prot · GT0949 · 2005-12-12 00:00:00 — Vi talar alltså inte längre om förslitningsskador efter ett långt och hårt arbetsliv utan om en ny typ av problem som orsakas av kombinationen barn, familj, arbetsliv och kanske ett eget liv till och med. Det handlar om allt som ska hinnas med mellan tvätthögar, barn med vinterkräksjuka, önskan om att dessutom kunna göra någonting bra på jobbet och kanske få en egen karriär. Vad finns det då för lösningar? hade ju modet att säga att vi behöver nya lösningar. Regeringen har det inte. Regeringen kör med samma gamla politik som . Värst var väl som bara sade att vi måste ha mer vänsterpolitik. Men vi ser vart den har tagit oss. Den senaste ministern som jag hörde tala om om hon inte ansåg att medfinansieringen var ett hinder när det gäller att få fler arbeten var . Jag förstår att minister inte tycker att det är ett problem, men när man frågar företagarna säger de att medfinansieringen av sjukförsäkringen måste tas bort. Kvinnor är den grupp som löper störst risk att bli långtidssjukskrivna. Alltså är kvinnor den grupp som drabbas i högre grad av just medfinansieringen. Men det är inte ett problem för ministrarna. Nej, men för företagarna är det det. Vad kan man mer göra? Skapa en rehabiliteringsgaranti som är värd namnet och tillåt att delar av sjukförsäkringen används just för rehabilitering. Då hade kanske några av dessa 8 000 kvinnor som blev förtidspensionerade kunnat bli räddade från det ödet. Det är fortfarande så att majoriteten av kvinnorna tar det övergripande ansvaret för barn och hem, och därmed är det också kvinnorna som drabbas hårdast av rigida fasta arbetstider. vill förändra arbetstidslagen. Det är nämligen så att under vissa perioder i livet passar det de flesta av oss att arbeta mindre, och andra perioder passar det oss bäst att arbeta mer. Varför kan man inte ha ett flexibelt arbetstidssystem som ger möjligheter för familjerna att själva styra? Det är ingen som kan tala om för mig att sex timmars arbetstid är det som kommer att passa mig bäst hela livet, men när mina tre pojkar var små hade det passat mig alldeles ypperligt. Bara för att och jag ska få en riktigt rolig debatt, så här kommer det: Vi vill också införa en skattereduktion för hushållsnära tjänster så att fler kvinnor, och män för den delen, ska slippa att malas sönder och brännas ut mellan förvärvsarbete och hemarbete. Jag tror att det var som gjorde beräkningar av hur samhällsekonomin skulle påverkas om skatten på hushållsnära tjänster sänks till hälften. KI:s slutsats var entydig. Det skulle skapa mellan 3 000 och 19 000 nya jobb. Jobben skulle i första hand gå till dem som står längst bort ifrån den reguljära arbetsmarknaden och, hör och häpna, det skulle inte kosta staten någonting. Jämför detta med de föreslagna, konstruerade, skattefinansierade 20 000 plusjobben till en kostnad på . Det finns ett annat alternativ som jag inte ens vill hävda är ett nollsummespel, utan jag vill gå längre, men eftersom KI är så försiktigt att man säger att det är ett nollsummespel, så låt gå för det. Det finns ett annat alternativ. Det finns ett annat alternativ om man bara har viljan och kreativiteten att se utöver ramarna. För att ytterligare lägga på lite ved i brasan: Bryt upp monopolen inom kommun och landsting! Genom konkurrens mellan arbetsgivare kan lönerna inom vissa områden höjas genom att man öppnar de offentligt finansierade välfärdstjänsterna för konkurrens och privat företagande. Jag säger inte att det är lösningen på hela löneproblematiken mellan kvinnor och män. Det är inte bara lönebilden som kan förändras, utan det är framför allt en möjlighet till den utveckling som vi faktiskt förvägrar så många kvinnor . Det gäller främst kvinnor, men även män. Jag är dessutom övertygad om att den öppningen på arbetsmarknaden också skulle lösa en annan del av den problematik som vi har. Inte lösa förlåt, det var fel ordval. Det kan man bli påhoppad för här. Men det skulle kunna vara en del av lösningen på problemet med att vi ser så få kvinnor som har styrelsepositioner. Jag kommer att ta upp detta senare med jämställdhetsministern. Jag är övertygad om att med fler kvinnor som har möjlighet att starta eget och få den typen av erfarenheter får vi också ett större underlag att rekrytera till styrelser ifrån. 