prot · GS09115 · 2005-04-29 00:00:00 — Jag förstår inte resonemang om det spanska folket kontra det svenska folket som uppenbarligen hade lika stort intresse för konstitutionen. Varför lyckades man inte väcka intresset där trots att man hade en folkomröstning och trots att man hade en kampanj för och emot, precis som man i så fall skulle ha i ? Jag förstår inte resonemang. Hur hänger det ihop egentligen? 70 () replik: Du var ju med på utfrågningen i går. Det besked vi fick om varför man inte var så intresserad i var att man där var så positiv till allt vad EU sade att man inte ens brydde sig om att gå och rösta. Man överlät det. Man var så positiv att valet inte spelade så stor roll. röstade och i stort sett alla som röstade var för. Debatten fanns inte. Man hade redan bestämt sig innan. Från regeringsnivå sade man också att man var så säker på att få ett ja att man inte behövde frukta något. Man visste att man skulle få igenom detta. 71 (): Det handlar om att bygga ett samhälle, inte en stat. Det handlar om att bygga ett samhälle där människor står i centrum och får rum att växa och möjlighet att förverkliga livsprojekt med ansvar i lokalsamhället men också för det globala samhället. Vi vill stärka det civila samhället. Det innebär att också politiken, den offentliga makten, måste få tydliga rum och avgränsningar. Det oroar uppenbarligen . När jag lyssnade på debatten här tidigare var det ganska tydligt att det faktum att det med det nya fördraget inte blir möjligt att underordna den enskilda människan kollektivet kommunismens demokratisyn var något som bekymrade Vänstern. Det bekymrar inte mig. Jag tycker att det är bra. Det är viktigt att vi får ett fördrag och ett samarbete som sätter gränser mot olika totalitära system. Det ger ett skydd som också efterfrågas från de forna östländerna, människor som har upplevt vad kommunismen innebär. Jag hör också en irritation över att makten flyttar långt bort. Men finns det inte skäl att fråga oss vad den irritationen bygger på hos enskilda människor här hemma i ? Handlar det inte i mångt och mycket om att just vi i den här kammaren, just vår egen ordning, gör att vi har möjligheter att gå in och detaljreglera människors vardag i stället för att frigöra människors kraft? I stället för att ägna oss åt de stora frågorna blir det mycket smått. Det irriterar människor som känner att den svenska makten är långt borta. Det har vi möjlighet att förändra här hemma hos oss genom att bygga ett annat . Jag tycker att Vänstern och i den här debatten, precis som i andra debatter jag har hört, exploaterar rädslan att EU ska bli något ännu värre, en nivå för detaljreglering som vi redan har känt av. Jag tycker att det är osympatiskt och osmakligt. Det borde då leda till att man här hemma gör sin egen hemläxa, att vi inte ska ha mer av den gamla politiken, utan att vi ska ha en förändring. Men så resonerar man inte. Det nya fördraget är en början till en tydligare maktdelning som är utlovad inte och ett EU som är möjligt att bruka för att göra smalare men vassare. Det är ett fördrag som gör det möjligt att bruka EU som en union som tar sig an de stora utmaningar som vi människor står inför här hemma, här på vår kontinent, här på vårt jordklot. Det blir hållbarare för oss nu och för kommande generationer. Det handlar om mänskliga rättigheter, inte brott, miljökraft i stället för miljö på undantag. Fördraget tolkas, herr talman, väldigt olika, därför att det just är ett fördrag och inte en grundlag. Det är ett ramverk som vi kan fylla med olika politik, dock inom överenskomna och allt tydligare gränser. Det gör det offentliga rummet tydligare. Visst, det är en kompromiss, precis som vår egen grundlag är en kompromiss. Men det innebär ett öppnare EU i stället för en sluten regeringskrets. Det ger mer makt till folkvalda parlament, både och nationella parlament. Det är tydligare än det lappverk av olika fördrag som vi nu bygger samarbetet på. Det stärker också, vilket ingen har talat om, de lokala