prot · GS0959 · 2005-01-18 00:00:00 — 1 § Ceremoni för att hedra offren för naturkatastrofen i Det är ett annorlunda vi nu har att verka i jämfört med när vi skildes . På annandagen drabbades av den största katastrofen i modern tid. I ett slag förlorade hundratals semesterfirande svenskar livet, och många skadades svårt. Det skedde inte inom vårt lands gränser, inte ens i närheten. I den globaliserade värld vi lever i kan händelser långt borta påverka oss och med brutal kraft. Vi har känt av det förut. Vid bombdådet på omkom sex svenskar. har vi upplevt det igen; det som inträffade var en stor svensk katastrof och den ägde rum i . Det var en svensk katastrof men också en global. Och det är enbart tillsammans med andra länder som vi kan lindra dess effekter. Flodvågorna nådde ända från till . Över 168 000 människor är döda, över en miljon hemlösa och fem miljoner människor i behov av hjälp i jordbävningens och flodvågornas spår. Även här hemma har vi drabbats av naturkrafternas obevekliga framfart. drog en storm av orkans styrka över . Minst 13 personer har avlidit till följd av stormen. När den var över stod mer än 400 000 människor utan el och 200 000 utan telefon. Skog till enorma värden har blåst ned. Störningarna i tågtrafiken har varit omfattande. Skadorna efter stormen kommer att ta att reparera. saknar många ström och fast telefon. har varit ett land i sorg. Människor har uttryckt sina känslor och sympatier vid olika minnesstunder, men också genom ett enormt engagemang. Anhöriga och vänner har fått hjälp på plats i . Många har arbetat ideellt för att samla in pengar och förnödenheter och själva skänkt stora summor till olika hjälporganisationer. har kommit in från det svenska folket till flodvågornas offer. Det har känts självklart, men vi ska ändå känna oss stolta. Engagemanget har varit en lysande positiv kraft mitt i allt det mörka vi har ställt upp för varandra och fått styrka av varandra. Katastrofen har vävt band mellan människor och länder över alla gränser. Många svenskar har till exempel vittnat om sin tacksamhet gentemot det thailändska folket för deras hjälpsamhet och givmildhet under katastrofen. Jag har träffat officiella representanter för några av de hårdast drabbade länderna. Till dem har jag framfört ett innerligt tack på vägnar för dessa länders insatser för våra medborgare. Representanterna finns med oss här uppe på läktaren. Liksom ordet har blivit en del av svenska språket har vi tagit människorna i de drabbade länderna till våra hjärtan. Mellan dem och oss finns en bro. Vi har blivit medmänniskor trots avståndet mellan oss. Vi är tacksamma för att varit förskonad, såtillvida att vi inte har förlorat någon ledamot eller anställd personal i katastrofen. Några upplevde den på mycket nära håll men undkom med livet. Ledamoten gjorde en fin insats genom att åka ned till efter flodvågen för att bistå i kristeam. efter katastrofen begärde ledamoten att skulle kallas in. Efter samråd med de vice talmännen och gruppledarna beslutade jag att inte göra det. Det fanns i detta skede ingen särskild uppgift i krishanteringen som kunde ta sig an. Partiledarna och statsministern hanterade samrådet mellan regering och riksdag under den akuta krisen. Men jag är också riksdagsledamot och känner som de flesta av oss. Vi vill vara med, handla, påverka och bedöma. Jag tror att känslan var utbredd hos oss att vi ville göra något. Den möjligheten kom också när det blev aktuellt att ändra lagen om PKU-biobanken. visade att det går att få till stånd en mycket snabb riksdagsbehandling när så krävs. Jag vill passa på att uttrycka min uppskattning för att så många av er begav sig till för att delta vid kammarens beslut, och även för socialutskottets och Lagrådets effektiva hantering av ärendet. Det blev en värdig behandling i en mycket svår situation. Tack också till som var aktiv inför det extra rådsmöte om Asienkatastrofen som hölls . kommer att fortsätta spela en roll i uppföljningen av Asienkatastrofen bland annat genom granskning av regeringen. Inom ramen för ska vi dra slutsatser för behandling av samhällsåtgärder för att öka medborgarnas trygghet och säkerhet. Och vi ska värdera egen krishantering och krisorganisation. Sakta börjar nu vardagen komma tillbaka. Den är vanlig, obeveklig, genom allt som snurrar på som det brukar, men ändå overklig för dem som måste inse att en anhörig, vän eller kollega aldrig mer kommer att vara en del av detta vanliga. Kanske känner vissa ändå en lättnad när det mentala undantagstillstånd som vi befunnit oss i nu ersätts av mer normala rutiner. Rutiner kan också vara ett stöd i sorgeprocessen. Vad har vi lärt oss av tidigare kriser som vi har nytta av nu? Ingenting, hävdar en del. Vi har inte lärt oss någonting. Det anser jag är fel. Den akuta hanteringen av Asienkatastrofen är över, men mycket återstår att göra. Drabbade och anhöriga kommer under en mycket att lida av sviterna efter det som hänt. Vissa kommer att vilja lägga händelsen bakom sig. Men vi vet från tidigare katastrofer att förutom sorgen och saknaden kan ilska och förtvivlan bubbla länge inom en människa. Det beror på faktiska omständigheter, men kanske även på det som terapeuten i en tidningsintervju kallar för fasthållningsilska så länge man är arg hålls de döda på något sätt vid liv. har själv upplevt detta. Hon förlorade sin make vid förlisning. Det är viktigt att vi kan ta om hand alla dessa känslor, så att människor känner sig sedda och bemötta. Vi måste också vara beredda på att det kanske aldrig trots goda föresatser framträder en sanning om katastrofhanteringen som vi alla kan enas om i alla aspekter. I stället tror jag att grunden för läkningsprocessen måste vara en öppen och ärlig samhällsdialog, från alla parter en dialog mellan de ansvariga och dem som utkräver ansvar som präglas av en vilja att lyssna, svara och ta till sig varandras argument, en dialog kring hur och varför beslut har fattats där man vågar erkänna både fel och förtjänster i besluten, en dialog präglad av ömsesidig lyhördhet och medmänsklig respekt och där de drabbade står i fokus. Klarar vi det kommer såren att läka. Det är en utmaning för vår demokrati. Där har vi alla, som demokratins representanter, ett stort ansvar att leva upp till. Våra tankar går till alla dem som har mist sina liv i Asienkatastrofen, till deras anhöriga och vänner och till alla skadade och drabbade. Våra tankar går också till dem som har omkommit till följd av stormen i . Vi hedrar dem med en tyst minut. Ceremonien avslutades med att på piccolaflöjt framförde ur Piccolakonsert i C-dur av . Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . Talmannen meddelade att () ansökt om sjukledighet den 18 januari30 april. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 4 § Anmälan om kompletteringsval till näringsutskottet Talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i näringsutskottet. Talmannen förklarade vald till suppleant i näringsutskottet () 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:FPM35 Färdigförpackade varors nominella mängder KOM(2004 708 till näringsutskottet 6 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden fredagen den 3 och inkommit. 7 § Svar på interpellation 2004/05:259 om introduktionen av fossilgas 2 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat mig om jag avser att pröva tillåtligheten av EON/planerade gasledning genom i dess helhet. Han har också frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att beslutet ska förankras på ett bredare sätt, exempelvis genom öppna möten och en politisk dialog, samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att beslutet fattas av eller åtminstone förankras där. vill också ha besked om huruvida regeringens prövning handlar om den övergripande lämpligheten av gasledningen eller om prövningen främst