prot · GT0942 · 2005-12-01 00:00:00 — Det är viktigt att de fattigare länderna ges möjlighet och utrymme att utforma sin egen politik, skapa lämpliga spelregler och öppna upp sina marknader i den grad de finner lämpligt. Jordbruksfrågorna är centrala. Ett nytt jordbruksavtal måste ge utvecklingsländer stort utrymme för att skydda sina jordbruk från importkonkurrens som hotar befolkningens livsmedelstrygghet. Livsmedelssuveränitet är viktig. EU:s förhandlingsutkast är inte i praktiken så långtgående som man vill låta göra gällande. hävdar exempelvis att det handlar om åtaganden som EU redan har gjort och att EU i praktiken kommer att kunna omfördela i andra boxar. Krav på undantag för särskilda produkter som är särskilt känsliga för försörjningen bör stödjas. Utvecklingsländer måste tillåtas att använda tullar för att skydda sig själva från ovälkommen dumpning som slår ut den egna försörjningsförmågan. EU:s jordbrukspolitik måste reformeras så att överskott från EU inte dumpas på världsmarknaden. Det är glädjande att det råder en stor samstämmighet i i dessa frågor. Jag vill också att tulleskaleringen i tas bort och att inför tullättnader för ekologiskt och socialt producerade varor. Handelssystemet måste främja en ekologisk hållbarhet och ge möjlighet för alla länder att utveckla sina ekonomier utan att hämmas av orättvisa globala spelregler. Både handelspolitiken och jordbrukspolitiken måste ta ansvar för de produktionsmetoder, miljöaspekter och arbetsförhållanden som de bidrar till. När det gäller handel med icke-jordbruksprodukter är det viktigt att de fattiga länderna, om de så önskar, ska få möjlighet att ge sina industrier tillväxtmöjligheter på den inhemska marknaden innan de utsätts för den hårda internationella konkurrensen. Sektorsavtalen bör vara ett frivilligt val så att varje land kan utveckla sina specifika komparativa fördelar Särskild och differentierad behandling bör ses som ett permanent instrument som är nödvändigt för att anpassa till den verklighet olika länder befinner sig i. Länder måste kunna lyftas ur instrumentet när de har uppnått en viss utvecklingsnivå. bör genom EU driva att diskussionerna kring handel och miljö leder till att WTO klargör handelsregelverkets underordnade roll gentemot multilaterala miljööverenskommelser. WTO-avtalens effekter måste utvärderas bättre ur både social och miljömässig och ekonomisk synvinkel. När det gäller företags sociala och miljömässiga ansvar är det, mot bakgrund av de problem som finns med att hålla i synnerhet transnationella företag ansvariga, nödvändigt att det tas fram bindande regler för dessa företag. Jag vill att ska vara pådrivande internationellt för att FN ska utarbeta sådana internationellt bindande regler. Det finns en oro för att ekonomiska partnerskapsavtal kommer att leda till försämrade möjligheter att bekämpa fattigdomen i AVS-länderna , och Stillahavsländerna. bör stödja den brittiska regeringens kritik och verka för att de länderna i större utsträckning själva ska få bestämma hur de behöver för att öppna sina marknader och hur omfattningen av de marknadsöppningarna ska se ut. följer två huvudspår i arbetet med att lyfta fram jämställdhetsperspektivet i WTO. Enligt det första spåret ska jämställdhetsperspektivet få fotfäste i WTO:s löpande arbete. Ett exempel är att jämställdhetsfrågor i högre grad bör inkluderas i WTO:s omfattande utbildningsverksamhet, liksom att åtgärder vidtas för att öka andelen kvinnliga deltagare i utbildningsprogrammen. I det andra spåret framhåller jämställdhetsfrågor i relevanta förhandlingsområden i Doharundan, exempelvis tjänstehandel, jordbruk och TRIPS. Det är, mot bakgrund av svårigheterna att få gehör för dessa frågor i WTO-förhandlingarna, viktigt att fortsätter att driva på. Benchmarks, som innebär att man ska förhandla fram en gemensam nivå på åtagandena, är en helt ny förhandlingsstruktur, och ytterligare