prot · GS09143 · 2005-06-18 00:00:00 — I förslaget till ny konstitution var någon av de viktigaste förändringarna inom det rättsliga området. Det var för att mota den ökade internationella brottsligheten. Därför vill jag ställa en fråga. Diskuterade toppmötet hur samarbetet inom det rättsliga området ska fortgå utan den nya konstitutionen? Jag vill gärna höra några reflexioner från utrikesministern om den framtida europeiska brottsbekämpningen. 61 Utrikesminister (): Nej, det var ingen debatt om hur det rättsliga området ska kunna utvecklas inom ramen för de fördrag som vi redan har. Den sakdiskussionen förs inom , och den kommer säkerligen att diskuteras där just utifrån perspektivet att vi har det regelverk vi har, och hur vi går vidare. Det finns även på det området ett stort utrymme för att gå vidare. Den största skillnaden mellan det regelverk vi har och det som fördraget gav var möjligheterna till majoritetsbeslut. Det betyder bara att vi måste arbeta hårdare på att skapa enighet kring de åtgärder vi anser är nödvändiga för att kunna skydda våra befolkningar mot den grova gränsöverskridande brottsligheten. Vi har alla möjligheter att vidta de åtgärder vi vill. Vi måste bara bli eniga om dem. Det åvilar de ansvariga i att skapa det regelverk som vi behöver för att skydda våra medborgare. 62 (): Jag vill tacka utrikesministern för redogörelsen. Jag skulle vilja fråga om FN. Är utrikesministerns bedömning att enigheten kring FN håller även i detaljerna? De detaljer som jag tänker på är reformeringen av säkerhetsrådet, att inrätta ett permanent råd för mänskliga rättigheter och att anta en resolution om responsibility to protect. Kommer vi att kunna stå eniga i alla de här frågorna, eller kommer det här också att spricka upp som ett resultat av den kris som finns i EU? 63 Utrikesminister (): Det finns inte enighet inom EU vad gäller reformering av säkerhetsrådet, av ganska naturliga skäl. Där finns det alltså inget ställningstagande. Men i övrigt, när det gäller reformarbetet och institutionernas reformering och när det gäller att få till stånd en ordning med utveckling, säkerhet och respekt för mänskliga rättigheter, blir det den övergripande målsättningen för hur FN ska arbeta för att öka sin betydelse när det gäller att öka säkerhet och utveckling. Jag förutser inga stora problem när det gäller att samla EU kring till exempel det permanenta rådet för mänskliga rättigheter. Frågan är ju fortfarande i ett mycket tidigt stadium med en diskussion om hur det i slutändan kan se ut. Jag är övertygad om att i den diskussionen kan vi inom EU hålla ihop och vara en pådrivande kraft i förhållande till resten av världen. Inte heller frågan om skyldighet att skydda har kommit längre än att det finns en principiell utgångspunkt som säger att detta är en väsentlig fråga och att vi måste hitta lösningar. Men jag är mycket optimistisk utifrån de diskussioner vi har haft om att EU ska kunna hålla sig samlat i det fortsatta arbetet och utgöra den positiva kraften i reformarbetet. Det återstår att se, men det är vad kommer att arbeta för. 64 (): Låt mig först kort säga att det inte är utan att man är ganska förundrad över den illa dolda irritationen över att de franska och holländska folken har en annan uppfattning än eliten. Och är det för eliten att uppfostra folket så att man inte kan komma tillbaka. Men det var egentligen inte därför jag begärde ordet. Jag kan konstatera att EU-processen, önskan att komma in i EU och utvidgningsprocessen över huvud taget haft positiva inverkningar på frågor om mänskliga rättigheter. Utan tvekan är det så. Jag har sett det vid mina resor i . Jag kan också konstatera och det måste man säga som anslutning till EU diskuteras att jag ser fram emot att kommer med i EU, inte minst för att vi ska kunna bryta den kristna hegemoni som råder i EU. För inte särskilt länge sedan, det handlar om , förbjöds det stora lärarfacket i för att de i sina stadgar skrivit in rätten till modersmålsträning. 