och regionala nivåerna som får mer makt i EU än vad man får i vårt eget genom en tydlig möjlighet att hävda sin röst också i domstol när ingrepp görs i de regelverk som man har att jobba efter. Det kodifierar dagens EU. Ett tydligt exempel på det är just att det som vi hävdat, att det är möjligt att utträda ur EU, också skrivs in såsom det ser ut . Det stärker brottsbekämpningen och gör den effektivare. Men bra kan alltid bli bättre. riksdag ska naturligtvis resonera om och granska fördraget med de ögonen, därför att utvecklingen står inte stilla. framtid avgörs av om vi klarar freden på vår kontinent, om vi klarar att ge respekt för den enskilda människan och för människors värdighet, om vi klarar att ge frihet, mänskliga rättigheter, rättssystem som fungerar, solidaritet och icke-diskriminering inte bara i utan på hela vår kontinent och på hela jorden för den delen jämställdhet, hållbar utveckling. Det är en stor utmaning och ett ansvar för oss alla, men då krävs också ett ramverk som gör det möjligt. Det nya fördraget är ett redskap för att göra detta möjligt. 72 () replik: Jag har två exakta frågor. En nyhet i konstitutionen är att man ges rätt att inrätta specialdomstolar under den europeiska domstolen. Min fråga till är: Inrättas de i enhällighet eller med kvalificerad majoritet? Den andra frågan är följande: Det står på försvarsområdet att varje stat gradvis ska förbättra sin militära förmåga. Om det nu blir en tvist mellan nationalstaten och EU om huruvida man förbättrar försvaret, vem avgör den tvisten, svenska eller ? 73 () replik: Den typen av frågor är naturligtvis spännande att ha med i diskussionen, precis som de 446 andra artiklar som vi har att resonera om. Det som är viktigt är att när vi överlämnar exklusiv rätt till EU finns det naturligtvis en makt hos . Men ingen, inte ens tror jag, tänker sig att EU skulle tvinga fram ökade militärutgifter i till exempel budget om inte vi själva skulle vilja det. Ingen tror att EU, som ju faktiskt består av kombinationen medlemsstaterna och oss som människor, skulle tvinga fram en lösning när det gäller specialdomstolar som inte stämmer med vad som är politiskt möjligt. Där har vi makten, och de nationella parlamenten får en tydligare makt med det nya fördraget, det som ogillar. 74 () replik: Alla i kammaren observerade att inte visste svaret på de två frågorna som oundvikligen är ganska viktiga. Däremot framställs det som att medborgarna inte kan ta ställning till konstitutionen. Jag skulle verkligen vilja veta hur många i kammaren som kan svara på de här två enkla frågorna. Jag tror inte att skillnaden är så väldigt stor. Det är det första. Det andra, , är att du talar om att med den här konstitutionen bygger vi ett nytt samhälle. Ja, men är inte det mest väsentliga om vi ska bygga ett nytt samhälle att vi åtminstone vet hur rättsordningen sker och hur besluten ska fattas i detta samhälle? Uppenbarligen vet inte ens en så pass insatt person som exakt hur detta ska göras. 75 () replik: Har slutat att slå sin fru? Den typen av frågeställningar är ju klassisk för att på något sätt ge en bild av en verklighet som naturligtvis inte är riktig. Jag kan bara konstatera att försöker göra fördraget till ett monster som kommer att slå undan benen för svensk straffrätt till exempel eller för mänskliga rättigheter genom specialdomstolar som mer eller mindre antyds skulle kunna inrättas över huvudet på oss alla, men det är inte så. Det som är skillnaden med det nya fördraget är att vi i de nationella parlamenten har möjligheter att gå in och motsätta oss förslag, lagstiftning, om vi inte anser att de är tillfyllest. 