handlar om att fastställa de närmare villkoren för ledningsdragningen i olika avseenden. Utgångspunkten för frågor är en tillståndsansökan som omfattar den första etappen mellan och , medan ledningen i sin helhet är planerad att dras fram till . menar att unika förutsättningar för att bidra till minskade koldioxidutsläpp genom övergång till biobränsleanvändning hotas av en sådan storskalig naturgasintroduktion. Energiförsörjningen ska i ökande utsträckning baseras på förnybar energi. En omfattande övergång till biobränsle har medfört att är bland de allra främsta länderna i världen när det gäller användningen av sådana bränslen. har fattat beslut om att utsläppen av växthusgaser 2050 sammantaget bör vara lägre än motsvarande koldioxid och invånare för att därefter minska ytterligare. Målets uppfyllande är till avgörande del beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. Med detta mål understryks politikens inriktning mot en omställning mot ytterligare minskat beroende av fossila bränslen. Arbete pågår nu med en klimatpolitisk proposition som kommer att läggas på bord . Det europeiska system för handel med utsläppsrätter som införs syftar till ett bättre utnyttjande av de samlade europeiska energiresurserna och minskad belastning på miljö och klimat. I de av antagna riktlinjerna för energipolitiken konstateras att naturgasen från klimatsynpunkt är det bästa fossila bränslet. Handelssystemet stimulerar att naturgas och biobränsle utnyttjas för kombinerad el- och fjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och till att olja och kol kan ersättas. För att bygga och använda högtrycksledningar för naturgas krävs regeringens tillstånd enligt naturgaslagen. Tillstånd får endast beviljas om anläggningen är lämplig ur allmän synpunkt. Detta innebär att regeringen har att beakta en rad omständigheter och att en ingående prövning görs av de olika intressen som gör sig gällande i sammanhanget. Prövningen omfattar inte endast de närmare villkoren för ledningsdragningen. Ansökan föregås av ett förberedande samråd som syftar till att i ett tidigt skede involvera berörda kommuner, myndigheter, enskilda och organisationer och bereda dem tillfälle att lämna synpunkter på och påverka en planerad ledningsdragning. En ansökan om tillstånd till en naturgasledning ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Ärendet bereds nu av som bland annat kungör ansökan med tillhörande miljökonsekvensbeskrivning och remitterar den till berörda kommuner, myndigheter och sakägare. Den möjlighet att påverka beslutsprocessen som jag nu har beskrivit tillämpas också för andra ledningsdragningar som el- och fjärrvärmeledningar och vid prövning av anläggningar enligt . bereder en tillståndsansökan för en naturgasledning mellan och . Enligt vad inhämtat kommer beslutsunderlaget att kompletteras med en strategisk miljöbedömning för projektet i dess helhet. kommer att överlämna ärendet till regeringen för beslut tillsammans med ett eget yttrande och handlingarna i ärendet. 3 (): Den här viktiga energi- och miljöfrågan är het och känslig, vilket det noga övervägda svaret på min interpellation tydligt vittnar om. Statsrådet svarar egentligen inte på mina frågor utan redovisar främst gällande naturgaslag och vad avser att göra. Ett besked i rätt riktning är ändå att beslutsunderlaget ska kompletteras med en strategisk miljöbedömning från . Jag gläder mig åt den snabba expansionen av förnybara bränslen och drivmedel i . Det är skönt att kärnkraften ska avvecklas, och det är bra att vårt beroende av den fossila energin minskar. Fossilgasen, eller jordgasen som tyskarna säger, används mycket på kontinenten och spelar där en stor miljöroll genom att ersätta olja och kol. Jag levde tills rätt i tron att någon storskalig gasintroduktion i inte var aktuell eftersom vi här i stället har byggt upp världens kanske förnämsta biobränslebälte, därtill med fortsatt