som glöms bort i hela den här debatten. 190 () replik: Jag känner mycket väl till detta. Jag vet att det finns. Men det är fortfarande inte ett tillräckligt argument. Den centrala fråga man ska ställa sig är nämligen: Ska en enskild företagare, av sina egna besparingar, vara skyldig att betala frånvaro från arbetet, med eller utan någon form av högkostnadsskydd, för en anställd för sådana skador eller sjukdomar som inte har någonting med arbetet att göra? Jag tycker inte att arbetsgivaren ska ha den skyldigheten. 191 (): Svensk flygindustri är unik i . Inget annat land har lyckats så väl med att borga för helheten från ax till limpa i de stora forskningsprojekt som det handlar om inom den militära industrin. För att vi ska kunna behålla vår välfärd, vår forskning och våra arbetstillfällen inom landet behövs det fler, inte färre, av de synergieffekter mellan civil forskning och militär tillämpning som varit kännetecknande för den svenska försvarsindustrin . Det vore direkt irrationellt att i en sådan liten nation som inte ta vara på den spetskompetens som ryms inom vår flyg- och rymdindustri. När nu den socialdemokratiska regeringen har skjutit upp eller egentligen backat från en satsning på forskning kring den tekniska demonstratorn Neuron är det djupt olyckligt för som kunskaps- och forskningsnation. Det är också mycket beklagligt för alla dem som hade hoppats på arbetstillfällen i och med projektet. har varslat flera hundra anställda, och bakom varje varsel drabbas underleverantörer, östgötska och andra företag som levererar till . I Saabfabriken i har flera både civila och militära idéer kunnat förverkligas till prototyper och till kommersialiserbara produkter. har en internationellt konkurrenskraftig spetskunskap, och det är därför inte alls märkligt att man har blivit inbjuden att delta i . Regeringen har själv kommit till slutsatsen att den internationellt konkurrenskraftiga flyg- och rymdindustrin är en av de främsta drivkrafterna för tillväxt och position som högteknologisk nation. I internationella avsiktsförklaringar, i försvarsbesluten och 2004 och i forskningspropositionen 2004 ger man inte uttryck för annat än att man stöder utökat internationellt samarbete inom försvarsindustrin. Om regeringen på grund av sina två tillväxt- och försvarsfientliga samarbetspartier inte lyckas fatta ett snabbt beslut i frågan riskerar de europeiska samarbetspartnerna att tröttna. Det skulle vara en olycklig historisk milstolpe i svensk politik som får negativa konsekvenser för både forskningen och näringslivet i landet. Ett svenskt deltagande i Neuron är oerhört viktigt för att säkra den långsiktiga industriella förmågan inom svensk teknikindustri. Ekonomin är klar men regeringens godkännande saknas, vilket krävs i denna typ av internationella satsningar. Neuron innebär så mycket mer än enbart utvecklandet av ett förarlöst militärflygplan, som projektets belackare vill ha det till. Vad man i själva verket tar fram är en teknikdemonstrator vars teknologi kan nyttjas till såväl civilt flyg som försvarsflyg. som projektet ska pågå kommer man att utvärdera hur man ska ta till vara de tekniska landvinningar som görs. För att genomföra projektet behövs en rad underleverantörer, vilket ger upphov till ett flertal samhällsnyttiga spin-off-effekter. De kunskapsintensiva forskningsprojekt som har bedrivits i har kunnat tillkomma tack vare att staten har haft en sammanhållen politik för forskning och utveckling vad gäller allt från licenser till riskkapital. De flesta, om inte alla, av våra högteknologiska projekt utvecklas i nära samröre med forskningsinstitut, universitet och högskolor. Nya idéer har kunnat omsättas i praktiken. Denna princip bör regeringen stärka, inte försvaga. En ökad sysselsättning inom industri och forskning ger större skatteintäkter, och vidareutvecklad kompetens ger upphov till nya företag. Genom att nya företag startas och verksamheter avknoppas skapas förutsättningar för bildandet av starka innovationssystem. Om målet för svensk innovationspolitik är att ska bli konkurrenskraftigt måste man bejaka med de enorma möjligheter som finns. har inte råd att avvara vare sig den högteknologiska kompetens som byggts upp i vårt land eller möjligheten att ge svensk flygindustri en säker plats på europeisk marknad. Om våra resurser här inte tas till vara är