76 () replik: är mycket tydlig i att hon anser att det är positivt att man flyttar makt från till EU-nivå. säger hon i sitt svar på fråga att hon inte tror att någon i EU avser att tvinga att genomdriva någonting som vi inte själva vill. Då kan man ju fråga sig: Vad är då den överstatlighet som ni eftersträvar värd? Men det var inte det som var min fråga egentligen, utan min egentliga fråga handlar om processen. I alla sammanhang när vi pratar om EU får man höra att det här är en pågående process. Då undrar man: När ska man sätta ned foten? Den förändring vi nu diskuterar är så omfattande. Vi skaffar oss i princip en ny grundlag. Om inte den är värd att prövas, när ska det då ske? Handlar det här om maktens små steg som så sakteliga leder till något annat? När ska folken få säga sitt? 77 () replik: Ja, det nya fördraget innebär att vi flyttar makt. Så är det. Och vi gör det ju för att vi vill göra det möjligt att komma till rätta med den gränsöverskridande brottsligheten, skapa förutsättningar för detta. Hur vi fyller ut det, och hur vi ger det den exakta utformningen, avgörs ju inte här i fördraget. Det avgörs i den fortsatta lagstiftningen, i sekundärlagstiftning. Därför är det också viktigt att vi har en regering som vågar jobba för ett nytt EU. Om det här med pågående process vill jag säga att så är det. Livet är en pågående process. Det kommer naturligtvis nya val, precis som det gjorde 2002, där Vänstern och drev ett EU-utträde och där väljarna sade sitt. Vi kommer att ha nya val framöver som också kommer att pröva om den här kammaren har skött sitt mandat. Det är fördelen med demokratin. 78 () replik: Det som alla oroliga människor undrar över är ju: Är det nog nu? Man är nyfiken på vad nästa steg blir. När kommer vi att avskaffa ytterligare lokalt självbestämmande i på nationell nivå, på regional nivå och på lokal nivå? Hur långt får den här processen gå? Det vore oerhört intressant att veta vad ni har för vision om hur demokratin ska se ut . 79 () replik: Det beror naturligtvis på vad vi fyller EU med för politiskt innehåll, vilken regering vi har i den här kammaren. Är det så att svenska folket vill ha en regering som fortsätter de många små steg som har tagits mot centralstyre, mot ökad maktöverflyttning från lokal och regional nivå till statlig nivå, till regeringsnivå, då får man en sådan politik. Svenska folket har möjligheter att påverka den frågan i allmänna val. Jag företräder en annan politik och vill se en ny regering som gör att tar vara på sina möjligheter över hela landet. Jag vill inte ha de små stegen mot maktcentralisering som vi har tagit här hemma. Men jag vill också ge svenska folket en röst utanför nationsgränsen och ge möjligheter att lösa de utmaningar som vi står inför på den här kontinenten som en del av vårt globala uppdrag. 80 (): Jag välkomnar den här debatten om EU:s framtid. Det är ett bra initiativ om det är talmannen som ligger bakom, vilket jag tror att det är i detta fall. Det kanske är lite tråkigt att inte se fler ledamöter i salen i samband med en så här viktig fråga. Det kan man dra vissa slutsatser av, men jag ska inte använda mina till det. EU:s framtid det var någon som tidigare gjorde påståendet att man ser EU som ett giftpiller. Nej, det gör jag kanske inte. Men om jag som miljöpartist skulle bygga det gröna samhället, då hade jag inte byggt upp EU. Det är den utgångspunkten man får ha för sina visioner för det framtida samhället. Vilket samhälle vill jag bygga eller vara med att skapa? Då är inte EU det perfekta bygget. EU är inte den perfekta verktygslådan för framtidens utmaningar, för hur samhället ska organiseras och för vilka beslut som vi riksdagsledamöter och andra beslutsfattare ska fatta. Det är här hela utgångspunkten är. Vilka verktyg vill vi ha för det framtida samhällsbygget? Jag skulle inte bygga upp ett EU som det ser ut och än mindre som det ser ut i det nya förslaget till . står för ett brett, djupt internationellt samarbete. Vi ska ta bort gränser mellan människor, mellan folk, mellan länder. Vi ska ha ett internationellt samarbete med länder runtomkring. Det är grunden. Det är solidaritet. Det är så vi bygger det framtida samhället. Men det betyder inte att vi ska överlämna all beslutsmakt när det gäller hur vi vill bygga samhället. Vi kräver och tycker att det mellanstatliga samarbetet ger en bra grund för