121 () replik: Jag hade tänkt ställa två frågor till , men det blir tre frågor. Eftersom tar upp detta med hushållsnära tjänster ska jag också göra det. Om det finns det mycket att säga. De erfarenheter man har från är ju inte särskilt goda. Det gav få jobb, kostade mycket pengar, och det var de välbeställda som mest utnyttjade trädgårds- och ROT-arbete. Det handlar också om vad vi vill prioritera att använda våra skattepengar till. Det handlar om hur vi vill lösa det oavlönade arbetet och fördelningen mellan kvinnor och män. Ska män ta på sig ett större ansvar, eller ska man bortse från den konflikten fullständigt och i stället plocka in en tredje person? Det mest anmärkningsvärda med borgerlighetens förslag är dock att man påstår att det här skulle öka arbetskraftsutbudet och öka antalet arbetade timmar. Men det man gör är att man värderar tiden hos olika personer olika. Det är mycket viktigare att jag, som höginkomsttagare, ägnar åt ett arbete ute i förvärvslivet än att städa i mitt hem. Därför kan en annan person, vars insatser uppenbarligen inte tycker är lika mycket värda, komma hem till mig och städa dessa och frigöra tid åt mig. Det är en cynisk syn. Det är en konserverande och fullständigt destruktiv lösning både utifrån ett klassperspektiv och att könsperspektiv. Acketoft talar ofta om att privatisera. Då vill jag höra vilken analys gör. Du pratar mycket här om hur situationen är för kvinnor i offentlig sektor. Är problemet att offentliga arbetsgivare diskriminerar mer än privata arbetsgivare? Eller är problemet att kvinnor diskrimineras för att de är kvinnor? Vilken analys gör ? Gör man analysen att kvinnor diskrimineras för att de är kvinnor är inte lösningen att privatisera. Det andra jag vill fråga gäller detta att din kollega var väldigt emot att stärka kvinnors möjligheter att arbeta heltid. Hur ser på det? 122 () replik: Jag ska försöka svara raskt. Det var inte jag som sade att det skulle ge 19 000 jobbtillfällen om man frigör de hushållsnära tjänsterna. påstår att jag skulle ha sagt att det inte är lika viktigt att städa hemma hos mig som att vara riksdagsledamot, som jag är. Jag lovar dig, att när kommer hem till oss och städar är hon älskad av hela familjen. Hon är det för att vi värdesätter hennes arbete oändligt mycket, så att jag kan göra något annat som jag är bättre på. är bättre på att städa än vad jag är. Jag lovar: Hon är en ängel, och hon är helt klart värdesatt. Andra som har städtjänst ser på det på precis samma sätt som jag. Det är ingen av oss som förringar städarbetet. Det sitter i huvud, ingen annanstans. Heltid kontra deltid: påstår att min kollega skulle ha sagt att heltid inte var att önska. Naturligtvis är heltid att önska, för dem som vill ha det. Men om vi går in och lagstiftar om en heltid är det en helt annan sak. Vi pratar om olika saker igen, om äpplen och päron som vanligt när man diskuterar med en vänsterpartist. Däremot har och jag helt samma åsikt om analysen att det är kvinnor som är diskriminerade. Ja, kvinnor är diskriminerade. vet också att vi är överens om det. Jag är helt på den linjen. Men det blir inte bättre av att vi på politisk väg dessutom ser till att bygga upp så starka hinder som vi någonsin kan för att förlösa dessa kvinnor, se till att de får möjlighet att ta sig ifrån den diskriminerande strukturen. 123 () replik: Det är bra att vi är överens om att kvinnor diskrimineras för att de är kvinnor. Då faller argumenteringen att privatisering av offentlig verksamhet skulle lösa problemet. Det är en annan ideologisk fråga, och det går inte hand i hand med arbetet för ett jämställt samhälle. När det gäller rätt till heltid sade jag att inte ville stärka kvinnors rättigheter till heltid. Det tror jag att han sade. Den största enskilda orsaken till att kvinnor har lägre livsinkomst än män är kvinnors deltidsarbete. Och visst är det märkligt, , att det är på kvinnodominerade arbetsplatser man har deltider. När man sedan ställer kravet att kvinnor ska ha samma rättigheter som män blir det en kostnadsfråga. Tycker att det är för dyrt att ordna heltidsarbete till män? Det måste ju vara konsekvensen. När det gäller hushållsnära tjänster påstår man att det ska frigöra arbetad tid. Acketoft säger att vissa är bättre på att städa än hon. Så tror inte jag att det är. Och det frigör inte arbetskraftsutbudet. Om man jämför med dagisverksamhet, kan föräldrarna lämna sina barn till en pedagogiskt utvecklande verksamhet och få utrymme att delta i förvärvsarbete. Det ökar antalet arbetade timmar. Ett system med städhjälp ökar inte antalet arbetade timmar. Är det viktigare att den som slipper städa går ut i annat arbete än den person som kommer in i hemmet? Det är systemet i sig som har en mycket unken klassprofil. Jag hoppas innerligt att detta inte är en så kallad reform som vi kommer att få se. Den leder verkligen inte framåt, utan den är konserverande och direkt antifeministisk. 124 () replik: Jag kan repetera vad jag sade i mitt tidigare inlägg, eftersom det var precis samma boll som jag fick tillbaka nu igen. säger att vi kan få fram 19 000 nya tjänster genom skattesubventionerade hushållsnära tjänster. Skulle inte det leda till att vi fick ett flertal arbetade timmar, bara de i sig? Och dessutom frigörs de timmar som man inte behöver lägga i hemmet på att städa, om man väljer att köpa den tjänsten. Sedan kan man använda till det som säger, att bejaka sig själv, leva lite lättare och tycka att livet är underbart och gå ut och lukta på blommorna. Det är väl jättebra? Eller också kan man välja att arbeta på sitt eget arbete och lägga timmarna där. Naturligtvis skapar det fler arbetade timmar i . I systemdiskussionen har vi inte en samsyn. Det ska inte kommunister och liberaler ha. Där känner jag mig lite trygg att vi inte är på samma bog, för annars hade jag blivit lite orolig. Jag lägger mig där, för det är precis samma retorik som vi hade tidigare. 125 () replik: Jag ska uppehålla mig vid det som tog upp om hushållsnära tjänster. Jag tyckte att på ett belysande sätt framförde vad det egentligen handlar om. Min första fråga till är: Är det förbjudet att ha hushållsnära tjänster? Nästa fråga gäller att sade att det finns de som är bättre på att städa än hon. Det är det kanske jag vet inte; det finns säkert någon som är bättre på det än jag också. Men vem ska vara piga åt pigan? Det är tydligen de välbesuttna, som försökte belysa, som skulle få den här möjligheten, men inte de som jobbar i vad benämnde den tärande sektorn, alltså de som är undersköterskor i den offentliga verksamheten. Vem ska städa åt dem? Det var två frågor. 126 () replik: Det var nog lite fler frågor. Nej, det är inte förbjudet med hushållsnära tjänster. Det vet också i allra högsta grad. Då hade jag inte kunnat köpa dem som jag gör . Men vad vi gör genom att ha det system som vi har är att se till att det är bara de som är så kallat välbesuttna som har någon som helst möjlighet att köpa sig , att spendera ännu mer tid på sitt arbete eller vad man nu väljer att göra. Det innebär att de får in ännu mer kapital. Det är inte förbjudet . Med det system som upprätthåller gör han det totalt omöjligt för undersköterskan som jag aldrig har sagt arbetar i en tärande sektor eller någon annan för den delen som inte tillhör den besuttna klassen, som själv tydligen räknar sig till. Det är totalt omöjligt att köpa eller hur många timmar man nu vill ha som man behöver hjälp. Det är det gör. När det dessutom gäller de 19 000 nya tjänsterna, som vi skulle kunna få in, 19 000 människor som kunde känna stolthet över att gå till arbetet, som kunde få in en fot på arbetsmarknaden, hugger av dem den foten. Det är det som är skillnaden mellan ditt och mitt synsätt. 127 () replik: Nekar till det hon sade i P 1-morgon om tärande sektor? Det är den första frågan. Det var intressant. Jag kan spela upp det, eller också kan man gå in på hemsida och lyssna på vad hon sade. Hur mycket ska subventionen gå ned till för att undersköterskan, som jobbar i den tärande sektorn enligt , ska ha möjlighet att ta tjänsten? Är det , eller vad är det staten ska gå in med för att man ska få den hushållsnära tjänst som ni vill ha? Det här är typiskt ett sätt att ge dem som redan är välbesuttna i samhället ytterligare en subvention för att få tjänster utförda, i stället för att se till att alla får ett jobb. Det är vår målsättning. Därför gör vi plusjobben med avtalsenliga löner, till skillnad från instegsjobben, som man pratar om från sida. Frågan är igen: Vem ska vara piga åt pigan? Och hur stor ska subventionen vara för att de som jobbar i den offentliga verksamheten ska ha möjlighet att anlita en hushållsnära tjänst? 128 () replik: Jag tycker att det är fantastiskt att arbetsmarknadsutskottets ordförande kan stå och säga att alla har möjlighet att delta i arbetslivet när han vet att det är 6 489 fler personer som inte har arbete än det var . Det här att vi alla är inkluderade i arbetslivet är en stor chimär. Om det är så arbetsmarknadsutskottets ordförande ser på det hela förklarar det en hel del av årets motion som föreligger. Hur mycket ska vi sänka skatten? Ja, det finns undersökningar som visar hur mycket vi ska sänka skatten för att det ska löna sig. Titta på till exempel. Och varför är det helt plötsligt så omöjligt att sänka skatten inom en sektor där kvinnor skulle bli vinnare, när man kan sänka skatten när det gäller att måla fönster, sätta in avlopp eller vad det är. Då är det inga problem att sänka skatten. Då ställer sig och fackförbunden mangrant upp och säger: Yes! Detta är en lösning för folket! Men när det gäller någonting som skulle lösa det för kvinnor är det helt plötsligt en helt annan ideologisk diskussion vi ska upp till. Det är mycket märkligt. Här skulle vi kunna få 19 000 nya tjänster med plus minus noll försiktigt räknat. Men det är och regeringen totalt noll intresserade av. 129 (): Skogen skulle vara mycket tyst om inga andra fåglar sjöng än de som sjunger mest och bäst. Jag fick det citatet i samband med ett besök hos . Vi skulle debattera tillgänglighetsfrågor. Hos de människor som jag pratade med där fann jag mycket av kreativitet och en framåtanda som imponerade på mig. De sade: Vi finns, vi behövs och vi vill arbeta, men vad gör ni politiker för oss? Vi vill inte ha de vanliga svaren att välfärdssamhället garanterar för oss och att vi får pension. Vi vill ha arbete. ska vi ha ett samhälle tillgängligt för alla. I detta ligger också rätten till arbete, även om man råkar ha ett funktionshinder. Alla behövs i livets sångkör, och är det dirigenternas uppgift att se till så att alla blir sedda och hörda. vill vara med och dirigera. Därför har vi väckt motioner som handlar om rätten till arbete för dem som har någon form av funktionshinder. Vi har kämpat för ökade lönebidrag, och vi gläder oss över att regeringen har lyssnat och höjt de bidragen. Men vi hade velat höja ännu mera. Vi tror mycket på företagande. Vi har lagt förslag om att personer med funktionshinder som startar eget ska ges möjlighet att ansöka om och prövas för lönebidrag i egen anställning. De ska ges rätt till personligt biträde och arbetsplatsanpassning. Att få försörja sig genom eget arbete och bidra till samhället ger mening och social gemenskap. Alla goda krafter måste samverka för att så många som möjligt ska få ett arbete. har i olika sammanhang lyft fram de sociala företagens insatser när det gäller att skapa arbetstillfällen. Socialt företagande är en växande sektor i dagens samhällen, en viktig väg in på arbetsmarknaden för grupper som står utan arbete. Socialt företagande innebär positiva effekter på samhällsekonomin och för de enskilda människorna. Följande definition av den sociala ekonomin visar på verksamhetens målsättning. Med social ekonomi avses organiserade verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organiserade fristående från den offentliga sektorn. Dessa sociala ekonomiska verksamheter bedrivs huvudsakligen i föreningar, kooperativ, stiftelser och liknande sammanslutningar. Verksamheten inom den sociala ekonomin har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. Inom pedagogiken talar man ibland om aha-upplevelser. Det innebär då att man förstår någonting som man inte har förstått tidigare. När det gäller de sociala företagen fick jag en aha-upplevelse när jag besökte Medvind i i . Där kunde man berätta för mig att man hade lyckats få en verksamhet som inneburit att många människor i deras regi kunde gå vidare till andra arbeten. De kunde berätta om många funktionshindrade som av hemmasittande fått uppleva gemenskapen på en arbetsplats. Jag tycker mig märka att arbetslivsministern också har fått en aha-upplevelse när det gäller de sociala företagens betydelse. I några debatter som vi har haft här i kammaren har han sagt att han värderar de sociala företagen mycket högt. Jag ser nu fram emot att i hans anförande få veta mer om hur han värderar dem och hur han genom regelförenklingar kan underlätta deras arbete. anser att målet för handikappolitiken bör vara principen om alla människors lika värde och rätt till lika behandling. Ett tillgängligt samhälle, en tillgänglig arbetsmarknad och frågan om att öppna arbetslivet för så många som möjligt bör då stå i fokus. Det är viktigt att denna målsättning också gäller personer med funktionshinder. Meningsfulla arbetsinsatser innebär att viktiga uppgifter och produktion tillförs samhället. Som jag sade i inledningen sjunger alla inte lika mycket, alla har inte samma arbetskapacitet men alla behövs, alla är värdefulla. Jag vill naturligtvis instämma i de yrkanden som har gjort och de reservationer som vi gör, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 28. 130 Statsrådet (): kom Ams månadsstatistik för november. Det är samma nivå som . har arbetsutbudet ökat, och det är väldigt bra. När arbetsmarknaden stärks börjar fler och fler söka sig ut på arbetsmarknaden. Människor, ofta studerande, tar nu chansen att söka arbete i stället för att till exempel plugga. Plugga är något som många har gjort då möjligheten att få ett jobb var sämre. Men det här innebär också att med matematikens lagar minskar själva arbetslöshetstalet lite mindre. Det är lätt att leva med. Utbudsökningen är viktig. Lediga jobb ökar, varslen minskar, konsumtionen växer och flera branscher märker av en ökad efterfrågan på deras varor och tjänster. Solen håller på att gå upp över arbetsmarknaden. I internationella jämförelser ser man att det går bra för . Vi har haft en högre tillväxt än , vi har sunda offentliga finanser, rekordlåg inflation och låga räntor. pekade på sju, åtta eller nio länder som han inte trodde var imponerade av resultat, de länder som hade lägre arbetslöshet än vad har. De är imponerade, kanske inte precis över arbetslöshetstalen men över de totala resultat som och de nordiska länderna kan uppvisa. Också de som har låg arbetslöshet, lägre än , är mäkta imponerade över hur de nordiska länderna, framför allt och , kan ha ett så högt arbetskraftsdeltagande. Det gäller kvinnor, det gäller äldre och det gäller också äldre kvinnor. Om man jämför all sådan statistik visar det sig att det är ljusår mellan de nordiska länderna, , med flera, och många kontinentaleuropeiska länder. De skulle inget hellre önska än att vara i situation om man lägger samman arbetsmarknadsområdet. Detta görs också i den så kallade Lissabonstrategin. Där jämför vi varandras positioner, och där kommer och omväxlande på första och andra plats. Vi har klarat oss igenom en internationell lågkonjunktur utan omfattande nedskärningar. Tvärtom kan vi i den budget vi nu debatterar redovisa förslag till förbättringar på flera områden. Detta ska vi vara stolta över men långt ifrån nöjda. Med svenska mått mätt har arbetslösheten nu legat på en alldeles för hög nivå. Det är oacceptabelt. Vårt mål är full sysselsättning. Därför finns det och behövs en stark och aktiv arbetsmarknadspolitik som effektivt matchar arbetssökande med lediga jobb, stöder den som blivit arbetslös och ser till att företag och organisationer får den kompetens de behöver. Arbetsmarknadspolitiken har stort betydelse, både för enskilda individer och för samhället som helhet. 450 000 arbetslösa och programdeltagare som var inskrivna vid arbetsförmedlingen fick jobb . Det arbete som görs av arbetsförmedlare på arbetsförmedlingarna runtom i landet spelar roll. Omsorg om individer ger också en väl fungerande arbetsmarknad, god tillväxt och förutsättningar för välfärd på hög nivå. Men vi ser också att det behöver göras mera. Därför finns det i den budget vi debatterar här en rad förslag som skapar möjlighet till arbete åt människor men också till utbildning och praktik, som rustar människor att ta jobb när dessa kommer. Jag kommer att gå igenom de fyra fem huvudförslagen. Det handlar om de så kallade plusjobben, som ska öka kvaliteten inom offentlig verksamhet och ge möjlighet för människor som har varit borta länge från arbetsmarknaden att få in en fot. Det handlar om utbildningsvikariat, som ger anställda inom vård och omsorg möjlighet att höja sin kompetens som en arbetslös får möjlighet att vikariera. Det handlar om lärlingsplatser för ungdomar som inte har avslutat sin gymnasieutbildning. Det handlar också om att arbetslösa akademiker ges möjlighet till praktik i småföretag. ökar vi också de redan befintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. En annan viktig del i vår budgetproposition handlar om dem som har funktionshinder och som alltför ofta har svårigheter att få ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. I propositionen presenterar vi flera förslag för att öka möjligheten för dem som har ett funktionshinder att få ett arbete. För att öka effektiviteten och träffsäkerheten vill vi införa en modell i tre steg för arbetssökande som har svårt att få ett arbete. Det första steget är en fördjupad kartläggning och vägledning som ska hjälpa arbetssökande att reda ut vilka insatser som behövs för att man ska få ett arbete. Olika arbetssökande har förstås olika behov. Det andra steget, den så kallade utvecklingsanställningen, är tänkt för dem som efter kartläggning och vägledning ändå inte hittat en lösning på sin arbetssituation. Genom att den äger rum på en arbetsplats där också inslag av rehabiliteringsinsatser finns prövas möjligheten till arbete ytterligare. Tanken är att man sedan ska kunna gå vidare till ett osubventionerat arbete eller ett lönebidrag. För den som inte efter en utvecklingsanställning kan få ett arbete finns ett tredje steg i form av anställning hos eller så kallad trygghetsanställning hos annan arbetsgivare. Vi vill att alla arbetsgivare ska kunna anordna sådana trygghetsanställningar för att öppna och bredda arbetsmöjligheten för funktionshindrade. Alternativa aktörer som till exempel sociala kooperativ, kommuner och fackliga organisationer kan ofta på lokal basis agera effektivt för att hitta nischer som kan innebära nya arbetstillfällen för funktionshindrade. hoppas vi att dessa förändringar kan öka antalet personer som kan erbjudas en sysselsättning med ca 1 200 personer, en siffra som vi också räknar med ska kunna öka ytterligare . Redan i vårbudgeten beslutades om en höjning av taket i lönebidraget från till . I den här budgeten aviseras att taket kommer att höjas ytterligare till från . Vi har inte råd att utesluta stora grupper från arbetsmarknaden. Vars och ens förmåga att arbeta måste tas till vara. Vi tror att dessa åtgärder kommer att innebära bättre möjligheter för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga på den reguljära arbetsmarknaden.