risken stor att forskare, ingenjörer och tekniker flyttar till länder som bättre förstår att ta vara på deras kompetens, och konkurrenskraften för svensk flygindustri avtar. Det vore en stor förlust för som högteknologisk forskningsnation och som välfärdsland. Vi kan inte nonchalera detta. har blivit hängande i luften länge nog på grund av regeringens sviktande ställningstagande i frågan. väntade på besked om projektet. och alla andra s-ledamöter! vill vi ha ett skyndsamt beslut om bifall! Det är angeläget för alla berörda parter inte minst för en regering som vill ta ansvar för både forskningen, statsfinanserna och jobben som säkrar välfärden. 192 () replik: Först ska jag instämma i mycket av det har sagt. är oerhört viktigt för svensk industri eftersom det ligger alldeles i teknikframkanten. Men det har också en uppgift i ett annat sammanhang. Det är en del av att vidmakthålla det största industriprojekt vi har haft i landet. Jag ser det som en naturlig del när det gäller att behålla kunskaper för att kunna utveckla och vidmakthålla det fina flygplanssystem som vi har. Det är därför som det också finns under försvarstiteln i budgeten. Där står det också att vi ska fatta ett beslut före nyår. Det finns ett antal andra bitar som ska till också, tror jag, men jag hoppas att beslutet fattas före nyår och att det blir positivt. 193 () replik: Jag tycker att det är bra att säger att beslutet bör fattas före nyår. Men vi ska ha klart för oss att samarbetspartnerna kanske inte är beredda att vänta hur länge som helst. De har redan väntat , och vi står inför en situation där vi kanske blir av med den mest avancerade spetsforskningskompetens och högteknologiska kompetens vi har i vårt land samlat på just det här stället. Det kan bli en betydande del om får vara med i ett internationellt flygsammanhang. Därför undrar jag: Varför, , har ni inte tagit beslutet fullt ut? Det är finansierat. Det krävs bara ett godkännande från regeringen. 194 () replik: Det är riktigt att det är flera som ska vara med. Det här blir ju en liten ringdans i teknik . Men musiken har inte spelat upp . Vi är inte de enda som står utanför ringen och väntar. Jag tror att det kommer att bli musik, och vi kommer att dansa den här ringdansen . 195 () replik: Jag är naturligtvis väldigt glad för det hoppfulla svar som ger. Men det hade ju kunnat genomföras . Tillåter den socialdemokratiska gruppen att de tillväxtfientliga partier som ni samarbetar med verkligen ska få sätta stopp för ett projekt som innebär mängder av arbete i vårt land, som vi så väl behöver, som innebär att vi behåller en kunskap i vårt land, som vi också behöver för att framöver finnas med i teknikfronten? 196 () replik: Först och främst, , vill jag peka på det slentrianmässiga uttryck som du faktiskt använde två gånger. Jag tänkte att det bara var en gång, men du fortsatte en gång till med tillväxt- och försvarsfientliga partier. Det vore bra om du kanske talade om vad du bygger det på. Jag känner mig själv väldigt tillväxtfixerad. Däremot har ett problem med varit att man just har klassat det som ett försvarspolitiskt krigsmaterielprojekt. Jag skulle vilja påstå att det har mer med rymd- och flygindustriteknikutveckling att göra. Jag har ändå förhoppningen att med det sättet att uttrycka sig om det här viktiga projektet skulle det finnas en framtid för det. Om det vore krigsmateriel tror jag att det finns fler än de partier som nämnde som är kritiska. 197 () replik: Det låter också hoppfullt. Men det jag har mött hitintills är just att det är från och de rösterna kommer som vill se demonstratorprojektet som ett ensidigt krigsprojekt, vilket det inte är. Det handlar faktiskt om att det är en demonstrator där high tech-kunskaperna finns centrerade och där man faktiskt kan avbryta i olika skeden för att se hur de tekniska landvinningarna kan tas till vara för fortsatt industri och fortsatta tekniska innovationer. Det är därför väldigt lovande om vill gå oss till mötes och bifalla möjligheten att få delta i det här projektet. Det handlar också om att vi är en medpart på den globala kunskapsmarknaden i det här sammanhanget. Kan lova detta så 198 () replik: Jag tror att det stora problemet har varit att det marknadsfördes som ett krigsmaterielprojekt. Det är jättebra att vi nu kan få en bättre diskussion där man talar om vad det här verkligen handlar om. Kanske vore det då lämpligt att också lägga det mer på rymd- och flygteknikutveckling än på någonting annat. Sedan hoppas jag att härefter inte pratar om tillväxtfientliga partier. 