framtidens beslutsfattande. I vissa frågor kanske det behövs överstatliga beslut. Gränsöverskridande miljöfrågor är väl det bästa exemplet på just detta, där en enskild medlemsstat på jordklotet inte kan agera ensamt. Vi kräver och behöver ett internationellt arbete. Och det ska också ske då. Är då svaret på den här utvecklingen EU-konstitutionen? Nej, det är det inte. EU-konstitutionen som den är framlagd nu tar inte intryck av det här. Då är första frågan: Vem har tagit fram den här konstitutionen? Är det framtidens medborgare i ? Svar: Nej! Majoriteten i EU-konventet som tog fram förslaget till stats- och regeringscheferna hade uppnått pensionsåldern. En minoritet var kvinnor. Jag tror att det var , kanske ännu mindre. Hur många ungdomar ? Är det de som ska ta fram förslaget om vår framtid? Nej, men det är också det som är förklaringen till att EU-konstitutionen bara är någon sorts fortsättning på det gamla. Det är mycket om militära saker. Det är mycket om makt. Det är mycket som fattas. Det är framför allt synpunkter om jämställdhet, miljöfrågor och så vidare som tyvärr lyser med stor frånvaro i konstitutionsförslaget. Jag skulle vilja göra en omstart. Jag tror inte att den nya EU-konstitutionen är dagens medborgares svar på hur man vill bygga framtidens . Jag tror att det behövs en nystart. Jag hoppas därför att medborgarna i de medlemsstater i EU som har en folkomröstning säger nej. För då blir det en omstart. Jag hoppas verkligen det så att vi kan utgå från de problem som finns och försöka lösa dem. Problemet med konstitutionen är inte bara att det är en verktygslåda för hur makt ska fördelas och hur beslut ska fattas. Problemet är också att EU-konstitutionen slår fast vilken politik som ska föras. Oberoende av vilken majoritet som finns i denna riksdag, som medborgare röstar fram, är det ändå EU som kommer att bestämma politikens inriktning, till exempel att medlemsländerna ska förbinda sig att gradvis förbättra sin militära förmåga och sina militära resurser. Det är det som är grundproblematiken. Det är ett starkt politiskt program vridet åt höger som inte är accepterat i de delarna. Det är där grundproblematiken är. Därför hoppas jag fortfarande att vi får en folkomröstning i så att vi kan låta svenska medborgare få säga: Tycker vi att detta är rätt utveckling av dagens EU eller tycker vi att det är fel utveckling? Fel utveckling betyder att man får börja om på ny kula igen. Det hoppas jag verkligen att vi ska få göra, och jag tackar, precis som mitt språkrör sade i den inledande debatten, de ledare i som har sagt ja till folkomröstning i sina medlemsstater. 81 () replik: började med att säga att EU inte är det perfekta samhället. Nej, vem har påstått det? är inte heller det perfekta samhället. Det är en konstig utgångspunkt. Vi vill ha en ny regering just av detta skäl. Men stöder ju den regering som har makten just . Den här frågan om konstitutionen är uppenbarligen inte särskilt viktig för . Hade den varit viktig hade ni gjort den till en kabinettsfråga och hade upphört att stödja regeringen. Regeringen är ju för konstitutionen, och ni är emot den. Slutsatsen måste vara att den här frågan om konstitutionen ändå inte är så viktig för eftersom ni i gladeligen planerar inte bara att stödja regeringen utan även att sitta i samma regering. 82 () replik: Nej, och Socialdemokraterna har inte samma uppfattning om konstitutionen. Det är helt riktigt. Men vad är alternativet, ? Alternativet är ju sämre. Alternativet skulle innebära att för fram en regering bestående av , som är än värre på att stå och hoppa som ja-sägande nickedockor i EU i fråga om allt som EU säger. Det är det som är problemet. Och har jag större tilltro till att vi från ska kunna påverka Socialdemokraterna än . Det är utgångspunkten för mig. 83 () replik: På den här punkten måste man konstatera att ni har misslyckats gruvligt. Låt mig också läsa lite grann ur konstitutionen. Jag tycker att det ändå är viktigt att föra ned detta på vardagsnivå. På s. 17 står följande: Fördraget ska underlätta möjligheterna att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Det gäller människohandlare, narkotikasmugglare och terrorister. Varför är ni emot en konstitution som skulle motverka internationell brottslighet? 