prot · GS0968 · 2005-02-02 00:00:00 — I kampen om uppmärksamhet och forskningsanslag finns en frestelse att tala och skriva om förhoppningar på ett sådant sätt att det i det närmaste uppfattas som att i nästkommande månad kan så och så många människor botas. Därför anser jag, fru talman, att man också bör lyssna på de forskare som säger att vissa saker ligger väldigt långt fram i tiden, om de över huvud taget kommer att bli verklighet. Det kan tyckas vara besvärande att man går emot en majoritet, men jag tror att ett samhälle mår bäst av att det också finns en opposition. Jag vill gärna ta ett exempel i kammaren denna dag. när den dåvarande beslutade om tvångssteriliseringar var det i princip ett helt enigt beslut. Vi har alla kunnat se att det eniga beslutet resulterade i att man var mer generös med tillämpningen av steriliseringar än man borde ha varit. Det, fru talman, har ju också inneburit att vi i den här kammaren i full enighet har tagit beslut om att ersätta de personer som steriliserades under tvång och som är i livet. Låt oss för allt i världen lära oss av detta och se att det är bra att det finns en opposition! Orsaken till den stora debatt som framför allt har funnits i andra länder är att embryonal stamcellsforskning kräver att mänskliga embryon förbrukas för produktion av stamceller. konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin, den så kallade Oviedokonventionen som varit med om att ta fram och undertecknat, stadgar att mänskliga embryon ska tillförsäkras adekvat skydd. Den embryonala stamcellsforskningen leder nämligen till att mänskligt liv används som medel och inte som mål i sig. finns det etiskt okomplicerade och lovande forskningsalternativ, till exempel forskning på stamceller från vuxna individer och navelsträngens blodceller. Existensen av de så kallade adulta stamcellerna, det vill säga stamceller tagna från organ hos barn eller vuxna individer, var okänd bara . Forskningen på dylika stamceller är mycket lovande och kan göras med samtycke från personen i fråga med full respekt för människovärdet, alltså enligt mitt sätt att se etiskt helt invändningsfritt. Så länge som människovärdesprincipen kan upprätthållas är alltså vi kristdemokrater positiva till stamcellsforskning. Vi anser dock att vi för framtiden bör ha en nollvision. Vi ska inte behöva forska på embryonala celler för att komma vidare. Vi vill försöka, i den mån det går, att satsa på forskning på adulta stamceller. Detta ska prioriteras, enligt vårt sätt att se. Vi anser också att mänskliga embryon inte får produceras enbart för forskningsändamål. Forskning på befintliga embryonala stamcellslinjer ska tillåtas då inte forskningsmålet syftande till klinisk användning inom vården skulle kunna nås genom andra forskningsvägar som är grundade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Medgivande från det donerande paret ska naturligtvis krävas, och donatorerna ska ges fullständig information om hur deras embryon kommer att hanteras. Embryonal forskning vid IVF, där livet ska hjälpas fram, ska accepteras endast om den sker under reglerade former och med offentlig insyn. Det innebär att varje enskilt projekt ska prövas av en lagreglerad forskningsetisk kommitté. Avslutningsvis, fru talman, ska jag nämna något om kommersen kring stamcellsforskningen. Vi vet att stamcellsforskning är ett kommersialiserat forskningsområde med starka och konkurrerande intressen där etiska överväganden inte alltid hamnar i förgrunden. Oetisk kommersialisering måste motverkas. Vetenskapssamhället står här inför stora krav. Det är nödvändigt att de personer som ingår i de etiska kommittéer som prövar de aktuella ärendena står helt fria i förhållande till alla intressen kommersiella, patenträttsliga och så vidare som kan göra sig gällande i ärendet, och vi anser att rollfördelningen ska vara tydlig. Jag påminner om att vi bör ha en skarpare lagstiftning också när det gäller överträdelser av dessa principer. 123 (): har samarbetat om propositionen och står bakom betänkandet. Vi anser bland annat att det är viktigt att fortsätta att forska på befruktade ägg och att befruktade ägg ska få användas även för att ta fram metoder att behandla svåra och ännu obotliga sjukdomar. har intagit en ledande position när det gäller medicinsk spetsforskning, exempelvis stamcellsforskning och bioteknik. Utvecklingen har gått mycket snabbt och det som verkade som science fiction är en självklarhet. Stamcellsforskningens möjligheter och hitintills presenterade resultat har för många inneburit stora förhoppningar om bot mot svåra sjukdomar. finns det, som nämnts tidigare, inget riktigt botemedel mot Parkinsons sjukdom. Stroke är en annan typ av sjukdom. Där finns det stora förhoppningar om att man ska kunna forska fram behandling baserad på stamceller. Diabetes är en folksjukdom som drabbar väldigt många, och andelen som insjuknar ökar stadigt. Vid socialutskottets offentliga utfrågning på temat stamcellsforskning var experterna eniga om att det finns mycket lovande resultat i cellterapin när det gäller diabetes. Stamcellsforskningens möjligheter och hitintills presenterade resultat innebär inte enbart förhoppningar om bot, utan dessa aktualiserar också etiska frågeställningar om till exempel terapeutisk cellkärnöverföring och forskning om embryonala stamceller. Vi i har stor förståelse för alla de människor som känner oro för framtidens forskning och vad den innebär. Vi förstår också alla kreativa forskare som ser nya möjligheter. Därför anser vi att dialogen mellan forskare och samhälle är helt nödvändig och att lagar och etiska nämnder ska styra framför kommersiella intressen. Vi anser att det är direkt nödvändigt med ett godkännande från en för att forskningen ska få utföras. Det är också viktigt att regeringen nu noga följer verksamheten i den nya etikprövningsorganisationen och utvärderar och följer upp etikprövningsnämndernas ärenden. I betänkandet behandlas också några motioner från allmänna motionstiden . motion handlar om reglering av sponsring och bolagsbildning inom avancerad medicinsk forskning. Vi ifrågasätter en utveckling där medicinska framsteg och upptäckter kommersialiseras och knyts till enskilda företag. Det innebär en risk att forskning på vissa sjukdomar som bedöms vinstmaximerande kommer att ha företräde framför mindre lönsamma projekt. Det behövs etiska diskussioner, men det behövs också diskussioner om den oroande utvecklingen, att forskningslaboratorierna tillåts bilda bolag. Dessa bolag får i sin tur sponsorpengar från diverse företag. menar att en sådan väsentlig forskning som stamcellsforskningen är viktig att behålla inom den offentliga finansieringen och insynen. Vi anser att en reglering av sponsring och bolagsbildning bör övervägas när det gäller avancerad medicinsk forskning. Vi politiker måste våga fatta beslut som sträcker sig in . Den medicinska utvecklingen och forskningen får aldrig bli något som sker utan insyn och som förläggs till en marknad där etiken och solidariteten får stå tillbaka för kortsiktiga vinstintressen. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 4. 124 (): Fru talman, ledamöter, åhörare och övriga! Jag börjar med en liten utvikning. Vi har hört politiker stå här i talarstolen och använda en del, i mitt tycke, ovanliga ord. Man har pratat om reproduktiv kloning, somatisk cellkärnöverföring, adulta celler och terapeutiska metoder. Jag råkade lyssna på radio . Det var sent. En person som var någon form av expert talade om politikernas kompetens. Jag vet inte om ordvalet har någon koppling till kompetens i och för sig, men jag tyckte att det var ett bra tillfälle att ta upp detta. Det här betänkandet har en bilaga som är mycket faktaspäckad. Det har föregåtts av en utredning. Jag tycker därför att det kan vara på sin plats att göra en kommentar. Jag känner mig lite berörd när man säger att politiker borde använda sig av experter. Det här betänkandet är ju ett bra exempel på att man faktiskt gör det. Jag vill