stora expansionsmöjligheter. Jag levde i tron att vår tids stora miljöfråga, klimatfrågan med växthuseffekten, genom skulle säkerställa en fortsatt svensk biobränsleexpansion i miljöns tjänst och att en tillfällig storskalig gasintroduktion givetvis inte var aktuell. Jag började ana ugglor i mossen men lugnades åter genom att i riksdagstrycket från gångna år läsa många utmärkta reservationer från till exempel , . Ta till exempel ett utmärkt citat /2000. Det är undertecknat av bland annat Per och . Man avvisar alla planer på en storskalig introduktion av naturgas/fossilgas och säger: En ökad användning av naturgasen skulle leda till en väsentlig ökning av koldioxidutsläppen och omintetgöra koldioxidmålet. Vidare skulle naturgasen endast i mycket begränsad omfattning komma att tjäna som utbyte för olja och kol eftersom dessa bränslen delvis har ersatts av biobränslen. I stället blir det biobränsleanvändningen i de kommunala värmeverken i södra och som kommer att hotas. Jag borde ha blivit fullständigt kolugn efter att ha läst olika deklarationer från dagens energipolitiska riksdagsmajoritet, Socialdemokraterna, , till exempel att det inte är aktuellt med en storskalig introduktion av naturgas eller en ny naturgasledning genom . De tre partierna slår till yttermera visso fast i oktoberöverenskommelsen om energin att naturgasen inte får förhindra den kraftfulla utveckling av biobränslen som sker. Jag borde vara lugn, . Men det kan jag omöjligen vara. tar uppenbarligen för givet att regeringens koncessionsbeslut är en formalitet, att regeringen kommer att säga ja. Man utlovar att gasledningen kommer till för vidare färd mot och . En belysande artikel fanns på , där högsta ledning intervjuas under rubriken infördes i tysthet. Det nuvarande gasnätet ska byggas ut och kopplas samman med det finsk-ryska nätet i öster för genomgångsleveranser även till . huvudägare EON har redan avtal med ryska om stora gasleveranser. Något om att regeringens godkännande behövs nämns inte ens i artikeln. Ja, samhällsbyggnadsminister , ska jag lita på alla entydiga utfästelser från regering och opposition i den här frågan eller är det som har fattat galoppen rätt? Slår frågorna i min interpellation in öppna dörrar eller har jag starka skäl att vara orolig? 4 Samhällsbyggnadsmininister (): Vi får väl se om jag i någon mån kan lugna eftersom vi på många vis har samma utgångspunkt för denna diskussion. Det vill jag understryka. Jag ska först kommentera att ärendet är så känsligt och att tyckte att det syntes i svaret. Det är dock så att ärendet hamnar på regeringens bord först efter att ärendet har beretts av . Det är en ordning som har beslutat ska gälla också för detta ärende. Och jag har väldigt svårt att se att det finns behov av någon särskild beslutsordning just för frågor som handlar om naturgasen. Jag är i alla fall inte övertygad om att den beslutsordning som föreslår främjar en rationalisering och öppenhet i fråga om beslutsprocessen. Jag tycker att den finns, och det är väl denna debatt ett bra exempel på. Sedan vet jag inte om jag kan lugna , men jag vill i alla fall försöka genom att instämma i vad han sade om vikten av att biobränsleanvändningen i fortsätter att öka. Det är där som en av de mest strategiska delarna för omställningen av i en uthållig och förnybar riktning måste ligga. Bland vatten, vind och sol är biobränslet det kanske allra mest intressanta. Användning av biobränslen i främjas också genom det samarbete som bland andra våra två partier har, energibeskattningen och inte minst elcertifikatsystemen som är väldigt intressanta i detta sammanhang. Det har inneburit att biobränsleanvändningen har ökat med , och den totala användningen uppgår till ca . Jag hoppas också att handeln med utsläppsrätter kommer att innebära en ytterligare konkurrensfördel för biobränslet jämfört med fossila bränslen. Som jag sade har också fattat beslut om vilken