84 () replik: Det finns saker i den nya konstitutionen som är bra, och det finns saker som är dåliga. Frågan är vilket som väger tyngst, och frågan är om den nya konstitutionen är ett bra verktyg för framtiden. Och där är mitt svar nej. Det finns många bra skrivningar i konstitutionen, till exempel att man slår fast att medlemsstaternas nationella parlament ska involveras tydligare. Det skulle man förvisso kunna göra utan en ny konstitution. Men problematiken är allt det dåliga som står i konstitutionen och som vi inte vill se. 85 () replik: välkomnar debatten om EU:s framtid. Så inleds anförandet. Sedan ägnas resten av tiden åt att kritisera allt som är dåligt och också åt att säga nej till det nya fördraget som ändå ska ange en inriktning för framtiden. Jag efterlyser alltså egna alternativ. Och jag ska ge en chans att försöka utveckla dem i sin nästa replik. Per , en av ledande EU-förespråkare, har sagt att man vill ha ett alleuropeiskt samarbete och att den dagen som blir medlem kommer EU att skifta form, det vill säga att när vi har ett samarbete som omfattar hela kommer EU att skifta form. Är det den vägen som tror att vi ska gå genom en utvidgning? 86 () replik: Det skulle kunna vara en utväg. Det har diskuterats länge vilken strategi som man ska använda sig av. Jag välkomnar de länder där medborgarna i en folkomröstning har sagt ja till att de vill vara med i EU. Då ska jag inte sätta käppar i hjulet, även om jag inte tycker att EU är det perfekta. Kan komma med? Jag välkomnar det. Jag vill ha ett öppet . Men då hade jag kanske också hoppats på att EU skulle förstå att om det nu blir så många medlemsstater blir det svårare att föra en politik. Därför är jag mer inne på att man då kanske ska få välja vilka områden som man vill vara med på och framför allt att EU totalt sett ska ha mindre att bestämma om. EU ska koncentrera sig på de riktigt gränsöverskridande frågorna och inte lägga sig i detaljer såsom man gör i den nya EU-konstitutionen. Där koncentrerar man sig väldigt mycket på detaljer om politikens innehåll i stället för att koncentrera sig på hur beslut ska fattas. 87 () replik: Men det nya fördraget ska ju bädda för en utvidgning. Det är det som det hela handlar om. Vi har tidigare i debatten hört att det nya fördraget gör det möjligt att ta med nya medlemmar som , och kanske också . Men det säger nej till och börjar tala om ett EU med olika hastigheter och med olika sakpolitiska samarbetsområden även om det nya fördraget också öppnar för det i den meningen att några kan gå vidare. Men varför säger nej till det nya fördraget? Det innebär också att stänger dörren för nya medlemmar som , och . 88 () replik: Jag tror inte att man stänger dörren för nya medlemskandidater och nya medlemmar i genom att säga nej till konstitutionen, absolut inte. Med har man faktiskt lyckats utvidga EU, och man har också satt i gång utvidgningsprocessen gentemot andra länder. Det är inga problem om den politiska viljan finns i det sammanhanget. Frågan är då varför vi ska anta en konstitution som innehåller så pass mycket detaljer som förslaget till gör. Dessa detaljer vill däremot inte gå in på. Där talas det om militariseringen av EU, och det finns detaljer om hur den ekonomiska politiken ska föras. Det är ju det som är den allvarliga invändningen mot EU-konstitutionen, att man fastslår en politisk inriktning som jag är förvånad över att Socialdemokraterna kan ställa sig bakom eftersom den är klart högervriden till sin natur, och det är ingenting som jag och kan ställa oss bakom. 89 PER () replik: Jag tar vid där slutade, nämligen: Vad är det vill? Antingen blir det det nya fördraget, eller utträde, vilket många miljöpartister, inte riktigt alla, vill. hör jag ordet omstart från . Jag skulle vilja att utvecklar detta lite grann. Håller sakta men säkert på att få en mer positiv hållning till EU och medlemskap? 