säga att det inte bara är en massa politikers lösa tyckande som ligger bakom vad som står i ett sådant här betänkande. Det föregås faktiskt av ett väldigt omfattande arbete som i det här fallet har pågått åtminstone . Det var bara ett infall efter ett radioprogram . ser väldigt stora möjligheter med framtida medicinsk terapi som bygger på självläkning och kroppsegen behandling. En av de största potentialerna tror vi ligger i det man kan hämta från det som kallas stamcellsforskning. Vi är därför väldigt nöjda med att betänkandet nu har kommit så här långt. Vi delar till stora delar regeringens uppfattning och tycker att arbetet har varit både konstruktivt och resultatinriktat. Därför ställer vi oss bakom betänkandet i stora delar, men har ändå funnit anledning att genom två reservationer markera de detaljer där vi anser att det hade varit möjligt att ta ytterligare ansvar. I den proposition som ligger till grund för utskottets betänkande finns det nästan ingenting som avviker från det betänkande som integritet lämnade . hade då inga invändningar mot det. Den punkt där regeringen i sin proposition har valt att avvika från utredningen tycker vi dock är en av de mer känsliga, nämligen möjligheten till kommersialisering och patentering av resultat från stamcellsforskningen. Vi menar, tvärtemot vad regeringen anser, att det är av yttersta vikt utifrån ett uttalat allmänintresse att skyndsamt skydda genforskningen, till vilken vi även räknar stamcellsforskning. Vi vill inte se en värld där mänskliga celler och organ likställs med varor som kan köpas och säljas på en marknad. Vi anser dessutom att utbytet av forskningen skulle kunna bli större och chanserna till kollektiv framgång öka om inte metoder, ingångsmaterial, andra nivåer av stamcellslinjer, forskningsresultat och möjliga produktidéer vore möjliga att låsa in med patent för kommersiella syften. Vi tror på mångfald även inom forskningen. Vi är således inte tillfreds med att en reglering på det här området inte förverkligas . Vi hade velat se ett snabbare agerande på detta område. Där har vi både WHO och den utredning jag nämnde på vår sida. De etiska övervägandena behöver också stärkas. Att Lagrådet i sin behandling även hade synpunkter på saken har lett till att regeringen nu ändå avser att återkomma med förslag på hantering av humanbiologiskt material. Det ser vi naturligtvis som ett indirekt erkännande av vår motion, men vi tycker att det korrekta hade varit att lösa de här frågorna i ett och samma sammanhang. anser att nödvändiga förändringar i lagen 1995:831 om transplantationer skyndsamt bör genomföras för att förhindra inlåsning, i enlighet med vad integritet föreslog. Därför, fru talman, yrkar jag, trots regeringens uttalade ambitioner att senare hantera denna fråga, bifall till reservation 2. Kopplat till möjligheterna att kommersialisera stamcellsforskningen ligger också riskerna för att inriktningen av forskningen, vilket vi hört tidigare här, kan komma att styras av mycket kortsiktiga intressen. Man måste ha klart för sig att detta är ett forskningsområde med oerhörd potential, och vi vet väldigt lite om vad som egentligen kan komma ut av det. Därför är det inte heller orimligt att kräva en tydligare reglering av hur kommersiella drivkrafter kan tillåtas hantera dessa möjligheter, och de resultat som kan komma. Ett ökat offentligt ansvar och en tydlig insyn tycker vi hade varit bra. Egentligen hade jag här tänkt avstå från att yrka bifall till reservation 4, fru talman, med den tjusiga formulering vi brukar ha för det, men eftersom det redan har yrkats bifall till den gör jag också det. Som avslutning vill jag bara påpeka, som vanligt när jag har chansen att stå här i talarstolen, att jag anser att möjligt bör bygga ett dubbelspår på sträckan FalunBorlänge. Det berörs väl knappast av det här betänkandet. 126 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet om stamcellsforskning och avslag på de reservationer som finns i betänkandet. En stamcell är en cell som kan både föröka sig och differentieras till en specialiserad cell i kroppen. På många håll knyts mycket stora förhoppningar till stamcellsforskningen. Detta framgick mycket tydligt vid den hearing som socialutskottet anordnade kring stamcellsforskning, och det framgår också av den mängd artiklar som publiceras i ämnet. är det viktigt att påminna sig att detta i första hand handlar om grundforskning. Det ligger i sakens natur att vi inte kan förvänta oss snabba resultat som kan omsättas i vården av patienter. är dock benmärgstransplantation en etablerad terapi och en framgångsrik sådan. Forskning om terapier med hjälp av stamceller för många sjukdomar pågår också på många håll runtom i världen. Vi som hade förmånen att vara med på socialutskottets utskottsresa till fick flera exempel på sådan forskning vid några centrum i . ligger långt framme när det gäller stamcellsforskning. I talade man mycket väl och ibland lite avundsjukt om den svenska stamcellsforskningen. I veckans nummer av kan man läsa: Svenskar utvecklar smittfria stamceller. KI-forskare hoppas bli först i världen med ny metod ytterligare ett bevis på att svenska forskare är framgångsrika. Självfallet reser stamcellsforskning många etiska och legala frågeställningar. Såväl internationellt, till exempel i och EU, som i vårt land har de etiska frågorna debatterats intensivt, både inom och utanför vetenskapssamhället. Själv har jag haft möjlighet att delta i de mångåriga diskussioner som , Smer, haft i de här frågorna. Regeringens proposition baseras också i allt väsentligt på de slutsatser som Smer kommit fram till. Det är glädjande att en så bred samstämmighet finns i de här svåra frågorna, både i Smer och vid utskottets behandling av propositionen. I klartext kan man säga att sex politiska partier ställer sig bakom de grundläggande frågeställningarna och de regleringar som föreslås i det här betänkandet. Ett parti har en klart avvikande uppfattning, vilket har framgått härifrån talarstolen, nämligen . Tittar man på motionerna från framgår också att det inom finns ledamöter som har en än mer avvikande uppfattning än den som framgår av reservation. Denna reservation tycker jag är ett mästerverk i krumbukter. Först säger man sig vilja ha en nollvision när det gäller embryonal stamcellsforskning. Man hävdar att denna på flera punkter ligger utanför det som kan anses etiskt godtagbart. Ändå säger man att man nog inte vill förbjuda den, och det tror jag beror på att alla forskare man kan lyssna till i detta sammanhang säger att embryonal stamcellsforskning erbjuder möjligheter som inte kan uppnås med forskning på navelsträngsblod eller på adulta stamceller. Den signalen från forskarsamhället är möjligen det som gör att numera stannar vid en nollvision. Hur man i praktiken ska kunna styra denna typ av forskning mot en nollvision när vi har fria forskare och ett fritt forskarsamhälle återstår dock att förklara, tycker jag, från sida. Eller är det så att inte vill ha en fri forskning utan vill ha någon sorts detaljstyrning av forskningen? Det är en fråga som uppkommer när man läser reservation. Avslutningen på reservation är också ett mästerverk. Där skriver man: Jag är visserligen starkt emot somatisk cellkärnöverföring, men förslaget att somatisk cellkärnöverföring skall vara underkastad samma begränsningar som gäller vid forskning på befruktade ägg innebär dock en viss uppstramning jämfört med gällande lagstiftning. På den grunden godtas därför förslaget, dock endast i avvaktan på att regeringen tar fram förslag om förbud mot somatisk cellkärnöverföring. Man är alltså emot; sedan säger man att under en övergångstid kan man väl tänka sig att det är tillåtet, men sedan ska det förbjudas. Varför är man emot , varför kan man tänka sig att tillåta det och när ska man förbjuda somatisk cellkärnöverföring, kära kristdemokrater? Detta är ju att ha en totalt, , motsatt uppfattning i en och samma fråga, och dessutom i två meningar i en reservation. ställningstagande, som jag har följt i den här frågan under många års diskussioner fram till , uppvisar verkligen ingen logik. Det måste jag säga. Det ställningstagande som finns i er reservation gör det definitivt inte klarare på en enda punkt vad som egentligen är uppfattning i den här frågan. Kanske kan återkomma och förklara det för oss andra som har svårt att av texterna och era uttalanden förstå vad egentligen har för avsikter. 