prot · GS09102 · 2005-04-11 00:00:00 — Jag vill också understryka vilket viktigt verktyg som regeringen ser att både länsstyrelser och kommuner är i det här sammanhanget, inte minst i det arbete som länsstyrelserna med understöd av gör för att hitta de bra och viktiga planeringsförutsättningarna för vindkraften i dess helhet. Hur viktigt arbete är kan jag inte heller nog understryka. Det är en oerhört stor och svår uppgift, större och svårare än jag tror att de som inte har försökt sätta sig in i de här frågeställningarna riktigt inser. Därför har det varit rimligt att det här arbetet kanske har tagit lite än man trodde från början. Så fort kommittén kommer med sitt förslag kommer regeringen självklart att börja arbeta med remissomgången ambitionen är ju att kunna lägga fram en proposition där alla de frågeställningar som ska underlätta en saklig prövning av olika stora projekt utan att de kommer i konflikt med miljö- eller rättssäkerhetsfrågorna tas med. Det är den ambition som jag arbetar efter. Jag vill också säga något allmänt när det gäller det tyckte sig läsa mellan raderna. Utan att göra avkall på de processer som vi nu är överens om är så viktiga att hålla fast vid vill jag understryka att min avsikt ändå var att argumentationsmässigt lyfta fram vindkraftens väldiga potential men också betydelse i arbetet med att ställa om energipolitiken och nå en större andel av förnybar energi. De förutsättningarna tror jag är stora utan att inkräkta på miljö- och rättssäkerhetskraven. Det vill jag understryka det har jag gjort . Den enda skillnaden är det som kom in lite på, hur man ska se till att andelarna av elproduktion från förnybara energikällor ökar. Där har ju regeringen arbetat fram ett mycket intressant och uppmärksammat system, nämligen elcertifikatssystemet, som är ett exempel på hur man kan gå in och mer tydligt ge kommersiella förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor. Det har också gett bland annat vindkraften en annan betydelse. Men i grunden är vi överens, och jag tror att både och jag ser fram emot det som kommer att komma med, den debatt som kommer att följa efter det och den proposition som kommer att komma till . 12 (): Jag vet inte om jag nämnde det förut. Jag får i alla fall förtydliga det. Det är inte så att när vi pratar om systemet för den energipolitiska inriktningen har något emot vindkraft. Vindkraft har samma roll som allt annat. Faller den inom ramarna för prövning och uppfyller kraven för hälsa och miljö har naturligtvis vindkraft, om den kan hävda sig ekonomiskt, lika stort berättigande som all annan typ av elproduktion. Vindkraften har nämnts väldigt mycket i arbetet i och . Det beror väl på att det kanske är det mest lysande exemplet på att de här lagarna har krånglat till regelverket till den milda grad att man nästan inte förstår hur man ska ta sig ur. Det är trots allt många enskilda personer som har försökt få pröva vindkraft. Då ska de förstå att man ska pröva miljön på ett sätt och lokaliseringen på ett annat. Det vet jag från tiden när jag hade kommunalt arbete, att det var ett oerhört snårigt regelverk, som naturligtvis måste redas upp. Det gäller andra saker också, men vindkraften har ofta varit exemplet i det här sammanhanget. När det gäller Statens energimyndighets utpekande av riksintressen kommer naturligtvis det också att landa på något sätt när länsstyrelserna och kommunerna har sagt sitt. Jag känner bara till exemplet från min hemvalkrets i . De tre ställen som pekades ut där tycker vi lokalt känns väldigt märkliga. Var har man hittat just dessa platser? En av dem är ett industriområde i trakten av . Det är väl ganska naturligt. Men i det blåsiga har man pekat ut tre ställen, varav ett ligger till havs på något som heter . Där kommer man i konflikt med ett naturreservat som är under bildande. Yrkesfisket kommer man också i stor konflikt med. Ett annat område ligger i närheten av på västra . Där har man haft en väldig