prot · GT0913 · 2005-10-12 00:00:00 — Med denna något märkliga logik skulle man från EU-budgeten inte ta hem en enda krona som vi har rätt till. Medlen kan ju alltid ställas mot barnbidrag och äldreomsorg om man argumenterar på det sättet. Sanningen är dessutom den att ordinarie anslag kan användas som medfinansiering. Vad EU enligt reglerna för sammanhållningspolitiken kräver är att de nationella offentliga medlen inte får minska som en följd av att ett land tilldelas medel från strukturfonderna. Visst ska det diskuteras hur strukturfonderna och EU:s sammanhållningspolitik fungerar, men vi borde kunna vara överens om att de medel som har rätt till också ska användas och inte skänkas till . Det innebär att vi i praktiken frivilligt betalar ännu mer i medlemsavgift till EU än den höga summa som vi redan betalar. Det är dags att verklighetsanpassa den politiken. Det är också hög tid att ge alla delar av rättvisa och någorlunda likvärdiga förutsättningar för utveckling utifrån deras lokala och regionala förhållanden. Och måste makt flyttas från staten till regioner och kommuner. I så fall har norra en mycket positiv framtid. I så fall finns det ingen anledning för norrlänningarna att göra revolution. 281 () replik: vill ge 400 miljoner mer än regeringen till medfinansiering av EU-projekt och räknar därmed med att detta ska ge ungefär 1 200 miljoner mer till politikområdet än regeringens förslag. Alltså finns det i högeralliansen ett spann på 2 200 miljoner inom ett politikområde som i statsbudgeten omfattar . Jag vill fråga : Vad gäller egentligen? vill skära ned regionalpolitiken med mer än 800 miljoner medan vill satsa 1 200 miljoner mer än regeringen. Hur går detta ihop? 282 () replik: Det är faktiskt fråga om fyra olika partier, och driver att hela landet ska utvecklas. Jag är övertygad om att vi kommer att få ganska starkt stöd för det även från de övriga partierna. Man placerar i budgeten resurserna på lite olika områden. Det jag kunnat konstatera är att det finns en motion med företrädare för alla fyra partier och dessutom som understryker att vi ska ta hem alla de medel vi har rätt till från strukturfonderna. Det är en viktig del i detta. Dessutom har vi för lokal och regional utvecklingspolitik, vilket är en mycket viktig del av centerpolitiken. 283 () replik: Vattenkraften har vi diskuterat , och jag tror inte att vi kommer längre just . Motivet för att bedriva en regional utvecklingspolitik i alla delar av landet är bland annat att den nationella tillväxten utgörs av summan av den tillväxt som skapas lokalt och regionalt. Den samlade nationella tillväxten är således delvis avhängig av hur väl de förutsättningar som finns lokalt och regionalt ska tas till vara. Sammanhållning, samverkan, måste vara ett viktigt recept för att kunna ha en god utveckling i hela landet. 284 () replik: I tillträder förmodligen en ny regering , och de kommer att driva vidare politiken att ta hela i bruk. Där ingår som en mycket viktig punkt att kommunerna och regionerna får del av naturresurserna. Det sammanväger man med skatteutjämningssystemet. Det går mycket väl att se till att de bygder som bidrar med sin vattenkraft också får del av dessa rikedomar och ha en sammanhållningspolitik för hela landet. 285 (): Under rubriken i den allmänpolitiska debatten har vi nu diskuterat väldigt mycket om och glesbygdens problematik. Jag tänkte tala lite grann om storstadsproblematiken och det som händer i storstaden. är en fantastisk stad, och är en fantastisk region att leva i. Här finns en relativt hög tillväxt. Det finns gott om företag. Det är billigt att starta nya företag. Företagen är koncentrerade framför allt till IT och biomedicin, men det finns fortfarande en hel del traditionell industri som var så vanlig i vår huvudstad tidigare. Just nu ökar antalet sysselsatta, och antalet lediga platser ökar också. Men på grund av den IT-bubbla som sprack, där kanske drabbades värst av alla delar i vårt land, finns det en del problem med att minska arbetslösheten i den takt som vi skulle önska. har väldigt ljusa visioner för hur ska utvecklas och att ska kunna återgå till att vara den tillväxtmotor som man har varit och alltjämt kommer att vara . Men bakom den här framgångssagan finns det också en annan sida. I lever sannolikt de allra fattigaste i , men också de allra rikaste. Ett av de mest påtagliga exemplen på detta är den barnfattigdom som finns. En tredjedel av dessa barn fick stanna hemma utan att göra någon semesterresa. Den siffran var betydligt lägre i det övriga landet. Det behövs storstadssatsningar för att hela vårt land ska leva och för att utjämna de skillnader som finns i storstaden. Jag vill också peka på ytterligare ett par områden. Det finns bostadsområden som har liknande problem som dem som har redovisats av kamraterna från de norra delarna av . Men orterna i avfolkas inte; snarare överbefolkas de. Men problemen är desamma. Den offentliga och den privata servicen minskar. Alltfler av de människor som bor här behöver stöd för att klara sin försörjning. För att komma till rätta med segregationsproblemen och få ett samhälle där alla är delaktiga krävs det kraftfulla insatser för att människor ska få en bra utbildning, bra bostäder och naturligtvis arbeten. Det är delvis en fråga, men det är också en fråga där staten måste ta ett ordentligt ansvar. En annan fråga i storstäderna är problemet med bostäder. Det står många människor i bostadskö. Det har sannolikt att göra med att det helt enkelt har byggts för lite. Det behöver byggas mera framför allt nu och inte . Vi har upplevt alltför mycket av nyliberala projekt där man har sålt ut allmännyttans bostäder. Vi betackar oss för det . Det är viktigt att vi får en stabil bostadsmarknad där man satsar på bostäder som människor har råd att efterfråga. Staten bör få i gång ett bostadsfinansieringssystem som gagnar en nybyggnation. Det krävs dock mer än att bara bygga bostäder, för det kan man ju göra relativt lätt. Man behöver också satsa på infrastrukturen. handlar det om väldigt små satsningar. Det kan gälla en ramp som leder till det nya bostadsområdet eller en gammal busslinje som går en annorlunda väg. Men det behövs en kompletterande satsning på infrastrukturen, och det behöver storstadsregionerna hjälp till. Det finns en nästan trekärnig struktur i . Det görs nu en historisk satsning på infrastrukturen, men det behövs sannolikt göras mer, inte minst en förbifart där man kan åka förbi utan att behöva åka in i eller strax utanför innerstaden. Den avslutande frågan som jag tänkte ta upp handlar om hemlösa och psykiskt sjuka. De är betydligt fler i storstäderna än någon annanstans. Det beror delvis på en anonymitet och den dåliga sociala kontrollen. Det har också funnits en stark koncentration av de stora mentalsjukhusen till storstäderna. Det behövs särskilda insatser för att man ska kunna komma till rätta såväl med hemlösheten som med vården för psykiskt sjuka. För att hela ska leva krävs det också en aktiv storstadspolitik. 286 () replik: Jag instämmer i mångt och mycket i den beskrivning som gör. Men jag vill gärna se att man mera skulle prata om och inte bara om . Det behövs ett helhetsperspektiv i den regionala politiken. Det sker en planering av en ny hamnutbyggnad strax norr om , Norviks hamn, med tillhörande tillfartsvägar och järnvägar. En sådan satsning kommer enligt att leda till att man inte är intresserad av att bygga ut Södertäljeslussen. Det innebär alltså en nedläggning av hamnarna i KöpingVästerås. finns det en överkapacitet när det gäller hamnnäringen i området , , VästeråsKöping som skulle kunna möta de behov som det innebär att flytta ut oljetransporter från . Då är min fundering: Är det här en bra satsning? Vore det inte bättre att se till att hamnarna i KöpingVästerås fick vara kvar så att hela kan leva vidare? 287 () replik: Frågan om Norviks hamn och dess utbyggnad är komplicerad. Jag skulle behöva lite mer utrymme för att kunna diskutera den, men jag ska försöka att ge en förklaring på den korta stund som jag har till mitt förfogande. Det är oerhört viktigt att man kan flytta bort containertrafiken från hamn. Det är vi nog alla överens om. Att flytta den till andra delar av tror jag vore mindre smart. Det skulle sannolikt innebära att problemet med kommunikationerna till och ifrån skulle bli värre. Det är betydligt längre att åka från dessa hamnar. Här får man en hamn som ligger förhållandevis nära , och det är därför som jag tror att det är klokt för framtiden att satsa just på Norviks hamn. Jag tror inte att man kan ersätta dessa hamnar med varandra, utan de ska komplettera varandra. 288 () replik: är situationen den att Norviks hamn existerar ju inte . Det gör däremot hamn och hamnen i . Men problemet är ju att staten via säger nej till en utbyggnad av i , vilket är en förutsättning för att verksamheten ska kunna fortsätta i den inre delen av till gagn för miljövänliga transporter till de bygderna. 289 () replik: Som svar på den direkta frågan kan jag bara säga att vi från vår sida tycker naturligtvis att det är viktigt att man bygger ut även sluss. Det handlar inte bara om att man ska bygga Norviks hamn. Det är ju en satsning från , men det är staten som ska stå för anknytningen till . Vår uppfattning är att sluss ska byggas ut. Det är ingen tvekan om den saken. 290 (): Mitt inlägg här skulle lika gärna ha kunnat vara under rubriken kommunikationer. Men som alla vet är goda kommunikationer en grundläggande förutsättning för en bra regional utveckling, så det ena är avgörande för det andra. Vi smålänningar har alltid varit vana att klara oss själva. Det innebär inte att vi inte är beroende av andras beslut. Nej, snarare tvärtom. Ett exempel är att globaliseringen av svenskt näringsliv har slagit hårt mot län. Nedläggningarna av i och i är två kända exempel. Men i län finns mycket av skaparförmåga och en vilja att själva skapa sig en framtid och anpassa sig till en ny tids krav. Då är det nödvändigt att staten tar sin del av ansvaret för utvecklingen i länet. Självklart måste också företagen ta sitt ansvar. Jag talade tidigare om globaliseringen av svenskt näringsliv. Globalisering låter väldigt neutralt, nästan som en naturkraft. Men det handlar i stor utsträckning om att kapitalet flyttar dit där det är billigast att producera. Vi kan inte sätta stopp för detta. Men företagen måste ta sitt ansvar när tusentals människor berörs. Är det nödvändigt att flytta produktionen? Om svaret är ja måste de vara beredda att ge ett ordentligt ekonomiskt stöd till de drabbade för att de ska klara omställningen. Jag anser att det därför är hög tid att regeringen allvarligt överväger om det inte är för lätt att lägga ned företag i och flytta verksamheten till ett annat land där produktionskostnaderna är lägre. Vilket ansvar har då staten för utvecklingen i län? Jag vill först framhålla att det arbete som bedrivs av regeringens särskilde kontaktperson har gett positivt resultat. Upprustning av järnvägen EmmabodaKarlskrona, nya högskoleplatser i och nästan 200 nya statliga arbetstillfällen till länet är några exempel. I budgetpropositionen föreslås att antalet högskoleplatser ska öka ytterligare, och har fått ett antal nya fängelseplatser. Regeringen har gett beskedet att län ska stå överst på prioriteringslistan för alla nya statliga projekt och myndigheter. Bakgrunden är det faktum att län har den lägsta andelen statligt sysselsatta av alla län i landet. Det är naturligtvis viktigt att det åtagandet ligger fast. Ett populärt begrepp är regionförstoring. Det ska givetvis inte bara diskuteras i storstadsområden utan i lika hög grad i län. De tre residenskommunerna måste knytas närmare varandra. Den norra länsdelens kontakter med , bland annat , måste stärkas. För att regionförstoringen ska bli framgångsrik krävs det goda kommunikationer. Delar av är i stort behov av upprustning. Det gäller inte bara i län utan också i övriga län som , och . Också järnvägen måste förbättras. Det gäller Tjustbanan mellan och liksom Stångådalsbanan. Vi förutsätter att upprustningen av sträckan EmmabodaKarlskrona genomförs som planerat liksom ombyggnaden av bangården i på sträckan KalmarVäxjö. Och när utredningen av banan mellan och är klar ska banan byggas i direkt anslutning till byggnationen mellan och . En annan angelägen åtgärd är att bygga ut trafiken med både färja och flyg mellan sydöstra och länderna runt . I exempelvis och har mycket gjorts när det gäller sjöförbindelserna med andra . Det är nu dags att det blir likadana satsningar i län. Jag upprepar: Länet, regionförbundet och kommunerna har ett eget ansvar som de är beredda att ta. Men är staten beredd att ta sitt ansvar? Vi har sagt ganska länge att det kommer att bli en enorm utveckling i , bland annat som en följd av att ett antal länder blir medlemmar i . kan vi inte längre säga att det kommer att bli. Den här förändringen är redan på gång. Alla länder runt , förutom , är medlemmar i , och trafiken ökar mer och mer för . Vi är mitt inne i utvecklingen, och är det viktigt att hänger med. Därför krävs det bland annat satsningar på bättre sjö- men också flygförbindelser med de expanderande länderna runt . 291 () replik: Jag ska beröra ett ämne som inte har talat om men väl . Jag skulle vilja höra hur Örnfjäder ser på förhållandet att vi låter pengar stanna kvar i EU på grund av felaktig valutakurs. De facto är det ju pengar som kan användas till just sådana ändamål som Örnfjäder tycker är så väsentliga, till exempel vägar. 292 () replik: Jag förstår inte riktigt frågan. Det kan nog helt enkelt bero på att jag inte är tillräckligt insatt i den, så jag har inget bra svar. 293 () replik: Jag får tacka så mycket för svaret, för det är precis det som är så allvarligt. Jag har tittat på den här frågan och fått kunskap från fältet av dem som håller på med strukturfonderna. Men tyvärr är det alltför få i riksdag och regering som över huvud taget har satt sig in i frågan. När den motion som vi har väckt kommer på bordet hoppas jag att du kommer att stödja den. 294 () replik: Med hänvisning till mitt tidigare svar är det alldeles för tidigt för mig att säga att jag kommer att stödja en motion som jag inte har sett och i en fråga som jag inte har satt mig in i. Jag förutsätter att jag först får ta del av informationen innan jag kan ta ställning. 295 i (s): Mycket är viktigt för de olika delarna av landet. Regionalpolitiskt behövs såväl god infrastruktur som välfungerande skolor, kultur, sjukvård och ett företagande som inte viker med mera. Själv har jag min hemvist på , och större delen av min valkrets är just landsbygd. Allt jag nämnt är förutsättningar för just en levande landsbygd. Turistnäringen har i detta sammanhang stor betydelse. Hela får in över 21 miljarder i skatteintäkter på turismen, och omsättningen är över 160 miljarder. När man ser dessa siffror inser man att här finns utan tvekan en potential som vi bör ta vara på. Det som vi framför allt bör kika mer på är vår marknadsföring mot utlandet. Jag har tidigare drivit frågan om att vi bör skapa en ännu bättre samordning mellan olika aktörer, en samordning som också har en mer tydlig utlandsinriktning. Detta har också hörsammats och ska en utredare tillsättas för att se över vilka möjligheter det finns att göra vår marknadsföring ännu bättre. Tanken är att just möta detta samordningsbehov. Det är bra och det behövs. Olika delar av landet har sina egna speciella och regionala förutsättningar. Eftersom inte är ett etablerat resmål för just massturism måste vi fokusera på att bygga tydliga varumärken som är så starka att de står sig i en internationell konkurrens. speciella förutsättningar vad gäller natur, mat, konst, boende med mera gör området till ett starkt varumärke som kan konkurrera med andra populära resmål i . För många turister är destinationen snarare än . Det är på det här sättet som jag tror att vi måste tänka. En rejäl satsning på korttidsresande från utländska närmarknader är ett effektivt sätt för att öka sina exportinkomster. Det är min förhoppning att man i det framtida arbetet fortsätter att utnyttja hela den potential som finns i den gren av turism som jag har nämnt här och framför allt att vi genomför ambitiösa marknadsföringsinsatser utifrån de olika förutsättningar som finns i hela landets olika och specifika delar. Jag nämnde också kulturen som en viktig ingrediens i livet och för turismen. Det gäller inte minst den speciella del som är unik för just ett visst område. Jag vill i detta sammanhang nämna landskapsfisk: ålen. Hela ålbeståndet i riskerar att kollapsa och försvinna. Detta får att nu föreslå mycket kraftfulla åtgärder för att rädda ålen. En av åtgärderna är att så fort som möjligt stoppa fisket efter utvandrande så kallade blankålar, vilket är basen i det skånska ålfisket. Det nu föreliggande förslaget skulle få förödande effekter för det traditionella ålfiske som just är en del av den skånska själen. Det kanske inte är den största frågan för , men den är oerhört betydelsefull för min region. Vi måste givetvis sätta bevarandet av ålen i första hand, och jag delar fullt ut kommissionens mål och syften med förslaget. Tyvärr undviks den viktigaste åtgärden för att rädda ålen, nämligen att plantera ut de ålyngel som sydeuropéer fångar i stora mängder för konsumtion och ålodling i och . Jag anser att en omfördelning av överskottet av ålyngel bör ske just till norra så att vi här kan bygga upp ett starkt lekbestånd. Det tar kanske , men då är vår förhoppning att förutsättningarna för ålen har förbättrats och att reproduktionen fungerar. På så vis kan den stora traditionen med uppskattade ålagillen leva vidare. , herr talman: En rögad ål är, som vi säger, inte att förakta. Vad man sedan ska dricka till denna kulinariska höjdare får var och en själv avgöra, men jag tror Absolut att mina vänner i har en bestämd näringspolitisk, regional och smakfull uppfattning om detta. 296 Statsrådet (): Jag ska inte fortsätta på den inslagna vägen om vare sig ål eller annat som kan komma från , utan jag tänkte ta mig friheten , i denna debatt, att prata lite grann om dels det ekonomiska läget i kommunerna, dels också utvecklingen i kommunerna i sin helhet i och vad vi kan förvänta oss . Vi ser att den ekonomiska situationen inom den kommunala sektorn är betydligt ljusare än vad den var i början av mandatperioden. Vi ser att det är betydligt fler kommuner som får en budget i balans, men även ett resultat som visar svarta siffror. Likaså är det på landstingssidan. Vi såg att det var betydligt färre kommuner som hade problem med sin ekonomi än tidigare, och det är bra. Tittar vi på det förväntade resultatet inom den kommunala sektorn ser vi också att det ser betydligt ljusare ut än föregående år. Det här ger också möjlighet att förvänta sig att se att man konsoliderar sin ekonomi på ett positivt sätt. Vi kan dessutom förvänta oss ett resultat i form av en ökad kvantitet av verksamhet och också en ökad kvalitet utifrån de diskussioner som sker ute i den kommunala sektorn och de behov som finns. Det här är viktigt av flera skäl. Det är en medveten politik från regeringens sida att stärka den kommunala sektorn. Man kan titta på de generella bidragen. De ökade med 2005, och 2006 ökar de med ytterligare 2 miljarder. Det blir alltså en ökning med . Det finns en medveten politik bakom att de här satsningarna görs, framför allt att höja kvaliteten och öka verksamheten i den kommunala sektorn. Ser vi till 2006 är också prognoserna goda. Den stora majoriteten av kommuner kommer att ha god ekonomi, och de kommer därför också att kunna förbättra sin verksamhet, som jag sade tidigare. Genom den ytterligare satsning som görs på plusjobben, som föreslås i budgetpropositionen, finns det också möjligheter för kommunerna att skapa ännu bättre kvalitet inom de sektorer som man normalt inte har kunnat satsa på. Det här är bra för , det är bra för kommuner och det är naturligtvis bra för svenska folket. En av de viktigaste synpunkter som lämnades från den kommunala sektorn är också att man vill ha långa planeringstider. Man vill veta hur det ser ut längre fram. Vad tänker staten göra? En kritik som har riktats tidigare är att planeringshorisonten har varit alltför snäv. Man har inte vetat vad som händer år 3 och år 4. Därför har vi också i årets budgetproposition medvetet lagt ut tydliga och klara linjer för vad som gäller både 2007 och 2008. De resurser som många kommuner ser att de har kan alltså faktiskt användas i förvissning om att staten är tydlig och också pekar ut vilka bidrag och generella satsningar som man kommer att göra på den kommunala sektorn . Det här är oerhört viktigt. Sedan en annan sak: infördes ett nytt kommunalt skatteutjämningssystem. Syftet med det här systemet, vill jag understryka, är egentligen bara en viktig sak. Det är att se till att vi får likvärdiga förutsättningar i vårt land att bedriva verksamhet, att jämna ut de skillnader som finns och jämna ut de förutsättningar som finns i landet beroende på hur tillväxten, näringslivet och så vidare har utvecklats i olika regioner. I grund och botten handlar det faktiskt, om man tittar på en liten sjuåring som börjar skolan, om att vi socialdemokrater menar att det inte ska ha någon betydelse om man börjar skolan i eller i . Detsamma gäller om en 84-åring inte orkar bo hemma längre utan måste få hjälp och kanske komma in på ett serviceboende. Då ska det inte spela någon roll om jag bor i eller om jag ska få den här hjälpen i . Det är det utjämningssystemet syftar till: att se till att vi har en likvärdig hantering gentemot de människor som behöver stöd av samhället. Det gäller från tidiga år, när man ska gå en utbildning, eller ännu tidigare dagis eller vad det kan vara, tills vi blir gamla och inte själva orkar sköta de sysslor som vi normalt gör för vår del utan behöver samhällets stöd. Det här är naturligtvis en väldigt viktig del för hela utjämningssystemet. Jag tycker personligen att systemet fungerat bra så långt som det har kommit. Vi gör en del mindre översyner , bland annat i . De gäller bland annat vissa byggkostnadsfaktorer och även lönekostnadsfaktorer som kommittén diskuterade. Vi gör en översyn av det nu också och ser om det ska vägas in. Men i stora drag har utjämningssystemet fungerat väl och lever upp till den målsättning som vi hade med systemet. Jag tycker att det har varit en lyckad proposition som genomfördes och som har gällt från . Vi brukar också säga att varje del av har ett starkt ansvar för sin egen utveckling. Vi från statens, regeringens, sida vill ju förstärka det ansvaret. Man kan inte från central nivå sköta saker på det sätt som det ibland kanske har pekats på. finns det ju ingen hejd på vad man tycker att staten ska kunna göra. Jag tror att det då också är en väldigt viktig del att se till att de som agerar regionalt och på lokal nivå faktiskt också ges förutsättningar att agera under de förutsättningar man har. Det handlar om att ge en ordentlig stimulans där staten kan vara ett stöd, där staten kan hjälpa till att se till att den här regionala utvecklingen också sker i hela landet. Vi måste också se till de regioner som har problem. En del behöver mer stöd i sitt utvecklingsarbete och kan inte lämnas att lösa sina problem helt själva. Där behövs också stöd i olika former. Vi har länsstyrelserna ute i landet, som är statens regionala närvaro. De har ansvaret att samordna de olika insatser som görs i fråga om statlig verksamhet. Jag tror faktiskt att det finns en potential att öka den delen också. Vi ser att staten kan vara otydlig på det regionala planet. Vi har olika myndigheter. Man har olika regionaliseringar. Jag ser med spänning fram emot vad kommer fram med på det här området. Man kan peka på en rad olika saker. Jag tror att det kan finnas förutsättningar för länsstyrelserna att ta ett större samlat grepp på den regionala basen, att förenkla för den enskilda människan men också för kommunerna inom en region. Det gäller i allra högsta grad också näringslivet, som behöver myndighetskontakter.