127 () replik: Jag kan bara garantera, , att vi gör allt vi kan för att upprätthålla människovärdet. Det är säkert så att det går att göra ännu mer, men vi har gjort så gott vi har kunnat. Den andra frågan är om forskningen ska vara styrd. Jag har sagt att vi vill att den ska vara så fri som möjligt. hoppas jag att inte vill att man ska kunna forska om allt närsomhelst, hursomhelst och varsomhelst. Om svaret på den frågan är nej vill ju också ha en viss styrning. När det gäller att det här skulle vara en detalj blir jag nog lite ängslig. Frågor som rör människovärde och människosyn är ingen detalj. Anledningen till nollvisionen och att vi accepterar en viss forskning på det här området är att vi inte tycker att alla möjligheter är uttömda . Vi hoppas att man ska prioritera så att man kan använda de adulta stamcellerna i så hög grad som möjligt. Sedan undrar jag, , om det inte är pinsamt att stå här som regeringens företrädare när kommersialiseringsfrågan fortfarande inte är löst. Är det så att man har dragit tillbaka den frågan, eller varför kan inte kammarens ledamöter och andra få ett svar på hur man ska göra med kommersialiseringsfrågan, som ju är jättestor och viktig för framtiden? 128 () replik: På det sista vill jag bara svara att transplantationslagen innehåller en hel del förbud när det gäller handel med organ och vävnader etcetera. Det som krävs, och där hoppas jag verkligen att regeringen återkommer så snabbt som möjligt, är att den här typen av saker inkluderas i ett kommersiellt förbud. Där har jag absolut ingen annan uppfattning. Men, , om det nu är så att man först vill pröva om alla möjligheter till forskning finns på adulta stamceller skulle jag kunna förstå att man talar om en nollvision för embryonala stamceller. I så fall får man sedan häva den nollvisionen om man tror att man inte kommer att kunna lösa en del av de här frågeställningarna med enbart forskning på adulta stamceller. Men ni säger ju att ni ska ha en nollvision , som ni säger att ni inte vill ha något förbud mot forskningen på embryonala stamceller. Och frågar jag mig, vilket verktyg ska ni använda för att styra mot en nollvision? Det är ju det som är så fullständigt oklart i er reservation. Vi som var i fick del av hur den amerikanska Bushadministrationen resonerar om stamcellsforskningen. Jag tror ibland när jag hör och andra kd-företrädare och läser er reservation att det egentligen är ett resonemang typ president som föresvävar er, nämligen Bushs beslut om förbud mot att forska på embryonala stamceller med federala medel. Men om andra goda gåvors givare vill skrapa ihop lite pengar i något privat forskningslaboratorium får man gärna ta fram den här kunskapen. Jag misstänker ibland, , att det är den taktiken som föresvävar er, på samma sätt som president redan har fattat beslut om i . Reaktionerna från forskarna som vi mötte i gentemot president agerande i den här frågan var mycket klara, . 129 () replik: Jag kan garantera att har tagit sin utgångspunkt i den kristdemokratiska människosynen, den judisk-kristna etiken och inte hos Bush. Det är oerhört viktigt att säga det. Det andra är att vi har motionerat om en ramlag för att tala om för forskarna att här innanför får ni hålla er i forskningen. Tyvärr har vi inte fått majoritet för det förslaget. När det gäller den teknik som man använder har inte vi som politiker sådan kunskap att vi vet vad som är bäst. Men vi måste ju ha våra klara synpunkter på vad människovärde och människosyn i ett samhälle handlar om. Och det är vår uppgift att hålla människovärdet