199 () replik: Det är väl alldeles självklart att om visar att man kan se de här sammanhangen i ett bredare perspektiv och även se möjligheterna med detta kan också jag avstå från att använda den typen av benämning på . Jag tackar för det näst intill löfte som jag bedömer att jag har fått av . 200 (): Det jag ska prata om skulle kanske passa bättre under rubriken regionalpolitik än under näringsliv. Men eftersom regionalpolitiken ligger under näringsutskottet spelar det kanske inte så väldigt stor roll. Jag vill prata om näringslivsutveckling i hela landet. Det är klart att för mig som norrbottning är det som ligger mig varmt om hjärtat. Jag skulle vilja säga att för att vi ska kunna ha ett väl fungerande näringsliv i hela landet måste vi ha någotsånär likvärdiga förutsättningar. Det kan vara svårt i ett så stort land som vårt. Ja, stort är det egentligen inte om vi jämför med andra länder. Det är egentligen ett väldigt litet land men med rätt stort avstånd från södra till norra . Om vi tittar på kan vi se att det har ungefär en fjärdedel av landets yta men av befolkningen. Det är ungefär som i fast tvärtom. har nästan en fjärdedel av landets befolkning men inte ens av ytan. Sådant skapar naturligtvis spänningar och svårigheter i bägge regionerna fast på olika sätt. Därför tycker jag att det är viktigt att vi som sitter i beslutandeställning ser de här skillnaderna men inte bara som hinder utan också som möjligheter. I har vi en väldigt positiv utveckling , en framtidstro i så gott som hela länet. Malmfälten går bra. gör stora vinster. På grund av sin storlek tuffar Fyrkantenområdet vid kusten på. Vi har nya verksamheter som växer fram, biltestverksamhet i och i . Försvarsbeslutet har fått positiva effekter för . I östra kommer att etablera sig. Det tror jag i och för sig inte är räddningen för länet, men att som en privat aktör etablerar sig där visar att det finns en marknad, inte bara i utan på finska sidan, på norska sidan och även på ryska sidan. Vi måste börja se mer som en marknad för oss än vi har gjort tidigare. Men vi har några kommuner som fortfarande har det väldigt svårt. Det är , och . De här kommunerna har det tungt både kommunalekonomiskt och arbetsmarknadsmässigt. I de här kommunerna har skogsnäringen varit väldigt stor och betydelsefull och är det fortfarande, men jobben har försvunnit i mycket stor omfattning. Att skogsnäringen har varit tvungen att rationalisera och effektivisera är naturligtvis fullt förståeligt. Men då tycker jag att ska ta ett stort ansvar för de här kommunerna. När man ser att det finns nya anställningar att göra, när det finns nya arbetstillfällen, bör man förlägga dem till de här orterna. sysslar ju med mer än ren skogsnäring, till exempel med en viss grad av naturturism och besöksnäring. Då kan man mycket väl lägga en sådan enhet i till exempel . Sedan vill jag också säga att när det gäller våra naturtillgångar, som i mycket hög grad har bidragit till att bygga upp välfärden i landet, tycker jag att det är viktigt att de fortsatt är i statlig ägo. För mig är det viktigt att de vinster som man kan få ur naturtillgångarna hamnar i samhället och inte i privata aktieägares fickor. Men på den punkten tror jag att vi kan vara ganska lugna, i alla fall med den regering som vi har . När det gäller statliga myndigheter och verk har de att ta ett regionalpolitiskt ansvar som jag inte tycker att man alltid tar. I regleringsbrev och direktiv ska det stå tydligt och klart att man ska ta ett regionalpolitiskt ansvar. Så står det inte , men de har det uppdraget. Jag sade tidigare att vi har en del nya näringar, till exempel biltestverksamheten. För att kunna fortsätta att konkurrera på det området måste vi ha spetskompetens. Där bör ta ett stort ansvar. Vi behöver ett forskningscentrum för testverksamheten i . Jag vill också peka på att vi har ytterligare en näring som skulle kunna växa sig mycket starkare än vad den är , och det är besöksnäringen. Vi har bara utnyttjat en liten del av den verksamhet som kan utnyttjas. Vi har bara använt en bråkdel av den tillväxtpotential som finns. Men för att besöksnäringen ska kunna växa måste