200 000 fackligt anslutna får alltså inte längre ha en facklig organisation. Författaren råkade yttra sig över det folkmord som skedde i , och bränns hans böcker på bål och rensas ut från biblioteken runtom i . Den nya strafflag som håller på att införas i innebär klara försämringar vad gäller organisations- och yttrandefriheten. Tortyr förekommer i samma utsträckning som . Likaså sker politiska mord utanför rättssalarna i samma utsträckning som tidigare, och till och med i ökad utsträckning. Eftersom man väljer att inte redan nu acceptera , då där finns en hel del kvar att göra på MR-sidan, vill jag ställa en konkret fråga till utrikesminister : Fanns det över huvud taget någon diskussion om de mänskliga rättigheterna i när man nu fattat beslut om att får inleda förhandlingarna? 65 Utrikesminister (): Till att börja med måste jag protestera mot att skälet till att fortfarande inte bedöms kunna inleda förhandlingar skulle vara bedömningen av MR-situationen. Så är det inte, utan det handlar om bristande samarbete med den internationella brottmålstribunalen, Jugoslavientribunalen. Kravet är fullt samarbete med tribunalen. Då kan vi inleda förhandlingar. Det har inte haft att göra med MR-situationen. Däremot har MR-situationen varit en mycket väsentlig faktor i bedömningen av och i de diskussioner som förts med landet. Jag kan inte hålla med om att strafflagen i vissa avseenden skulle vara mycket sämre . Den strafflag som antagits, och där man genom påverkan fått förändringar till stånd, är den som låg till grund för beslutet om möjligheterna att inleda medlemskapsförhandlingar. Det är dock ingen tvekan om att det finns mycket kvar för att göra både när det gäller en del av lagstiftningen och framför allt implementeringen av lagstiftningen. Ett krav vi hade var ju att lagstiftningen inte bara skulle ha beslutats utan den skulle också ha trätt i kraft. Den lagstiftningen har arbetats fram utifrån de krav vi haft. Den träder i kraft , men sedan följer den oerhört långa processen att även få lagstiftningen att slå igenom i tillämpningen. Det finns alltså mycket kvar att åstadkomma när det gäller mänskliga rättigheter i , men det är också en lång process som har framför sig innan det kan bli medlem i EU. 66 (): Jag kan bara konstatera att efter det tidigare beskedet upphörde i princip all förändring av lagstiftningen. Den lagstiftning som är föreslagen hindrar inte att förbjuda en facklig organisation med 200 000 medlemmar endast av det enkla skälet att de kräver att barn ska ha rätt till sitt modersmål. Togs det över huvud taget upp en diskussion om att faktiskt förbjuder fackföreningsrörelserna att verka i ett land som fått en förhandlingsstart? Fanns det inte skäl att låta vänta med förhandlingsstarten tills vi ser att de på allvar vill göra något åt MR-situationen i landet? 67 Utrikesminister (): När det gäller den konkreta frågan om förbjudandet av den fackliga organisationen är den föremål för prövning av . Det är mycket viktigt att den frågan blir prövad. var ett av de länder som inte kunde acceptera att , när de undertecknade konventionen om mänskliga och politiska rättigheter, hade ett förbehåll som gjorde det möjligt för dem att ha en viss typ av lagstiftning. Och det är det som ligger till grund för det domstolsbeslut som fattats i . Vi tycker att det är oacceptabelt och tycker att det är bra att frågan blir prövad i . 68 (): Regeringens och statsministerns behov av att inför EU-toppmötena förankra ställningstagandena i partiöverläggningar eller i varierar som bekant. Därför vet jag inte om den fråga jag tänkte beröra varit uppe till diskussion. Statsministern har låtit förstå att den socialdemokratiska regeringen inte är främmande för att renationalisera den gemensamma jordbrukspolitiken. Om det är något behöver så är det samling. Hur menar regeringen att en renationalisering av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle bidra till en ökad samling inom EU? Hur skulle en rimlig konkurrenssituation säkerställas mellan EU-ländernas jordbrukssektorer om det blir ökade nationella inslag i desamma? 69 Utrikesminister (): Jag tror att jag avstår från att diskutera syn på jordbrukspolitiken. Den diskussionen bör tas i ett sammanhang där det finns möjlighet att verkligen fördjupa sig i frågan. Det är en viktig fråga. EU:s jordbrukspolitik är föråldrad och oacceptabel, men diskussionen om den bör vi föra i ett annat sammanhang. 70 (): Det är intressant att en så pass stor fråga, som utrikesministern vill diskutera i ett särskilt sammanhang, ändå i olika sammanhang torgförs av statsministern utan att den över huvud taget förankrats. Min konkreta fråga är därför: Tog statsministern i något sammanhang upp den frågan med de övriga statsministrarna? 71 Utrikesminister (): Jordbrukspolitiken stod inte på dagordningen för det här toppmötet. Att har uppfattningen att EU:s jordbrukspolitik behöver ändras är verkligen ingen nyhet. Det var en av de stora frågor vi hade att ta ställning till i samband med våra egna medlemskapsförhandlingar, och där uttryckte vi också vår uppfattning. 72 ESCH (kd): EU är ju inte bara en politisk union utan i hög grad också en ekonomisk union. Det är väl det senare som berör de enskilda medborgarna i långt högre grad än konstitutionen. Jag tror att ett stort och splittrat EU, som står utan ett tydligt ledarskap, är, som utrikesministern själv sade, ett mycket svagt EU. Vi har inte nämnt vare sig euron eller EMU, men ingen centralbank i världen kan upprätthålla förtroendet för sin valuta om det inte finns ett starkt politiskt ledarskap. Det finns det inte . Trots detta har man sagt att vi nu ska ägna oss åt reflexion . Man skapar alltså en osäkerhet som kommer att utnyttjas av kapital- och finansmarknaderna när det gäller att spekulera mot euron. Jag menar att det var oerhört obetänksamt att lämna en sådan osäkerhet till världens finansmarknader. Diskuterades det över huvud taget vid toppmötet vad konsekvenserna kan bli för euron? 73 Utrikesminister (): Många som talade kring dessa frågor pekade givetvis på vilka olika konsekvenser det kunde bli av att man inte nådde enighet om hur man skulle gå vidare. Det fanns emellertid olika uppfattningar om betydelsen naturligtvis och jag kan därför inte säga att just den frågan var avgörande för alla. Det var den inte. 74 (): Jag har besökt och träffat många svenskar som har sina rötter i och som har kurdisk identitet, det vill säga kurdiska svenskar. De är alla överens om två saker. Den ena är att det är långt kvar tills är en fullfjädrad demokrati då respekt för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter upprätthålls. Den andra är att ett medlemskap i och förhandlingar om medlemskap i är en jätteviktig väg och att det är jätteviktigt både för och för minoriteter i . Utrikesministrarnas möte före toppmötet var väldigt positivt med en tydlig markering där man återupprepade detta. säger utrikesministern att man gjorde det också på toppmötet. Min fråga är: Har alla som var på toppmötet uppfattat det så? Är det en enighet om att man kommer att inleda förhandlingar med med sikte på ett medlemskap ? 75 Utrikesminister (): Det är en fråga som jag naturligtvis inte kan svara på. Det vet vi inte. Det vi uppnådde var att alla var eniga om att de beslut som har fattats ligger kvar. Vi gör inga förändringar i dem . Det är det vi har att utgå från. Från svensk sida kommer vi att använda oss av det. Vad som kan tänkas dyka upp längre fram kan jag inte uttala mig om. Jag hoppas att enigheten om att besluten ligger fast också avspeglar att man tänker vidhålla det framöver. Det uttalades naturligtvis inga försäkringar om det. 76 (): Det talas om tankepaus när det gäller det konstitutionella fördraget det är för övrigt viktigt att påpeka att det är ett fördrag och inte en konstitution. Min bänkgranne påpekade att ordet tankepaus kan tolkas på två sätt. Jag hoppas att det inte är fråga om en paus från tänkandet. Jag har två konkreta frågor till utrikesministern. Regeringen har ju överlämnat en lagrådsremiss om det konstitutionella fördraget. Ännu har inte Lagrådet lämnat något svar. Avser regeringen att dra tillbaka remissen eller låter man Lagrådet fullfölja den? Om man nu tar en paus på och under nästa mandatperiod inleder en godkännandeprocess ratifikationen är ju regeringens sak kanske man gör en analys och ser att fördraget måste medföra grundlagsändringar. Då kan ratifikationen inte ske förrän efter valet . Min fråga är: Ser utrikesministern att det utgör något problem att ratifikationen skulle komma så sent? 77 Utrikesminister (): Tankepaus ska väl uppfattas just på det viset att vi nu får en paus så att vi kan tänka till lite mer, lite bättre och lite djupare. Det gäller naturligtvis också det fortsatta förfarandet med ratifikationen här i . Om man ska göra något åt lagrådsremissen när den nu ligger hos Lagrådet är en fråga som vice statsminister , som ansvarar för lagrådsremissen och den fortsatta hanteringen av vår egen ratificering, får svara på. 78 (): När utrikesministern är här ska jag passa på att fråga om situationen på . Vi har ju en åldrande diktator på som har förtryckt sitt folk. Vi har haft en klar uppfattning om att det är något som vi här i självklart inte kan stödja. Man märker en viss glidning inom EU och att det skulle ske en förändring när det gäller diktaturen på . Jag vill fråga utrikesministern varför utrikesministern väljer att godta EU:s inställning att överge juniåtgärderna. 79 Utrikesminister (): Juniåtgärderna ledde inte till det som man hade hoppats. Det var bakgrunden till att man insåg att man måste försöka hitta andra vägar när det gäller att komma till tals med den kubanska regimen för att ändå försöka påverka i en positiv riktning och framför allt ha möjlighet att framföra de mycket kritiska synpunkter vi har och att förstärka och öka samarbetet med de demokratiska krafterna i . Anledningen till att man försökte pröva andra metoder var att man ville försöka åstadkomma detta. Bakgrunden till att det är så viktigt att verkligen försöka ha ett inflytande i det kubanska samhället både på regimnivå och bland de oppositionella är att diktaturen snart måste få ett slut. Den kan inte fortsätta så väldigt länge till. Vad händer då? Från EU:s sida försöker vi agera så att vi säkerställer att det finns krafter som kan ta över och säkerställa en demokratisk utveckling även i . Det är det perspektivet vi har. Det är viktigt att vi anstränger oss för att hitta bra metoder att säkerställa den framtida utvecklingen. 80 (): Juniåtgärderna stärker väl just det som utrikesministern säger, nämligen att föra en dialog med dem som eventuellt skulle kunna ta över efter diktaturens fall? 81 Utrikesminister (): Just den delen i juniåtgärderna, som innebar att man höjde ambitionerna när det gällde att samverka med oppositionella och demokratiska krafter, finns ju kvar i det upplägg som finns från EU . Det skärps till och med så att man ska öka samarbetet med de positiva krafterna. Vi har inte lyckats med det vi ville, men vi måste fortsätta att anstränga oss att hitta vägar att säkerställa en demokratisk framtid även för . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Anmälan och omedelbar hänvisning av ärende till utskott samt beslut om förlängd motionstid Anmäldes Proposition 2004/05:169 Tredimensionell fastighetsindelning kompletterande lagtekniska frågor Kammaren biföll talmannens förslag att propositionen skulle hänvisas till bostadsutskottet. Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden skulle förlängas till . Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna . Vi lämnar en intensiv arbetsperiod bakom oss. Det visar statistiken. Plenitiden under det här är den högsta . Antalet skriftliga frågor och interpellationer har ökat avsevärt. Den sammanlagda tiden för interpellationsdebatterna har ökat med . Kontrollmakten har alltså gått för högtryck. besvarade 19 statsråd 89 interpellationer ställda av 53 ledamöter. Även tiden för särskilt anordnade debatter har ökat. har vi haft fyra allmänna debattimmar på försök. Vid varje debattimme har i snitt 15 ledamöter deltagit och åtskilligt fler har varit närvarande i kammaren. Reaktionerna på debattimmen har varit blandade, men de positiva överväger. Jag, de vice talmännen och gruppledarna har därför kommit överens om att försöket fortsätter , men med vissa förändringar i formen. När det gäller propositionsavlämnandet visar statistiken inte på något trendbrott. Det är fortfarande relativt många aviserade propositioner som kommer för sent eller inte alls. Många propositioner som inte aviserats i propositionsförteckningen avlämnas också. Alltmer av det som händer här i kammaren och på andra håll i kan följas via tv och Internet. I och med att SVT utökat sändningarna i det analoga nätet härifrån är möjligheten att synas för en bred publik större . Jag tror att vi kan bli mycket bättre på att använda oss av den möjligheten. Tittarsiffrorna i det analoga nätet för exempelvis frågestunderna ligger ganska stabilt runt 50 000 personer. Vid stora debatter kan tittarsiffrorna vara de dubbla. Störst intresse lockade KU-förhöret med statsrådet . Det sågs av över 200 000 tittare. väntar efterlängtad vila och reflexion, men också mer tid till att träffa väljare. Detta att träffa väljare står högst på prioriteringslistan för väldigt många av oss. Det visar bland annat den studie som på uppdrag har gjorts över vår arbetssituation i och utanför . Jag märker det också på det stora intresse som funnits och finns bland er för att delta i valkretsresorna som jag inledde 2003. var jag tillsammans med ledamöterna i och , och i vår var det i och . Det går vidare hade jag tänkt. Undersökningar visar att svenska folkets förtroende för och oss politiker nu tenderar att sjunka uppgång. Detta är något som vi alla bör begrunda noga. Trösterikt är dock att förtroendet brukar stiga under valår då kontakterna med väljarna tilltar och då mediernas fokus på politiken över huvud taget ökar. Låt oss hoppas att det blir fallet även . Låt oss tillsammans arbeta för detta och för ett högt valdeltagande. Jag hoppas också innerligen att ni alla kommer att kunna möta väljarna utan allvarliga incidenter. En enkätundersökning som presenterades visade att en stor andel av oss riksdagsledamöter har blivit utsatta för trakasserier, hot eller till och med våld. Kvinnliga ledamöter är något mer drabbade än vi män. Situationen ser likadan ut i kommuner och landsting. Förutom de personliga lidanden som detta kan föra med sig riskerar vi att få en utveckling där vi politiker skräms till tystnad, att vi byter ståndpunkter av rädsla eller att vi väljer att hoppa av politiken. Detta är ett direkt hot mot vår demokrati. Det är bland annat mot den bakgrunden som vi nu arbetar med att stärka säkerhetsskyddet i och skapa bättre rutiner för att hjälpa utsatta ledamöter. EU har tagit en konstitutionell time-out. Som jag ser det finns det dock ingen anledning att på grund av detta ta paus i våra ansträngningar att stärka arbete med EU-frågorna. Behovet är kanske snarare än större. Jag tänker på de växande kraven på en mer folklig förankring av EU-samarbetet, bland annat via de nationella parlamenten. kammare erbjuder ett öppet debattforum. höll vi till exempel en debatt om kommissionens arbetsprogram. har arbetet med att utveckla samarbetet mellan nationella parlament inom EU fortsatt. Möten och andra kontakter mellan parlamentariker kring EU-frågor ökar i omfattning. Från deltog exempelvis gruppledare och andra ledamöter i ett möte i om den så kallade Lissabonstrategin. Den här typen av möten, där sakansvariga politiker utbyter åsikter och argument kring konkreta frågor, är värdefulla för den nationella beredningen av frågorna. I informationsutbytet kommer databasen att bli ett användbart redskap. kommer att bidra till samarbetet genom att bostadsutskottet bjuder in kolleger från andra parlament till en konferens kring EU-direktivet om Inspire ett förslag som handlar om att upprätta en infrastruktur för geografisk information inom EU. Den tydligaste koppling som finns mellan det interparlamentariska samarbetet inom EU och förslaget till är protokollet om de nationella parlamentens roll samt den så kallade subsidiaritetskontrollen. har parlamenten inom EU genomfört en subsidiaritetskontroll på försök. trafik-, lag- och konstitutionsutskott medverkade. Utskotten gjorde ett gediget jobb och gav oss intressanta erfarenheter. Vad som händer med subsidiaritetskontrollen står visserligen skrivet i stjärnorna, men försöksverksamheten visar att det är ett verktyg som kan fungera. beslutade riksdagsstyrelsen att plenisalen ska få en ny möblering och även anpassas ytterligare för personer med funktionshinder. Planerna ska genomföras . Förslaget till ny sittning togs fram av en referensgrupp med ledamöter från samtliga partier. Jag vill ta tillfället i akt och tacka för ert goda arbete. Gruppen stod enig bakom förslaget. Det bygger på att kammaren ska fungera väl både som debattarena, vid voteringar och högtidliga ceremonier. Vi skapar en tätare debattmiljö här i den främre delen av kammaren. Det är den del som kommer att användas mest. Jag tror att detta kommer att gynna debattklimatet och underlätta mediernas bevakning. När vi nu ändå är inne på temat byggnation. Och i går invigde jag en jubileumsutställning i Sammanbindningsbanan, som jag varmt kan rekommendera. riksdag dög det gamla begreppet riksdagsman bra eftersom kvinnor ännu inte hade möjlighet att ta plats i . Det dröjde ju till 1921. Att ha ett seminarium om ledamotsuppdraget ur genderperspektiv som vi hade , torde således ha känts tämligen avlägset för den tidens riksdagsman. har ett av världens mest jämställda parlament i kvantitativa termer. Men ökad representation ger inte alltid reellt inflytande i motsvarande grad. Det är mot den bakgrunden som riksdagsstyrelsen antog ett jämställdhetsprogram för resten av den här mandatperioden. är det också unionen med upplöstes. Även om detta, , kunde ses som en smärre motgång för som nation, var det en klar framgång för som institution och för den svenska demokratin. Det var som tog över kommandot under unionskrisen. Den regering som tillträdde och som utgjorde basen i den delegation som senare förhandlade med var mycket bättre förankrad i än de tidigare. De efterföljande regeringarna följde i samma spår. Unionskrisen och skilsmässan från kan därför sägas ha påskyndat parlamentarismens genombrott i . Den processen var dock mycket konfliktfylld. Hundraårsmarkeringen uppmärksammas på flera sätt. Bland annat har ett flertal utskott haft planer att ha möten, eller de har redan genomfört möten, med sina norska motparter. I före detta infocentrums skyltfönster finns nu en utställning som skildrar unionens uppkomst och fall. Jag kan rekommendera även den. Den ser man alltså från gatan. När vi samlas igen kommer talman, , att finnas på plats i plenisalen. Dagen efter öppnar ytterligare en utställning i samband med det symposium om statsupplösningar, När kartor ritas om; secessioner i , som hålls tillsammans med . Till utställningen kommer ett nytt bokverk att publiceras, som delvis kastar nytt ljus över dramatiken i 1905. firade vi nationaldagen som helgdag . Många här i kammaren bidrog till firandet. Jag tyckte att firandet blev så där svenskt lagom som många hade förväntat och önskat sig; en bra blandning av traditioner och modernitet av humor och allvar. Och alla ceremonier, det ser jag i medierna, runtom i landet blev till en stark markering mot rasister och nynazister. Genom de arrangemang jag deltog i, i och på , och från det jag hört från några av er, har jag blivit övertygad om att har en viktig roll att fylla vid nationaldagsfirandet. Min förhoppning är att vi genom att sprida goda exempel kan utveckla firandet ytterligare tillsammans med lokala och regionala organ och föreningar. För ovanlighetens skull är det inga ledamöter som har slutat under och inga av er som aviserat att ni ska göra det innan vi samlas igen. Den traditionella avtackningen uteblir således.