högt, därför att det är i grunden en demokratifråga. Det som inte självt kan försvara sig måste ändå hållas högt när det handlar om människovärde och människoliv. Det är inte så svårt att förstå vad vi menar med nollvision. Det handlar om att vi vill ha en nollvision, och vi vill att man ska satsa mer på de adulta stamcellerna. Det är inte så värst detta över huvud taget inte var aktuellt. Vi har med glädje hälsat den adulta stamcellsforskningen välkommen att arbeta därför att vi tycker att det är viktigt att göra det. Då kanske jag ska fråga : Anser inte själv att det vore bättre om vi kunde använda oss av adulta stamceller i stället och inte behöva ha de embryonala stamcellerna? Det andra är: Varför kan vi inte alla i så fall vara överens om att vi ska ha en nollvision? Avslutningsvis har vi kommersialiseringen. Om det är så enkelt så att det bara är att inkludera den i transplantationslagen borde regeringen ha gjort det . 130 () replik: Vi har en etikprövning lagfäst i det här landet om all medicinsk forskning, . Det vi ska besluta om här i kammaren om någon timme är en ramlag för stamcellsforskningens ramar i landet. Jag fick inget svar på frågan jag ställde. Vilka styrinstrument vill kd använda för att gå mot en nollvision när det gäller embryonal stamcellsforskning? Sedan använde det vanliga argumentet när kristdemokrater pratar om etik i vården: Vi i utgår från människovärdet. Jag är fullständigt övertygad om, , att alla vi representanter för de övriga sex partierna som står bakom det här betänkandet också utgått från människovärdet när vi har kommit fram till de här slutsatserna. Det är icke på det sättet att kristdemokrater har någon sorts monopol på att tolka människovärdet i det här samhället. Och jag är glad för att det förhåller sig på det sättet, . 131 (): Som framgår av betänkandet står bakom utskottets förslag i dess helhet. Därför ska jag göra ett försök att fatta mig ganska kort. Egentligen kännetecknas det här betänkandet av en hög grad av enighet. Om man tittar på reservationerna ser man att det handlar mycket om nyanser. Största skillnaderna är, som också påpekade, naturligtvis gentemot reservation nr 1. Jag vill inte vara så spydig att jag kallar det för krumbukter när modifierar sina ståndpunkter. Jag tycker snarare att det är uttryck för en ganska sympatisk strävan att, om jag så får säga, slipa av de vassaste kanterna i den kristdemokratiska profilen, att även ta hänsyn till att vi här talar om motstridiga intressen och att alla dessa intressen i och för sig är värda att ta hänsyn till. Jag hoppas att det inte uppfattas som alltför beskyddande, men jag tycker faktiskt att jag ser en sympatisk strävan i den här reservationen om man jämför med tidigare yttringar. Jag tycker att det är positivt att också understryker att man är positiv till stamcellsforskning. Som både regeringen och utskottet säger kännetecknas det här området av att vi måste göra avvägningar mellan delvis motstående intressen. Å ena sidan forskning, som gör att vi får veta mer om livets uppkomst och som ger oss möjligheter att behandla sjukdomar som är svåra att bota, å andra sidan moraliska principer, som respekt för människovärdet och livets okränkbarhet, eller etiska principer som vi numera säger, eftersom vi är så rädda för ordet moral. Det finns naturligtvis också andra avvägningsfrågor i sammanhanget. Å ena sidan vill vi ha ökade möjligheter att finansiera dyrbar forskning och också ha möjlighet att utveckla läkemedel som kan säljas på en världsmarknad. Å andra sidan vill vi att forskningen ska vara fri och oberoende, inte i alltför hög grad påverkas av kommersiella hänsyn, och vi vill ha en hög grad av insyn i den forskning som bedrivs. Låt mig sammanfatta utskottets ställningstagande: Vi vill säga ja till forskning som kan ge möjlighet att bota och lindra svåra och svårbotade sjukdomar. vill vi ta ett steg i taget och noga överväga de etiska komplikationer som finns och behålla insyn och kontroll över verksamheten.