90 () replik: Jag kan lugna Per i fråga om det sista. Jag tror absolut inte att vår partikongress under kommer att ändra grunduppfattning om EU. Jag sade i mitt inledningsanförande att om vi gröna skulle bygga ett samhälle skulle vi inte starta ett EU, absolut inte. Vårt sätt att forma framtiden sker inte utifrån att vi bygger upp ett centraliserat EU på det sätt som finns . Men om det nu är så att några medlemsstater säger nej till EU-konstitutionen måste det innebära att konstitutionen har fallit och att man måste göra om den. Och i det vägvalet står jag för att vi ska göra om det ordentligt. Och tycker jag inte att man ska utgå från ett konvent där majoriteten består av män som har passerat . Det måste vara en blandning av olika ålderskategorier, av män och kvinnor och av människor med olika etniska bakgrund och åsikter om framtiden. 91 PER () replik: Jag tänker inte gå in på den här åldersfixerade debatten. Det förvånar mig snarare lite grann att ägnar sig åt den. Jag tänkte säga att det inte finns några perfekta instrument. Men vad kan vara bättre än att i stort sett vartenda land runt nu är med i EU och att vi tillsammans kan forma en politik som ger omstartsmöjligheter och förbättringsmöjligheter för ? 92 () replik: Det är bra om kan lyfta blicken och inte bara koncentrera sig på EU-arbetet utan se att det finns ett annat internationellt och större samarbete också. Jag skulle gärna vilja vara med och utveckla en bättre strategi för hur ska samarbeta mer med länder runtomkring. Allt samarbete måste inte ligga inom EU. Man kan ha andra samarbetsformer med länder runtomkring, och det vill jag gärna utveckla betydligt mycket mer än vad som sker . 93 () replik: När jag lyssnar till hör jag kritik på flera punkter. Vem har tagit fram det här förslaget till fördrag? Det står mycket om maktdelning. Redskapslådan är kanske okej. Men det politiska innehållet är fel, och målen är fel. respekterar i och för sig att kanske 20 länder vill ha det här, men han vill ändå ha en omstart till följd av att några länder kanske inte vill ha det. Jag vill veta vilket råd anser sig vilja ha från svenska folket. På vilken punkt vill han ha ett råd som är tydligt för honom att ta ställning till här i när vi ska förhandla med andra länder? Och om det skulle bli en omstart, på vilken punkt är det då som han vill ha råd? 94 () replik: Jag tror att det är viktigt att få svenska folkets stöd i fråga om inriktningen, om detta är huvudinriktningen för EU:s framtid. Blir det ett nej finns det invändningar. Och blir det ett ja, vad betyder då ett ja? Är det ett ja till allt som står i konstitutionen? Nej, jag tror inte det, utan man gör en bedömning av om inriktningen verkar bra eller inte. Vi kan gå tillbaka till den förra folkomröstningen i , till den om EMU. Svenska folkets uppfattning var klar och tydlig: Nej, vi vill inte att ha mer makt till EU. I och med att det här nya fördraget, EU-konstitutionen, handlar om mer makt till EU är det, tror jag, huvudinvändningen. I så fall måste kämpa för att det inte ska vara mer makt till EU. 95 () replik: Å andra sidan innebär det att vi hamnar i ett läge där kommer att gälla med en verklighet som kodifieras i det nya fördraget. Är det orden som i så fall är rädd för? Han vill ju inte acceptera det nya fördraget, men uppenbarligen accepterar han att ska fortsätta att gälla. Dessutom, herr talman, vill jag säga att jag blir lite förvånad när gör sig till tolk för vad som var svenska folkets vilja i EMU-folkomröstningen. Där var det väldigt tydligt att det tredje steget inte skulle tas, och det har vi inte gjort. Men vad innebär ett nej i en folkomröstning om fördraget? Någon har sagt nej till alkoholpolitiken. En annan har pratat om ja till . En tredje har pratat om att det handlar om makt i största allmänhet. Vad innebär ett nej? Det undrar jag, herr talman. 96 () replik: