prot · GS0978 · 2005-02-17 00:00:00 — 28 Statsrådet (): Låt mig börja med att tacka för att han gjort mig uppmärksam på att det i utländsk press skrivits om en omläggning av brittisk kärnkraftspolitik. Man har där också tagit upp att detta skulle ha betydelse för avtal mellan och . Så är dock inte fallet. Det är korrekt att gjort en omläggning av sin politik för hur man ska ta hand om avfallet. De har beslutat att sända tillbaka det mest högaktiva avfallet och behålla medelaktivt avfall, vilket innebär större mängder att förvara i . Det är alltså alldeles korrekt att de gjort en omläggning. Detta berör dock inte . Vi har gamla avtal. Ingenting av detta berörs av den nya politiken. Uranbränslet som funnits i är hemtaget. När det gäller det plutonium som funnits i har regeringen alltså fattat beslut om att det ska upparbetas som Moxbränsle och tas hem. Tyvärr har det dröjt tills anläggningen i kommit i gång. Denna omarbetning till Moxbränsle är därför ännu inte gjord, men det kommer att ske och bränslet kommer att tas hem. Jag anser liksom att det är oerhört viktigt att vi själva tar ansvar för vårt avfall. Det är därför vi har bestämt att allt svenskt avfall ska deponeras i . I linje med detta bör vi också ta hem, och ta ansvar för, det som skickades i väg innan den politiken var fastlagd. Det gör vi , och sedan vi tagit hem Moxbränslet kommer det icke att finnas kvar något i . När det gäller anläggningen i är det alldeles riktigt att det förelegat mycket stora miljöproblem med radioaktiva utsläpp därifrån. Den har varit djupt engagerad i frågan . Vi har, inte minst tillsammans med övriga nordiska miljöministrar, aktivt drivit frågan gentemot , och sagt att det måste bli ett slut på utsläppen från . Det dröjde innan svarade på den kritiken, men vid i meddelade att de nu hade en ny metod på gång när det gäller behandlingen av det flytande avfallet från , och kungjorde de att de nu kan börja använda den nya metoden. Den nya metoden innebär att de nu kan rena av det teknetium-99 som tidigare släpptes ut i , vilket naturligtvis var fullständigt oacceptabelt. Precis som noterar har vi sett ökade halter av radioaktiva ämnen långt från . Dock har det icke varit halter på en nivå som skulle ha gjort att till exempel fisk varit farligt att förtära. Men det har varit oerhört allvarligt, och därför gläder det oss att de mycket starka påtryckningarna från grannländerna till slut gett resultat och att visat att det varit möjligt att hantera avfallet från på ett annat sätt. 29 (): Det känns lite tryggare när miljöministern så kategoriskt säger att hon absolut inte vill luckra upp principen om att varje EU-land ska ta hand om sitt eget kärnavfall. Innebär ministerns svar på fråga två godkännande av avtal om köp av det svenska kärnavfallet som finns lagrat hos BNFL att det inte finns något sådant avtal, eller innebär det att ministern inte känner till om det finns ett sådant avtalsförslag? Det kan vara lite av en tolkningsfråga. På fråga tre vilka alternativa planer ministern kan tänkas verka för när det gäller att ta hand om det ännu svenskägda avfallet i svarade ministern att det inte längre finns något svenskt avfall i . Hur ska man tolka det? Vi har lagrat låganrikat uran och plutonium. Vi vet att regeringen, precis som ministern säger, godkände att ta hem plutoniet som Moxbränsle. Vi vet att det eventuellt finns planer på att ta hem det till OKG . Första planen för hemtagning av Moxbränsle var planerad till 2005. Man har inte kommit i gång med tillverkningen . Men jag har för mig att det har varit problem med Moxtillverkningen vid fabrikerna. Är det vårt avfall som är upparbetat? Vet vi det? Om vi inte har tagit hem Moxbränslet innebär detta att vi har kvar vårt avfall i i form av Moxbränsle och restprodukter. Då kommer vi återigen till frågan: Vilken alternativ plan finns det för det svenskägda avfallet om OKG inte tar hem bränslet och restprodukterna? Sedan kan man undra varför det måste bli Moxbränsle av plutoniet. Vi vet ju att BNFL har ertappats med förfalskade kvalitetsdata, vilket ledde till stor skandal när japanska Moxbränslen fick sändas tillbaka till igen. Det skapade inte någon speciellt stor trovärdighet för företaget. , , kan man läsa i att har tappat bort plutonium. Inte heller detta inger särskilt stort förtroende för hanteringen där. 30 Statsrådet (): Det finns ett befintligt avtal mellan och BNFL, och det gäller. Omläggningen av politiken kommer inte att leda till något nytt avtal, utan vi har ett befintligt avtal när det gäller det avfall som skeppats till . Jag vill gärna förtydliga att vi med avfall menar sådant som kommer direkt från kärnkraftsreaktorerna. Det finns plutonium i . Detta är svenskt plutonium. Avfallet är upparbetat, och vi vet att det är det svenska avfallet som är upparbetat. Det skedde 1997. Vad vi nu har är plutonium. Detta ska omvandlas till Moxbränsle, och det ska tas hem. Det kommer att ske. Varför måste det omvandlas till Mox? Vår bedömning är att det inte bör vara kvar som plutonium, inte minst av säkerhetsskäl. Det är också omöjligt att transportera hem det i form av plutonium. Det finns alltså inget annat sätt att ta hem det än i form av Moxbränsle. Att ta hem det som plutonium är inte ett alternativ som finns. Det är alldeles korrekt som säger att det har varit en lång rad affärer i som starkt har bidragit till att minska trovärdigheten. Det gäller affären med Moxbränslet till , och det gäller en del andra frågor som har att göra med anläggningen. Den situation vi befinner oss i är dock att vi har vårt plutonium där, och vi måste få hem det. Vi har valt en helt annan politik. Det här är ett historiskt arv som vi måste hantera. Det är ju inte som vi har valt att skicka dit avfallet, utan det rör sig om avfall som upparbetades 1997 efter långa diskussioner och utredningar om huruvida det inte skulle vara möjligt att ta hem avfallet utan att alls upparbeta det. Då gjordes i en utredning bedömningen att det inte skulle gå att ta hem avfallet sådant det var på grund av stora säkerhetsrisker bland annat för personalen. Det enda sättet var att upparbeta det och ta hem det som Moxbränsle. Därmed inleddes den processen. Jag vill djupt beklaga att det har dröjt innan vi har fått den här omvandlingen till Moxbränsle. Men jag anser också att vi från den sida har tagit vårt ansvar för ett historiskt arv från en period när vi inte hade ett mellanlager i utan hade en politik att skicka i väg bränslet till . Denna fas ska slutföras. Det är planen. Jag är övertygad om att om det inte blir mer problem i och våra rapporter säger att så inte är fallet och Moxproduktionen kommer i gång, så ska det här bränslet hem till . Det ska användas här, och avfallet ska slutförvaras i svenskt djupförvar, liksom annat avfall. 31 (): Miljöministern hänvisar till det avtal mellan och som kom till . Jag har för mig att vi hade egna planer på upparbetning, bland annat i . har förr gjort bytesaffärer i kärnavfallsfrågan. Vi har haft ett parti om avfall i en fransk upparbetningsanläggning. gjorde sig av med det partiet genom att göra en bytesaffär med . Tyskarna tog hand om det svenska avfallet mot att gick med på att lagra tyska atomsopor i CLAB. Avtalet mellan OKG och det brittiska företag som köper upp bränsle från BNFL innebär att det upparbetade uranet skeppas till MSZ utanför . Där blandas det med anrikat uran från gamla ryska kärnvapen. Av blandningen tillverkas sedan nytt bränsle för användning i just OKG:s reaktorer detta enligt uppgifter i . Jag vill avsluta detta inlägg med att säga att detta är historia. Jag hoppas nu att miljöministern och regeringen jobbar vidare och slår vakt om principen att varje land ska ta hand om sitt avfall även i den reella verkligheten. 32 Statsrådet (): , vi har en lång historia av svensk kärnkraftsproduktion och avfallshantering. Det har varit många turer i detta. är vi i slutfasen vad gäller avfall som har hanterats utomlands. Jag kan försäkra att det beslut som vi fattade innebär att vi ska skeppa hem Moxbränslet från . Därmed ska historien om det upparbetade bränslet vid vara slut, och vi ska kunna få ett slut på den delen av vår historia. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Det är nu veckans frågestund. Regeringen företräds av näringsminister som också svarar på allmänpolitiska frågor, statsrådet , försvarsminister , statsrådet och statsrådet . Åtgärder med anledning av stormen i 34 (): Min fråga går till statsrådet . Stormen i har orsakat oerhörda skador på skogen. Det är inte överord att tala om en nationell katastrof mot bakgrund av den oerhörda mängd skogsråvara som har blåst ned. Det är en katastrof helt enkelt, och det kräver extraordinära insatser. Det gäller att få virket ut ur skogen så snabbt som möjligt. Regeringens stödpaket är delvis underdimensionerat, och till viss del missar man målet. Jag skulle önska mig följande: En dieselskattesänkning för lastbilstransport av virke från skog till terminal eller industri, för det andra att cabotagereglerna förändras så att vi får in utländskt tonnage som kan frakta virket samt att krismedvetandet i länsstyrelser och kommuner gör att man hanterar tillstånd som miljötillstånd blixtsnabbt. Vad säger ministern om detta förslag? 35 Statsrådet (): Jag tror att är den första som har uttryckt missnöje över att vi träffade fel med de åtgärder som vi har vidtagit. Jag har uppfattat att det finns en bred samsyn i denna riksdag och med skogsägare, skogsindustrin och de fackliga organisationerna kring den typ av åtgärder som vi har presenterat. Vi går fram med en skattesubventionering på som riktar sig direkt mot de enskilda skogsägarna. Det är ungefär samma summa som tidigare räknade fram att man behöver i subvention riktat mot transporterna. De föreslog då att man skulle lägga det på en skattesänkning på timmertransporter. Vi har tillsammans med och sagt att i stället för att lägga det till industrin lägger vi samma nivå på subventionen mot skogsägarna för att de ska kunna använda det till exempel till timmertransporter. pågår en stor aktivitet i skogarna. Vi har underlättat vattenlagring och förenklat rutinerna för anmälan om avverkning. Vi har fått ansökningar från utländska åkare om tillstånd för cabotage i . Vi är positiva till allt detta. Beslut om cabotage ligger hos regeringen. Remisstiden har gått ut. Jag utgår ifrån att vi kan fatta beslut som underlättar för utländska åkare. 36 (): När det gäller cabotaget och det utländska tonnaget låter det utmärkt. Men om man har avverkningskapacitet så att det går snabbt att avverka virket så att det ligger på hög måste det trots allt transporteras från skogsmark till industri, lagringsplats eller terminal. Det är där flaskhalsen finns. När det gäller missnöjet med förslaget så riktar sig dieselskattesänkningen till entreprenörerna. Det är där träffbilden från regeringens sida inte har varit fullständig. I övrigt är det utmärkta åtgärder, om än underdimensionerade. Underdimensioneringen består i att en dieselskattesänkning även måste omfatta transporten med lastbil från skog till industri. 37 Statsrådet (): Regeringen kommer att föreslå ytterligare åtgärder. Vi följer utvecklingen väldigt noga. Vi har en ny träff med skogsägare, skogsindustrier och de fackliga organisationerna . Vi ska till exempel återkomma med åtgärder som handlar om att bevaka insektsangreppen och behov av ytterligare åtgärder när det gäller återplanteringen . Vi har valt att inte bara lägga satsningen på att få ut virket på väg utan också göra åtaganden som pressar priset på järnväg och sjöfart. En del av transporterna kommer att ske inom den berörda regionen i , men en del av virket ska fraktas längre sträckor. Då är järnvägen och sjöfarten oerhört viktiga. Vi följer utvecklingen och är måna om att de åtgärder som vi har presenterat får rätt träffbild. Men vi utesluter inte att vi måste komma tillbaka till för att föreslå ytterligare åtgärder. Vi är beredda att göra det. 38 (): Min fråga går till näringsminister . En rad orter i drabbas hårt av företagsnedläggningar eller flytt av företag till andra länder, även om de har en lönsam produktion. Jag kan nämna , , Bengtfors. Man kan nu läsa i tidningen om bland annat som kommer att drabbas hårt om fullföljder sina planer på att flytta ut jobb. i är ett annat exempel. Jag ställer min fråga utifrån en punkt som finns i 121-punktsprogrammet mellan Socialdemokraterna, . Har vi verkligen råd att låta högklassig industriproduktion försvinna ut ur landet, eller ska vi försöka komma i gång med den översyn som aviseras i programmet? Det handlar om att se över hur man kan motverka den här typen av utflyttningar och möjligheter för de anställda att överta hotad produktion. Eller ska det här sluta med att man när mandatperioden är slut uppfattar det som att det var tomma ord på ett papper från de tre partierna? Det vore mycket trist, inte minst för de anställda och berörda på de här orterna. 39 Näringsminister (): Det är riktigt som säger. Vi lever i av mycket skarp global konkurrens. I många länder i västvärlden pågår en debatt om vad globaliseringen betyder. Nästan två och en halv miljard människor har kommit att delta i världshandeln. Det handlar om , och stora delar av östra . På lång sikt är det ingen tvekan om att det är bra för oss alla att de är med, men på kort sikt innebär det naturligtvis ett mycket starkt konkurrenstryck. Jag ser som den huvudsakliga vägen för oss att vidmakthålla en stark konkurrens att satsa på kunskap och kompetens, inte att sänka löner och försämra villkor. Det handlar om utbildningssatsningar och om forskningssatsningar men också om att se till att människor är trygga när de hamnar i en situation där de blir utsatta för en strukturomvandling. Socialförsäkringarna och a-kassan blir väldigt viktiga. Här har vi en gemensam syn. Vi har också startat en diskussion med branscher i för att se hur vi kommer vidare, stat och branscher tillsammans, för att fortsätta att stärka svensk industri. Den totala industriproduktionen ökar, exporten går bra, men enskilda orter kan bli hårt drabbade. Vi behöver fortsätta med samverkan för att stärka svensk industris konkurrenskraft. 40 (): Jag ska kanske upplysa ministern och svenska folket om vad som står i 121-punktsprogrammet. Det finns många punkter. Det står så här: Vi kommer att tillsätta en utredning som ska utarbeta förslag på hur stora företag ska ta ett större socialt och ekonomiskt ansvar i samband med strukturomvandling och nedläggningsbeslut och hur man ska underlätta för de anställda att överta hotad produktion. Det är ganska starka skrivningar. Det kommer självklart alltid att finnas strukturomvandling jobb flyttar mellan olika länder men här handlar det om lönsam produktion som man av spekulativa skäl väljer att flytta till ett annat land så att man kan få en liten ytterligare vinstmarginal. Det handlar inte om det som borgarna brukar prata om, att det är extremt höga bolagsskatter i . Ska vi ha ett regelverk som försvårar, eller ska vi ha ett regelverk som underlättar flytt av företag? Jag uppfattar det som att vi vill ha ett regelsystem som inte underlättar jämfört med våra konkurrentländer. Man lägger ned i i stället för i för att man anser att det är lättare att lägga ned jobb i och flytta. Det är mindre tjafs med regering, riksdag och fack. Så kan vi inte ha det. Vi måste ha likvärdiga förutsättningar. Det vore väl rimligt för , eller hur, ministern? 41 Näringsminister (): Vi ska konkurrera med att vara ett väldigt attraktivt land för investeringar, både svenska och utländska. Vi har en situation där industriproduktionen stiger och investeringarna ökar, men, precis som säger, är det en stenhård konkurrens inom vissa branscher där vi också ser en del företag fatta beslut om att flytta till länder som kanske har löner som är en tjugondel av de svenska. Det är en del av strukturomvandlingen som är mycket svår att skydda sig emot. Att göra det genom att skapa regelverk som förhindrar vårt deltagande i en sådan marknad kommer att leda till att vi får sämre betalda jobb och osäkrare jobb . Att göra det så att vi inte får hit utländska investeringar vore mycket oklokt. Precis tvärtom ska vi göra, underlätta för omvärlden att se att är en ekonomi som är värd att investera i, för här har vi en välutbildad befolkning och goda produktionsförutsättningar. Vi satsar på det nya i teknologin. Så är det inom fordonsindustrin till exempel. Svensk fordonsindustri är mycket stark, trots att det ibland påpekas att den är mycket svag. Den har knappast varit starkare . Vägstandarden i norra och 42 HANS (): Min fråga går till statsrådet . har satt betyg på och riksvägarna. Betyg har satts på de större vägarna från , och upp mot . Det är en sammanlagd sträcka Europa- och riksvägar. Vägarna har bedömts efter en fyrstjärnig skala, där en och två stjärnor är underkänt. För del handlar bedömningen om E 4 med utgångspunkt i och norrut mot . Den får enligt Motormännen följande bedömning: Den ser ut som ett lapptäcke med två-, tre- och ibland fyrstjärniga avsnitt. Bra avsnitt varvas med direkt undermåliga. Ju längre norrut man kör desto tätare är det mellan de underkända avsnitten. Motormännen har inte varit nådigt i sin bedömning av vägarna i landets mellersta och norra delar. av vägarna i mellersta och norra får underkänt vad gäller trafiksäkerhet. , , norr om en linje KarlstadStockholm har fått fyra stjärnor. Det är alltså underkänt för stora delar av vägnätet i norr. Med tanke på att statsminister under sitt pågående besök i har sagt att beroende på framtida finansieringsproblem behöver infrastruktursatsningar koncentreras, vill jag fråga om statsrådet avser att vidta åtgärder som innebär att koncentrerade infrastruktursatsningar kan göras för att förbättra vägarna i mellersta och norra . 43 Statsrådet (): Den mätning som har gjort baserar sig på ett europeiskt samarbete. Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är väldigt bra. Det är bra att vi kan ha liknande kriterier för vilken standard vägar ska ha. Vi har en ständig diskussion om om vi inte ska ha fler Europaklassade vägar i . Jag menar att vägen först måste ha en standard för att kunna få en klassificering som till exempel . Det visar också att den stora infrastruktursatsning som vi tog beslut om förra året verkligen är behövlig. Vi har eftersatt underhållet på en stor del av vårt vägnät . Därför är satsningen på allt från bärighet och tjälsäkring till rekognoscering oerhört viktig. Det är inte bara viktigt att bygga ny väg, utan också att underhålla den gamla. Jag ser det underlag som kommit fram via Motormännen som en hjälp för oss i det fortsatta planeringsarbetet när vi ska rusta våra vägar. 44 HANS (): Tack för svaret. Enorma investeringar i är på gång. Ett exempel är bandelen HärnösandVeda en sträcka som inte är längre än som kommer att kosta enligt de uppgifter jag har fått. En övervägande del av trafiken i vårt land går på våra vägar. De allra flesta persontransporterna görs i egen bil. Med tanke på hur viktigt det är med trafiksäkra vägar för både privatpersoner och näringsliv i mellersta och norra vill jag fråga statsrådet om statsrådet kan tänka sig att styra över en del av de stora summor pengar som är tänkta för investeringar i till koncentrerade insatser för att förbättra vägarna i mellersta och norra på kort sikt. 45 Statsrådet (): Det kan jag inte. Jag vill se investeringar på både vägsidan och järnvägssidan. Vi har fattat beslut om en plan som ska gälla de kommande tolv åren. Vi ska revidera planerna allteftersom. Man kan alltid stöta på problem när man går fram med stora infrastrukturobjekt. Vi får vara beredda att prioritera om pengarna så att de används. Det är dyrt med infrastruktur i vårt geografiskt stora land. När vi reparerar eller bygger nya infrastrukturer ska vi också ta hänsyn till hur trafikflödet ser ut. Standarden kommer alltid att vara högre i den meningen att det är bredare vägar där det är mycket trafik, både av privatpersoner och gods. Vi måste bygga smalare vägar där vi har mindre trafik. Det är ett sätt att använda skattepengarna effektivt. Vi välkomnar en investering på både vägsidan och järnvägssidan . Asyl för barn med diagnosen depressiv devitalisering 46 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Mellan 100 och 150 barn svävar i direkt livsfara i . Det är barn i asylsökande familjer. Den diagnos vi talar om kallas depressiv devitalisering. Fem partier här i , bland annat vi kristdemokrater, har i utskottet föreslagit att vi ska göra en akut insats för dessa barn. Det handlar om en klart avgränsad grupp med en fastställd diagnos. Socialdemokrater och moderater har tyvärr sagt nej till utskottsinitiativet. Jag har uppfattat att statsrådet och regeringen inte heller är beredda att ingripa i den akuta situationen. Man nöjer sig med att hänvisa till ett tvåårigt utredningsuppdrag. Det är viktigt att få kunskap om orsakerna. Men jag frågar statsrådet: vi vänta in resultatet av ett tvåårigt utredningsuppdrag medan barn i vårt land riskerar att dö? Vilka motiv ligger bakom regeringens avvisande hållning till att göra en akut insats för dessa barn just nu? 47 Statsrådet (): frågar om vi är beredda att ingripa. Regeringen är beredd att ingripa. Regeringen har ingripit väldigt tidigt när det gäller dessa barn, som ju befinner sig i en väldigt svår situation. Vi får inte ingripa på ett sådant sätt att vi gör situationen ännu värre. Vi har ansvar för de barn som är sjuka . De barnen ska få vård. Det har vi sett till att de får. Vi har också ansvar för barn som kan bli sjuka. Läkare och psykologer säger entydigt att om man genomför en åtgärd som innebär att man per automatik får uppehållstillstånd om man är så här sjuk, leder det till att ännu fler barn hamnar i de väldigt svåra situationerna. 48 (): Så entydiga besked tycker jag inte att man får från expertisen. har vi i utskottet lyssnat till ett antal läkare och psykologer som har gett oss ganska olika bilder. Fem partier föreslår att familjer med barn som har den här fastställda diagnosen ska få rätt till asyl av humanitära skäl. Det handlar inte om att öppna några okontrollerbara slussar, som regeringen verkar vara så rädd för. Jag kan inte tro att statsrådet är omedveten om den folkliga upprördhet som vi möter kring de här frågorna. Det är ett slags uppgivenhet över den politiska oförmågan att hantera en sådan här akut kris. Det handlar om barn i en så utsatt situation att vi har svårt att föreställa oss den. om någonsin måste försiktighetsprincipen gälla. Det är ett slags bakvänd försiktighetsprincip som regeringen har redovisat tidigare och som vi hör här också. Är det verkligen så oerhört allvarligt om ett barn för mycket skulle få stanna i ? Är det inte betydligt allvarligare om ett barn dör i den akuta situation man befinner sig i? 49 Statsrådet (): Jag delar naturligtvis oro för de här barnen. Det är barn som befinner sig i jättesvåra situationer. Det är sjuka barn. Jag menar att ett kollektivt beslut kan, i en sådan här situation, få motsatt effekt. Det finns inga enkla lösningar. Man får inte tro att det finns enkla lösningar. Vi har, inom ramen för den lagstiftning vi har, möjlighet att ge uppehållstillstånd för barn som har livshotande sjukdomar. Det ska självklart också göras. De myndigheter som fattar dessa beslut ska ta hjälp av läkare och psykologer för att kunna göra dessa bedömningar. Individuella beslut i de här ärendena tror jag är oerhört viktigt. 50 (): Jag vill ställa min fråga till eftersom han har ansvar för våra nationella minoriteter. är samer, romer, judar, tornedalingar och sverigefinnar nationella minoriteter. har följaktligen skrivit på och ratificerat konvention om nationella minoriteter. Det medför ansvar och förpliktelser för oss alla. Det gäller att sprida kunskap om minoriteternas kultur, språk och traditioner och deras historia i .