det finnas väl fungerande kommunikationer. Här har Rikstrafiken ett stort ansvar. Ett av våra problem och hinder i länet är att vi har långa avstånd. Det är inte alltid marknadsmässigt intressant att bedriva trafik där. Rikstrafiken har i uppgift att bedriva trafik, men man måste också titta på kvalitet och inte bara på kvantitet. Vi har även ett annat problem när det gäller företagen, och det är att det är oerhört svårt att låna pengar om man vill bygga en fastighet. Det kostar minst lika mycket att bygga i som det gör på andra ställen. Men tyvärr får man inte ut mer än en bråkdel av kostnaden om man sedan ska sälja fastigheten, vilket gör att bankerna är ovilliga att låna ut pengar. Där måste staten gå in och ta ett ansvar. Vi vill också ha ett växande näringsliv i , och då måste företagen kunna låna pengar för att bygga företagsfastigheter. Avslutningsvis vill jag ta upp strandskyddet även om det kanske inte passar in här. Vi har möjlighet att locka folk till vårt län om vi får använda de fördelar som vi har, och det är bland annat att locka med strandnära boenden i naturskön miljö. Men där är reglerna alltför rigida. Jag tycker att de borde vara mer flexibla över landet. 201 () replik: Jag begärde ordet när jag hörde prata om betydelsen av näringslivsutveckling i hela landet och av olika företag med regional anknytning. belyste också att situationen var gemensam för norra och delar av . Hon månade om de naturtillgångar som finns och det regionalpolitiska ansvaret. Min fråga till blir då: Med dessa värderingar som grund, är det rimligt att slå ut en hel näring som verkar på landsbygden och som har en oerhört stor regional betydelse? Jag tänker då på pälsdjursnäringen i som Socialdemokraterna tillsammans med och Vänstern nu är på väg att slå ut. Dessutom är man till och med villig att betala 1 miljard för detta. 202 () replik: Jag har lite svårt att se kopplingen mellan norra och norra och pälsdjursuppfödningen. Det är väl inte någon stor näring uppe hos oss, utan det är som jag sade tidigare besöksnäringen. Det är en sak som jag vill ta upp men som jag inte hann göra tidigare. När det gäller att jobba över gränserna har vi väldigt mycket regler som inte gynnar att man till exempel arbetspendlar. Så för mig finns det många frågor som är mycket större än pälsdjursnäringen. Eftersom jag inte kan den så väl ska jag inte heller ge mig in på den. 203 () replik: Eftersom ändå är en engagerad person och ledamot av riksdag har hon förståelse för den betydelse som regional företagsverksamhet har för norra liksom pälsdjursnäringen har för östra . Rent principiellt: Är det rimligt att av rent etiska skäl lägga näringsförbud på en verksamhet som har regionalpolitisk betydelse och som framför allt är viktig för landsbygdsföretagens utveckling i hela ? 204 () replik: Jag måste erkänna att jag har lite svårt att uttala mig om det. Rent spontant känner jag med dem som verkar för att pälsdjursnäringen ska läggas ned. Det måste jag erkänna, men jag inser att det är svårt för dem som på ett seriöst sätt bedriver det som näring. Men jag kan för lite om pälsdjursnäringen för att ge mig in i en debatt om den. 205 () replik: Jag och har många liknande uppfattningar, inte minst när det gäller strandskyddet. Det beror kanske på att vi kommer från samma län och ser samma typ av problem. Det går bra för basindustrin i . vet vi ju att är det län som har störst problem med de människor som står utanför arbetsmarknaden. Inte minst AKU-undersökningen pekar på att problemen är störst hos oss i . Det behövs alltså många fler företag. Det finns en del saker som oroar och som jag skulle vilja fråga om. Hur ser på ryckigheten i politiken? Vi har ju haft en diskussion när transportstödet försvann med två dagars varsel för att sedan återinföras . Det var bra att det återinfördes, men det är naturligtvis ett problem för företagen att planera långsiktigt. Ryckigheten och bristen på långsiktiga spelregler är ett bekymmer. Jag undrar hur ser på det. pekade på de långa avstånden. Utredningen på väg kommer att leda till oerhört stora kostnader för skogsindustrin. Hur ser och socialdemokratin på detta? 206 () replik: Det är riktigt att jag och har samma syn på många frågor, men det finns några frågor som vi har helt olika syn på. Det gäller till exempel de människor som står utanför arbetsmarknaden.