ordning som ska gälla för dessa tillståndsbeslut, och jag vill ändå formellt hålla mig till den delen. I gasmarknadspropositionen, som regeringen kommer att överlämna till och som handlar om att genomföra EU:s gasmarknadsdirektiv, finns inga förslag till ändringar av själva beslutsprocessen. Däremot föreslås ett tillståndskrav till exempel för gas som skeppas i nedkylt tillstånd. Det är mycket som man måste lära sig som energiminister. Men detta hör till detta område. Men jag vill också nämna att vi föreslår en skyldighet detta tycker jag är viktigt för nätägaren att mata in biogas i nätet under förutsättning att det förstås är tekniskt möjligt och säkert att göra det. Men denna åtgärd tycker jag är principiellt viktig, och jag är övertygad om att den kommer att främja en ökad biogasanvändning. Jag vill ändå understryka att den svenska naturgaspolitiken som den har uttryckts framför allt i samarbetet mellan , och Socialdemokraterna ligger fast. citerade några punkter, bland annat att naturgasen från klimatsynpunkt är det bästa fossila bränslet. Det kan vi vara överens om. Att den kan ha betydelse sägs också. Det kan vi väl också vara överens om. Men det förutsätter att den används på ett sätt som leder till ett bättre utnyttjande av de samlade energiresurserna. Och det ska vi också vara väldigt överens om. Sedan är den viktiga meningen att naturgasen inte får förhindra den kraftfulla utveckling av biobränslen som sker. Det är med den meningen som jag beaktar hela energipolitiken och också diskussionen om naturgasen. Jag vet inte i vilken mån som det har lugnat att hålla fast vid biobränslet , och det är inte någon form av de fossila bränslena, icke heller naturgasen. Det är med den utgångspunkten som vi ska bereda hela energipolitiken innan den läggs på bord. 5 (): Det är bra att energiministern säger att biobränsleanvändningen ska öka. Den får inte hejdas. Min uppfattning är att det är så uppenbart att en storskalig naturgasutbyggnad kommer att hejda fortsatt utbyggnad. Dessutom kommer den att konkurrera ut en del av den expansion som har skett. Detta tror och hoppas jag kommer att göra regeringens prövning lätt i den här sakfrågan. Men jag förstår att ministern inte kan föregripa regeringens behandling. Biogas är utmärkt. Den ska vi satsa på många småskaliga anläggningar här och där i landet. Men dess expansion har på intet vis koppling till att det behövs en storskalig gasledning. Enligt mitt synsätt var kärnkraftsfrågan gårdagens stora energi- och miljöfråga. Den har vi nu klarat ut på ett bra sätt genom en bred enighet om att den ska avvecklas, att kärnkraftverken så länge som de drivs ska vara säkrast i världen och att nära tas ur drift . Och jag är stolt över roll i den debatten. Dagens stora dramatiska energi- och miljöfråga är i stället klimatfrågan, det vill säga koldioxidutsläppen och växthuseffekten. Kanske är till exempel årets obefintliga midvinter och väldiga storm effekter av detta, vad vet jag. Om vi ska minska koldioxidutsläpp enligt åtaganden kan vi inte rimligen ersätta biobränslen med den fossila och ändliga koldioxidutsläppande fossilgasen. Med naturgaslagens tillkomst ifrågasattes om eventuellt nya gasledningar skulle prövas utifrån övergripande energi- och miljöeffekter eller endast mer tekniskt vad gäller bästa ledningsdragning och så vidare. Majoritetspartierna bedyrade att naturgaslagen skulle innebära prövning även utifrån en gaslednings övergripande effekter från energi- och miljösynpunkt. Jag vill tro att så ska ske. I så fall är det en självklarhet att det är orimligt att pröva stora planerade gasprojekt bit för bit. Projektet måste först prövas i sin helhet, vilket rimligen, enligt min bedömning, kommer att ge ett nej till koncession av vare sig helheten eller delarna. Därför är det för mig en nyhet och bra att statsrådet låter meddela att beslutsunderlag för den ansökta delsträckan GislavedJönköping kommer att kompletteras med en strategisk miljöbedömning för projektet i dess helhet. Jag vill uppmärksamma ministern på att det då också måste till en analys om vad en gasledning genom norra och rimligen kommer att sluta med, nämligen med ett nät över hela området och med koppling till både öst och väst. Detta besked föranleder två följdfrågor. kommer att redovisa en samlad miljöbedömning strategiskt. Avser regeringen att vid sin slutliga prövning först pröva tillåtligheten av planerade gasledning i dess helhet? Den andra frågan är: Avser regeringen vid sin prövning att pröva den storskaliga utbyggnadens övergripande effekter för landet från energi- och miljösynpunkt? Jag förstår att statsrådet inte kan och ska föregripa vad beslutet kommer att bli, även om jag anser det som rätt självklart. Men jag skulle vilja ha tydliga svar på dessa två frågor. Sedan skulle jag också gärna vilja höra statsrådets syn på vikten av ett sådant här stort energi- och miljöbeslut som det ändå är om vi ska dra in fossilgasen genom hela , och om det räcker med förankringen genom ett regeringsbeslut, eller om det kan behövas en öppnare dialog i eller på annat sätt, vilket jag faktiskt tycker. 6 Samhällsbyggnadsmininister (): Jag har absolut inget emot en bredare dialog eller en öppen debatt. Och jag tror också som energipolitiskt intresserad och väldigt mån om att vi lyckas med förnyelsen och omställningen att behöver en förnyad debatt om helheten i energipolitiken. Det tror jag att hela samhället och också utvecklingen av de nya förnyelsebara energikällorna behöver. Men vi kanske kan återkomma till, inte minst i diskussionerna mellan samarbetspartierna, hur en sådan förnyad och fördjupad debatt ska ske. Jag är nämligen övertygad om att den behövs. Sedan behöver jag inte upprepa att jag inte kan gå in på ärendet eftersom det inte finns på regeringens bord. Jag vill dock svara på frågor. Att Energimyndigheten i sin bedömning kommer att ta hänsyn till helheten och dess effekter är bra. Det kommer också att finnas med i utgångspunkten för regeringens hanterande. Svaret på den andra frågan är självklart ja. Vi kommer att ta stor hänsyn till effekten på de klimatpolitiska målen och innehållet i de energipolitiska överenskommelserna. Det är alltså ett klart ja som svar på de två frågor som ställde. Sedan finns det väl anledning att återkomma när ärendet har kommit närmare regeringens bord och också i diskussionerna mellan de tre samarbetspartierna. 7 (): Jag vill tacka energiministern för de beskeden. Det är bra med detta tydliga ja när det gäller prövningen av projektet i dess helhet och en övergripande bedömning ur miljö- och energisynpunkt. Det är utmärkt att regeringen tacklar det på det sättet och därmed lugnar mig i mina farhågor kring hur naturgaslagen möjligen annars hade kunnat tillämpas. Jag tror också att det behövs en fortsatt djup och bra energidebatt; saker har ju hänt . Jag har ingenting emot fossilgasen, jordgasen, som sådan. Den är ett bättre fossilt bränsle än kol eller olja, men den är ett fossilt bränsle som ökar koldioxidutsläppen och som kommer att ta slut. Gasen gör en i särklass mycket större miljönytta på andra håll än här i där världens kanske förnämsta biobränslebälte har vuxit fram. Och tvärtom: En storskalig introduktion för åtskilliga miljarder kronor för investeringar i kommer att kräva avsättning av kunder kosta vad det kosta vill; man bygger sig fast. Självfallet kommer detta att leda till att många av dagens biobränsleeldade anläggningar ersätts med fossilgas, som den pågående biobränsleexpansionen hejdas av samma anledning. Det är min analys jag kan inte se det på annat sätt. Det finns de som hävdar att planerade fossilgasinvasion är nödvändig för att klara elförsörjningen när kärnkraften ska avvecklas. Det tror inte jag. Jag har stark tilltro till en ökad elproduktion kopplad till bland annat biobränsleeldade anläggningar.