folklig opinion mot detta. Det känns som om det krävs väldigt mycket mer om man över huvud taget ska gå in och se på riksintressefrågan. Att man just på dessa tre platser skulle kunna få pröva vindkraften som ett riksintresse känns väldigt smalt. När det gäller inriktningen av energipolitiken vill jag nog peka på, även om man inte ska måla någon på väggen, att det finns en risk när man sätter upp som mål att man vill ha en viss andel vindkraft att regelverket till slut ändå måste anpassas för att man över huvud taget ska komma i närheten av det målet. Den risken måste vi verkligen titta på så att den inte smyger sig in i regelverket. Jag hoppas att samhällsbyggnadsministern delar den uppfattningen. 13 Samhällsbyggnadsminister (): Svaret på den sista frågan är absolut ja. Men jag tycker ändå att det är viktigt, inte minst inom energipolitiken, att arbeta med att sätta upp de här mycket tydliga målsättningarna. Jag tycker att de har sin poäng. Det visar också på den potential som svensk industri och svensk energipolitik har för att kunna gå ännu längre i riktning mot den riktigt förnybara energi som alla länder förr eller senare måste vända sig mycket tydligare mot än vad som är fallet . Sedan vill jag bara kort kommentera, utan att kunna göra det i detalj, de tre projekt som beskrev från sin hemort i . Det är väl snarare så att har pekat ut områden som är intressanta just ur energisynpunkt. Sedan är det arbete som länsstyrelserna och kommunerna gör en helt annan sak. De har också att ta hänsyn till en mängd andra faktorer, säkerligen bland annat de som nämnde. Jag vill också bara understryka det initiativ som jag tror kommer att underlätta det här på ett väldigt tydligt sätt, den vindkraftsberedning som regeringen har för avsikt att tillsätta. Dessutom ska man jobba väldigt tydligt för de större planerade projekten med en samordnare som verkligen ska underlätta samspelet mellan de olika aktörerna. Till detta kommer som sagt de nya regler som jag hoppas tydliggör, inte underlättar i onödan, förutsättningarna för den utbyggnad som den nya PBL- och förhoppningsvis kommer att ge oss. 14 (): Jag får väl tacka för debatten. Jag tror inte att vi kommer så mycket längre. Det är väl så att skiljepunkten ligger i inriktningen på energipolitiken, och då blir diskussionen kring vindkraften därefter. Jag kanske inte skulle ha uttryckt mig på det sättet, att man inte ska underlätta i onödan. Man ska inte ha ett svårare regelverk än nöden kräver, kan vi väl säga, så att man får fram rätt resultat. Jag skulle nog vilja uttrycka mig på det sättet i stället. Vi har säkert anledning att återkomma i den här frågan. Jag kommer i alla fall att delta i den diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2004/05:494 om översyn av djursjukdatasystemet 15 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att påskynda tillsättandet av utredningen om djursjukdata och om jag avser att återkomma till med skarpa förslag på åtgärder för att lösa problemet med djursjukdatasystemet och i så fall när. I 7 § andra stycket lagen (1994:844) om behörighet att utöva veterinäryrket framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva vad veterinärer är skyldiga att göra i sin yrkesutövning. Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter gäller att en veterinär ska föra journal i direkt anslutning till konsultationen. Journalen ska innehålla uppgifter om bland annat datum för konsultationen, identifiering av djurhållaren och beträffande det aktuella djuret, diagnos, typ av behandling samt veterinärens namn. Vid behandling med läkemedel ska uppgifter även finnas till exempel om läkemedlens benämning, dosering och karenstid. I bestämmelserna anges även hur ofta inrapportering till ska ske och på vilket sätt. De uppgifter som rapporteras in djursjukdata används främst till att övervaka den veterinära läkemedelsanvändningen och till att följa upp djurhälsosituationen i landet. Djursjukdata ligger dessutom till grund för avelsvärdering beträffande nötkreatur och används även för forskningsändamål. har kontinuerligt arbetat med åtgärder för att förbättra och utveckla djursjukdatasystemet, bland annat för att bredda användarmöjligheterna. Vissa svagheter återstår dock i tillämpningen av systemet, bland annat beroende på att inte alla veterinärer rapporterar sina förrättningar på föreskrivet sätt. Detta har uppmärksammats av bland annat revisorer, som även föreslagit åtgärder vilka bifallits av . Jag anser det vara ytterst angeläget med ett väl fungerande djursjukdatasystem. Ett sådant system är av största vikt, bland annat för att arbetet med förebyggande djursjukvård ska kunna bedrivas framgångsrikt och för att det ska gå att ständigt ha tillgång till en rättvisande bild av djurhälsoläget i landet. Ett exempel på sådant arbete är att man med kunskap om läkemedelsanvändningen för olika djurslag och djursjukdomar bättre kan arbeta för minskad antibiotikaanvändning och därmed minska risken för utveckling av resistenta bakteriestammar. Resistenta bakterier är ett växande problem för såväl människor som djur i hela världen, och en alltför frekvent användning av antibiotika är huvudorsaken till problemen. Med bra djursjukdatastatistik kan försvara sin restriktiva inställning till antibiotika i diskussioner med andra länder och därmed hålla resistensen på en fortsatt låg nivå. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att undersöka och redovisa hur djursjukdatasystemet fungerar . I uppdraget ligger bland annat att redovisa eventuella brister och vad de i så fall beror på. Med utgångspunkt i resultatet av dessa undersökningar ska utredaren föreslå hur eventuella brister kan åtgärdas i syfte att uppnå ett väl fungerande djursjukdatasystem. Som svar på fråga om vilka åtgärder jag vidtagit för att påskynda djursjukdatautredningen vill jag framhålla att frågan om djursjukdata är nära förknippad med den övergripande frågan om organisationen av den veterinära fältverksamheten i landet. Jag bedömde det därför som lämpligt att avvakta resultatet av den veterinära samverkansgruppens arbete innan en utredare beträffande frågan om djursjukdata tillkallades. Gruppen avslutade sitt arbete . Uppdraget om djursjukdata ska redovisas . Jag kommer därefter att ta ställning till frågans vidare beredning. Då som framställt interpellationen anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 16 (): Jag får tacka för svaret. Jag hoppas att jag kan ta hand om detta på ett bra sätt. Den interpellation som har framställt andas en otålighet att få fram regler kring ett viktigt område. Bakgrunden är att ett väl fungerande djursjukdatasystem är ett bra hjälpmedel för det förebyggande arbetet med djurhälsovård och livsmedelskontroll. Basen är, precis som jordbruksministern säger, ett bra hjälpmedel när det gäller att följa sjukdomsutveckling och läkemedelsförskrivningar och så vidare, inte minst med tanke på utvecklingen av antibiotikaresistenta bakteriestammar. Där har vi naturligtvis inga meningsskiljaktigheter. Det vore nästan lite konstigt om det hade funnits sådana. Problemet från sida är att djursjukdatasystemet har diskuterats , och vi tycker att det är anmärkningsvärt att det har tagit så mellan revisorernas förslag och regeringens agerande. Anmärkningen har en viss tyngd. Problemet med djursjukdatasystemet har varit känt . revisorer publicerade rapporten angående villkoren för veterinär verksamhet. Där kritiseras frågan. biföll en hemställan som bygger på revisorernas förslag. Först bemyndigade regeringen chefen för att tillsätta en särskild utredare. Den utredningen ska nu redovisas . Sedan ska man ta vidare ställning till beredning. Med tanke på ärendets angelägenhetsgrad vill jag ändå ställa några frågor som kan förtydliga saker och ting. Det bygger på att det är de skarpa besluten som är viktiga. Man kan utreda och bereda hur länge som helst, men så länge man inte kommer till ett skarpt läge och fattar beslut om en förändring händer inte så mycket. När kan man förvänta sig ett beslut i frågan? Har ministern för avsikt att ytterligare påskynda ärendet? Ministern uppgav i sitt svar att djursjukdata är förknippat med den övergripande frågan om organisationen av den veterinära fältverksamheten i landet. Det var det som orsakade fördröjningen av att utse en utredare för att utreda djursjukdatasystemet. Vi håller från sida med om att det finns en tydlig koppling i detta. ser vi att dagens veterinärsystem fungerar dåligt, bland annat på grund av dubbla roller, som leder till jävssituationer och en osund konkurrens. Resultatet från samverkansgruppen var en sak, men sedan finns det en utredning om veterinärsituationen som ännu inte har tillsatts. Det är i och för sig också lite anmärkningsvärt. Varför är denna fördröjd? 17 Jordbruksminister (): Jag vill erinra om att vi inte står helt utan ett djursjukdatasystem . Vi har haft ett system . Vi gjorde vissa justeringar 1999. När man jämför med andra länder har vi det lite bättre. Jag vill inte försvara det nuvarande systemet. Jag tycker också att det ska förstärkas och förbättras. Vi är helt överens om varför vi behöver systemet. Det handlar förstås om att vi ska ha förebyggande åtgärder. Vi ska ha en bra bild av hälsoläget bland djuren. Vi ska ha en bra koll på läkemedelsanvändningen. Vi kan även använda systemet för avel och i forskningsändamål. Jag har en helt annan bild än om det har gått fort eller långsamt. Jag vill peka på de olika beslut som har fattats av regeringen. tog jag alltså initiativ till inrättande av en samarbetsgrupp, och i den samarbetsgruppen fanns företrädare för och berörda myndigheter, det vill säga , , , och . Jag vill hävda att det var nödvändigt att ta hänsyn till diskussionerna i den gruppen innan man gick vidare med den specifika utredningen om djursjukdatasystemet. Både och jag vet att problemet hänger samman med att de privata veterinärerna inte rapporterar sina uppgifter till det här systemet. Det är därför det inte blir heltäckande. Det är därför det inte blir högsta kvalitet på statistiken. Det hänger samman med konkurrenssituationen. Därför var det rimligt och nödvändigt att avvakta den här gruppen. Mycket av gruppens arbete var klart , och det var också då som vi tog initiativ till den här utredningen, som kommer att bli klar . Den är alltså snart klar. Tanken är att utredningen då ska ta fram de här skarpa förslagen. De har inte funnits i det underlag som har kommit fram från revisorer och från . ska utredningen titta på hur systemet fungerar, om det finns brister och i så fall hur de ska åtgärdas. Utredningen ska lägga fram förslag till författningsregler. Ett problem i det nuvarande systemet är att vi inte har några sanktioner för att komma till rätta med att vissa veterinärer inte följer regelverket. Sedan förbereds också direktiv till en utredning som ska titta på veterinärorganisationen och verksamheten mer generellt och som ska hantera de konkurrensproblem som nämnde. Den utredningen grundar sig på samarbetsgruppens rapport, och den rapporten kom . Jag håller med om att vi ska se till att förbättra det här systemet. Jag menar att vi har tagit initiativ för att få fram ett underlag för en sådan förändring. 18 (): Jag tror väl inte heller att det råder några större delade meningar just om behovet av att komma till rätta med bristerna i det nuvarande djursjukdatasystemet och att vi även är medvetna om att det finns ett system och just problemställningarna kring det. Vi ser fram mot att utredningen ska peka på bristerna, men man kanske också ska lyfta fram åtgärdsprogram för att komma till rätta med bristerna, som blir kärnpunkten i utredningens förslag. När det gäller veterinärutredningen, om vi kallar den så, som inte är tillsatt vi är väl relativt överens om att det här hänger ihop med konkurrensfrågor, att hela systemet hänger ihop känner vi ändå en viss oro för att det blir en fördröjning, så att det i sin tur fördröjer de skarpa förslagen. Jag uppfattade jordbruksministerns svar så att det här på något sätt kommer att sammanlänkas . Eller jag kanske missförstod det. 19 Jordbruksminister (): Utredningen om djursjukdata kommer . Jag är väldigt angelägen om att det system som vi nu ska ha när det gäller djursjukdata är ett system som fungerar väl i praktiken. Det handlar också om att det ska vara användarvänligt och kostnadseffektivt. Det måste också vara lätt för de veterinärer som arbetar med inrapporteringen att följa regelverket, och vi ska ha en kvalitetssäkrad statistik. kan jag inte se att vi efter en remissbehandling behöver avvakta den mer generella utredningen om veterinärsituationen i . Jag ser framför mig att vi efter en remissbehandling ska kunna vidta åtgärder när det gäller djursjukdatasystemet. Jag har ingen annan uppfattning än om att vi ska göra förbättringar i det systemet. När det gäller den mer övergripande utredningen har vi i departementet kommit långt i arbetet med direktiven, och jag räknar med att vi ska kunna ha en utredare som har börjat arbeta med frågan. Det arbete som har gjorts i samverkansgruppen, som har funnits på , kommer att vara värdefullt för utredaren. Det har varit ett bra arbete, och det har varit en bra samverkan mellan de olika intressenterna. Jag är mycket medveten om att om en myndighet både bedriver myndighetsutövning och har uppdragsverksamhet ska man ha en tydlig åtskillnad mellan de uppdragen, för att andra aktörer inte ska känna en osäkerhet utan ska känna att myndigheten har en fördel av att man också har uppdragsverksamhet. Men det finns skäl till att vi har uppdragsverksamheten kopplad till myndighetsutövningen. Det handlar om att vi ska ha en heltäckande veterinär organisation i hela landet och att den ska kunna finnas på plats . 20 (): Jag vill tacka jordbruksministern för debatten. Det är en viktig fråga, som säkert mår bra av att komma fram i ljuset på det här sättet också. har i ett antal motioner krävt en utredning om veterinärorganisationen och djursjukdatasystemet, och vi har framfört behovet av att arbeta fram alternativa organisatoriska lösningar just för den fältveterinära verksamheten. Det har då känts att en viss otålighet har uppkommit, genom att svaret har varit att arbete pågår i . Men vår förhoppning är nu att ministern på alla sätt ska medverka till snabba lösningar på de här områdena. Från sida kommer vi naturligtvis att följa frågan med stort intresse och säkert ha synpunkter också. 21 Jordbruksminister (): Jag upprepar: Jag är också angelägen om att vi ska få ett väl fungerande djursjukdatasystem som ger oss en kvalitetssäkrad information. Jag vill erinra om att vi från regeringens sida också har vidtagit åtgärder för att förbättra situationen utifrån arbetet i den samverkansgrupp som vi har haft i departementet. Bland annat har beslutat att även djurägare som anlitar privatpraktiserande veterinärer ska kunna få del av det statliga stödet för djursjukvård till avlägset boende djurägare. Vi har också, utifrån arbetsgruppens arbete, tagit beslut om kontroll vid anläggningar med nötproduktion enligt det så kallade mjölkdirektivet. Avsikten är att i samarbete med näringen få till stånd ett egentillsynsprogram där också privata veterinärer kan få en tillsynskontroll. Vi har tagit små steg, men återstår att ta ett lite större och se till att vi får ett bättre system för djursjukdata. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:451 om ekonomiska villkor för studerande föräldrar 22 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att studerande, särskilt studerande med barn, ska ges bättre ekonomiska förutsättningar att fullfölja sina studier. Regeringen arbetar aktivt med denna fråga. Regeringen vill förstärka stödet till studerande så att studier möjliggörs och uppmuntras i livets alla skeden och har därför överlämnat propositionen Förstärkning av studiestödet till . Studerande som har barn eller som får barn har i genomsnitt lägre inkomster än förvärvsarbetande med barn. I propositionen förs fram förslag om bland annat betydande förbättringar för studerande med barn. I syfte att främja barn i ekonomiskt utsatta familjer och för att underlätta för föräldrar att studera föreslås att ett tilläggsbidrag införs i studiemedelssystemet och i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Regeringen har föreslagit att den nya lagen ska träda i kraft . Studiestödsutgifterna beräknas därigenom öka med . Förslaget bidrar till att höja levnadsstandarden för familjer där någon av föräldrarna studerar. Huvudprincipen i studiestödssystemet är att det ska vara generellt och att det ska samverka med andra system. Tilläggsbidraget till studerande med barn ska utformas på så vis att det tar hänsyn till antalet barn, och därmed mest gynnar flerbarnsfamiljer. Enligt förslaget utgår till en heltidsstuderande förälder ca per studiemånad för ett barn och ca per studiemånad för två barn. En trebarnsfamilj kan totalt få extra att leva på . Tilläggsbidraget ska enligt förslaget lämnas för barn upp till och med det kalenderhalvår barnet fyller . Bidraget blir ett rent tillskott för barnfamiljen då det inte beskattas. Det ska inte heller beaktas vid beräkning av bostadsbidraget eller vid återbetalning av underhållsstödet. Tilläggsbidraget till studerande med barn är en del av den så kallade barnmiljarden, en satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjer som aviserades ekonomiska vårproposition. Förutom tilläggsbidraget till studerande med barn, har ytterligare två propositioner som främjar barn i ekonomiskt utsatta familjer lämnats till . Dessa rör underhållsstödet och bostadsbidraget. Resultatet av regeringens förslag beträffande barn i ekonomiskt utsatta familjer kan exempelvis för en studerande ensamstående mamma med två barn bli mer i plånboken varav tilläggsbidraget utgör . Dessutom förde regeringen fram förslag i budgetpropositionen om en generell satsning på barnfamiljer som bland annat innefattar höjt barnbidrag med samt höjt flerbarnstillägg och införande av flerbarnstillägg redan från och med andra barnet. I studiemedelssystemet kan studerande dessutom under vissa förutsättningar få ett tilläggslån om per studiemånad. Studerande med barn har i vissa fall inte kunnat utnyttja denna möjlighet eftersom de på grund av föräldraledighet inte har haft en tillräckligt hög inkomst närmast före studiernas början. Som anges i den nämnda propositionen om förstärkning av studiestödet avser regeringen att föreskriva att tid med föräldrapenning precis före studiernas början ska ses som överhoppningsbar tid. De förbättringar som regeringen har föreslagit med ikraftträdande beträffande de familjepolitiska stöden och tilläggsbidraget till studerande med barn gör att den ekonomiska situationen för studerande med barn förbättras avsevärt. 23 AXEL DARVIK (fp): Jag vill tacka för svaret från förskole- och ungdomsministern samt ministern för vuxnas lärande och studiemedel. Det var hennes dröm att få börja på gastronomiutbildningen. Sammanhållningen i klassen var väldigt bra. Man såg till att hjälpa varandra så att ingen hamnade efter. Det fanns en god atmosfär där man samarbetade och hade god sammanhållning. Ändå hade två lämnat klassen sedan de startade. De hade samma dröm, de kände samma sammanhållning med sina klasskamrater och samma stöd från de andra studerande på utbildningen, men de var båda mammor med små barn, och de fick inte pengarna att gå ihop i . Jag vill att även ensamstående mammor ska ha möjlighet att studera på den här typen av utbildningar. Som liberal vill jag att alla ska ha samma möjligheter. Det är en av de viktigaste principerna för oss liberaler, men också att en hög utbildningsnivå är avgörande för vårt lands framtida välstånd. Därför blev jag lite ledsen och bekymrad när jag debatterade med socialdemokrater från utbildningsutskott.