press läggs då på utvecklingsländerna. Detta har kommenterats för lite i betänkandet. Det är en fördel om alla motionsyrkanden kommenteras av regeringen. Som vi hörde tidigare beräknas över 3 miljoner människor dö av aids 2005, av dem 570 000 barn. Antalet smittade överstiger nu 40 miljoner människor. Antalet hivsmittade har ökat i de flesta världsdelar . söder om är värst drabbat. Regionen har av världens befolkning men av de hivsmittade. Nästan 26 miljoner har hiv/aids i regionen. I och ökar antalet smittade kraftigt. Antalet döda har fördubblats . beräknas ha över 8 miljoner smittade, av dem 1 miljon nysmittade . I och har antalet hivpositiva ökat. Relativt få dör dock, tack vare god tillgång till bromsmediciner. strikta regler innebär att tillgången till billiga mediciner runtom i världen har minskat avsevärt. Bland annat menar att TRIPS är obalanserat och att de som främst tjänar på detta är läkemedels- och bioteknikföretag i den rika delen av världen. Regeringens skrivelse ger närmast intrycket att de problem som tidigare funnits är lösta och att det nu bara handlar om teknikaliteter med genomförandet. Det är inte så enkelt. Men arbete pågår, och det är viktigt. Bekämpningen av en dödlig farsot som aids måste prioriteras. Jag tycker att det är bra att är ett av de länder som verkar för att minst utvecklade länder som inte är med i WTO ska kunna importera läkemedel enligt systemet. Det är bra att regeringen har avgivit en skrivelse om de viktiga handelsfrågorna. Men jag anser att regeringen ska rapportera till om utvecklingen inom den internationella handeln och ställningstagande i frågor som rör WTO och handel. bör regeringen också anordna en offentlig utfrågning med anledning av hur agerat och kommer att agera i EU och i andra internationella sammanhang. Genom ett utökat och förbättrat samråd med riksdag och folkliga organisationer kan regeringen bättre förankra sina ståndpunkter på hemmaplan. 88 (): Om drygt påbörjas handelsförhandlingarna i . Det kommer att vara en väldigt viktig vecka, och det måste helt enkelt lyckas såväl för att främja världsekonomins utveckling som för att åstadkomma en mer rättvis värld. Vi i har en lång tradition av att värna frihandelns principer och bekämpa protektionistiska inslag. För ett litet land som vårt, med stort utrikeshandelsberoende, har detta varit och kommer att vara en oerhört viktig förutsättning för vårt välstånd. Frihandel är likaså en avgörande drivkraft för den globala ekonomiska utvecklingen, och detta inte minst i utvecklingsländerna. Alla konsumenter, både enskilda och företag, gynnas av de positiva effekterna av lägre priser, större utbud av varor och tjänster och bättre kvalitet. Vidare innebär frihandel snabb spridning av information, vilket kan bidra till omvandling av slutna samhällen till större öppenhet mot omvärlden. Om världens handelshinder minskade med en tredjedel skulle FN:s millennieutvecklingsmål kunna uppnås. En miljard människor lever i fattigdom . Om , , och ökade sin andel av världsexporten skulle 128 miljoner människor kunna lyftas ur fattigdom. Det räcker givetvis inte med att göra världen rikare. Den måste också bli mer rättvis. Vi måste utjämna skillnaderna mellan den rika och den fattiga världen. Precis som vi socialdemokrater vill ha ett rättvist vill vi också ha en rättvis och jämlik värld. För att åstadkomma detta måste vi ha internationella institutioner, regler och avtal. WTO med alla sina brister är ett viktigt redskap för att få till stånd en mer rättvis handel. Belackarna av WTO skulle jag vilja fråga: Vad är alternativet? För att råda bot på obalanserna mellan fattiga och rika måste de fattiga få mest. Via biståndspolitiken, och där är vi såväl stolta som nöjda över att vi uppnår enprocentsmålet, verkar för ökad tillväxt och en långsiktigt hållbar utveckling i utvecklingsländerna. Men den absolut viktigaste åtgärden för att åstadkomma en mer rättvis värld är en förändrad jordbrukspolitik. Jordbrukssektorn utgör ryggraden i de flesta utvecklingsländers ekonomier. Därför är villkoren för jordbruket nyckelfrågan på handelsområdet. EU, , med flera ger kraftiga bidrag till sitt eget jordbruk, större än vad som ges i utvecklingsbistånd. Socialdemokraterna har sedan blev medlem i EU drivit linjen att den gemensamma jordbrukspolitiken måste reformeras. har varit och är ett av de länder som hårdast driver kravet på en minskning av internstödet till jordbruket och en eliminering av exportsubventionerna såväl inom som utom EU-kretsen. Det är ingen hemlighet att detta kommer att vara nyckelfrågan i de kommande förhandlingarna. är ett av världens mest globaliserade länder. har ökat sin totala export av varor och tjänster från av bnp. insåg tidigt beroendet av omvärlden för att kunna handla och få tillgång till investeringar och kunskap. Strukturell omvandling är nödvändig för att klara sig i den internationella konkurrensen och för att det ska skapas nya mer kvalificerade jobb och tillväxt. Det råder en bred enighet i riksdag om vikten av frihandel och inriktningen på vår handelspolitik och de prioriterade områdena. Men om man skrapar lite grann på ytan är enigheten inte lika total. Jag och vi socialdemokrater är övertygade om att om ska lyckas även måste man ha trygga människor. Det är trygga människor som vågar, och det är trygga människor som inte är rädda för förändringar. För att människor ska vara trygga krävs det att människor har jobb. Det krävs att vi har bra arbetsmarknadsutbildningar. Det kräver att vi har en bra a-kassa, och det kräver att vi har bra socialförsäkringar, och inte minst kräver det att vi har en väldigt god arbetsrätt. Det är då människor vågar bejaka förändring. Vi har sett i många andra länder med mycket större klyftor att man är väldigt rädd för alla förändringar. Vi har en politik som kombinerar tillväxt och trygghet. Något som diskuteras mycket inom WTO är , handeln med privata tjänster. Utan tjänstehandeln blir världen fattigare det är viktigt att slå fast. Därför är det också väldigt viktigt att få till stånd en väl fungerande marknad och avtal kring tjänstehandeln. Varför ska inte våra miljöteknikföretag få konkurrera på samma villkor som de stora multinationella? väcker emellertid många känslor, och en hel del missuppfattningar föreligger. Jag vill därför understryka att GATS är ett regelverk för privata tjänster och ingenting annat. Offentliga verksamheter berörs inte av avtalet. Varje land väljer självt inom vilka sektorer man vill göra åtaganden, och regleringar kan göras av såväl hälso- som miljöskäl. är ett av världens mest öppna länder för tjänstehandeln. har förmodligen världens största offentliga sektor. Frågan om balansen mellan privat och offentligt har alltså ingenting med GATS att göra. Vi i är till exempel gärna med på en fri marknad för bank- och försäkringstjänster men avvisar handeln med offentligt finansierade sjukhus och utbildning. Det stora hotet mot offentliga tjänster är inte WTO och GATS utan det är här i en moderatledd regering och på andra håll i världen andra privatiseringsivrare. Att inte ha avtal som gäller också för tjänsteföretag skulle innebära att de stora multinationella företagen fick fritt spelrum; de som alltid klarar sig hur det än går. innebär tvärtom att också andra företag har möjlighet att vara med. Jag kan inte förstå varför de som är oroade för vill gynna de multinationella företagen på bekostnad av våra. Den oro som finns kring kan säkert till viss del förklaras med det hemlighetsmakeri som präglat EU och även andra länders sätt att sköta förhandlingarna. agerar för ökad öppenhet och tydlighet. Allmänt sett skapar ytterligare liberalisering av handelsområdet förutsättningar för en effektivare resursanvändning. kan en ökad internationell handel som inte åtföljs av en ansvarsfull miljöpolitik ha stora negativa konsekvenser på miljön. På samma sätt är det självklart med grundläggande arbetsvillkor. Socialdemokraterna och regeringen arbetar därför väldigt starkt för att de här frågorna ska integreras i handelsreglerna. Men man kan inte bortse från att det finns svårigheter att skilja mellan de som motiveras av en genuin önskan om mänskliga rättigheter och en god miljö och de som använder mänskliga rättigheter och miljöhänsyn som en täckmantel för protektionism. har här en viktig roll genom vår långa tradition av internationellt arbete som inte grundar sig på egennytta. Vi socialdemokrater anser att moral och etik också måste finnas i handelsreglerna. Vi är inga doktrinära frihandelsentusiaster som skriker: Lämna marknaden i fred! Självklart måste avarter stävjas såväl i som i övriga världen. Vi socialdemokrater kommer att fortsätta arbeta för en friare världshandel, ökad rättvisa och minskad protektionism. Med detta vill jag yrka avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet. 89 Näringsminister (): Låt mig börja med att tacka för en väldigt intressant debatt och en väldigt annorlunda debatt jämfört med många andra som vi brukar ha i kammaren. Det finns i riksdag ett väldigt brett stöd för tankar och idéer om frihandel, och det är en väldig styrka för en regering att ha ett sådant brett stöd i ett parlament bakom sig. Jag vågar påstå att det finns en rad parlament i som har debatterat frågan utan att ha den här inriktningen på ett principiellt stöd för frihandeln, en tilltro till vår förmåga att möta globaliseringen och ett väldigt starkt engagemang för tredje världen. Engagemanget för tredje världen är brett spritt, men tyvärr sprider sig en ny lite protektionistisk anda i stora delar av . Den är vi ännu så länge befriade ifrån. Det är väldigt viktigt att ställa sig den frågan. Hur kan det komma sig att vi som land i Europeiska unionen så tydligt agiterar och verkar för en friare handel? Delvis har det att göra med vår egen historia, tror jag. Vi har alla erfarenheter, inte personliga, men i de berättelser som vi lever med, av hur har gått från att vara ett av allra fattigaste länder till att via handeln, via öppenheten ha fått en ekonomisk utveckling som lyft oss som land ut ur fattigdomen. Den berättelsen lever väldigt starkt i . Det gör att det finns en tilltro till handeln som kraft för utveckling. En av de första demonstrationerna som arbetarrörelsen organiserade var en demonstration mot livsmedelstullarna i som samlade 10 000 deltagare. Det finns en stark tradition av att inse frihandelns betydelse för vanliga människors möjligheter till drägliga levnadsvillkor. Men det finns också något annat som är oerhört viktigt. Det är det som vi brukar kalla för den svenska modellen, som ett par av talarna har tagit upp. Det är den trygghet som människor kan känna i omvandlingen. Det kan vara en ganska abstrakt tanke, och en tanke som kanske ligger väldigt långt ifrån de allra flesta, att frihandel skulle vara någonting som vi skulle vara för när man snarare kan se konsekvenserna av frihandeln i form av ständig strukturomvandling, svåra förändringar av bygder och regioner och en väldig uppoffring för enskilda individer. Om man inte känner att det finns någon som ställer upp, hjälper till och ser till att alla kan få del av frukterna av den strukturomvandlingen blir det rationellt att säga nej till frihandeln. Det är också väldigt viktigt för att känna att det inte är för evigt sagt att vi kommer att vara en frihandelsvänlig nation. Det kräver att alla får njuta frukterna av den öppenhet och den omvandling som frihandeln leder till. kom ännu en av dessa analyser av den svenska modellens framgångar, i Le Monde, som just kopplade ihop framgångar med säkerhet och trygghet för individer som gör att man vågar vara för frihandel och är öppen för globaliseringen. Det leder också till en ekonomisk tillväxt som är starkare än i de flesta andra länder i Europeiska unionen. Per beskrev också hur handel med varor och tjänster, men också finansiella flöden, migration, utbyte av idéer och kunskap bidrar till att vi väver samman världens länder. Det leder i sin tur till att vi ökar möjligheten att kräva demokrati, kräva mänskliga rättigheter och kräva social trygghet. Handel är också en förutsättning för en säkrare värld. Den leder till att vi kommer närmare varandra och blir mer beroende av varandra. Och det är väldigt bra. De senaste 50 årens ekonomiska utveckling visar det väldigt tydligt. Demokrati, mänskliga rättigheter, starka och bra institutioner som gör att människor kan känna sig trygga i ett land, bistånd i form av internationell solidaritet, men också handeln som drivkraft för ekonomisk utveckling: Där ligger faktorerna bakom att vi kan se en minskning av andelen fattiga i världen. Den är inte tillräcklig på något sätt förtvivlad fattigdom i mycket stora delar av världen finns fortfarande. Men exempel från visar att det icke är omöjligt att häva världen ut ur den orättvisan. Och det är en allt öppnare världshandel som har varit en av de starka drivkrafterna. Handel och utländska direktinvesteringar är också en väldigt viktig del av kunskapsöverföringen mellan länder. Det gör att vi kan få ny teknologi, nya produktionssätt, ny organisation och bättre produktivitet hos oss men också i de delar av världen som börjar från en väsentligt lägre ekonomisk nivå. Det är en av orsakerna till att regeringen är så bestämd när det gäller att vi måste ha en ordning som släpper in fler i internationell handel. Vi tror att det är en förutsättning för att klara kampen mot fattigdomen. Precis som kanske något optimistiska beräkning, att 140 miljoner människor skulle kunna lyftas ur fattigdom med ett ambitiöst resultat i Doharundan, ger det ett väldigt moraliskt imperativ till oss alla att agera för ökad frihandel. Därför driver regeringen väldigt aktivt utvecklingsfrågorna i WTO. Därför har vi också höjt det handelsrelaterade biståndet , för vi tror att det är en viktig komponent. Vi höjer utvecklingsbiståndet till av bni . Och därför försvarar vi också väldigt aktivt WTO som institution och som, ska vi säga, internationell rättsordning. WTO är inte perfekt på något sätt, där finns massor av svagheter. Öppenheten, hur beslut fattas rader av olika delar av WTO kan man kritisera. Men det är en utveckling där vi skapar en internationell rättsordning under en process, och det finns all anledning för små länder men också för fattiga länder att stödja en sådan utveckling, för utan WTO blir det den starkes rätt som avgör hur handelsreglerna kommer att se ut. Därför är också Hongkongmötet viktigt i den meningen att det handlar om att strida för ett starkt WTO som är ett värn för internationell rätt. Vårt välstånd bygger på handel. Det råder inget tvivel om det. Vi har haft en otroligt stark exportutveckling i . Vi har ett mycket stort bytesbalansöverskott. Vårt välstånd bygger naturligtvis inte bara på export. Det bygger också på import. Det ger oss kunskaper, bättre varor, prispress och en starkare ställning för konsumenter. Därför är det viktigt att också i det perspektivet slåss för en friare handel. Det har hela debatten om textilkvoterna gällt. Det innebär en svår strukturomvandling, men det är också en möjlighet för konsumenter att få bättre och billigare produkter. Det förenar tredje världens möjligheter med vad vi tycker är rätt och rimligt hos oss. Framför oss kanske vi har ytterligare en strid. Den gäller skor. Det kan vara så att förbereder protektionistiska åtgärder för att minska importen av skor. Där kommer att vara aktivt för att driva handelsintresset, konsumentintresset och tredje världens intresse av att sälja till oss. Vi har möjligheter med den breda export vi har i . Skogsprodukter, elektronik, IT, läkemedel och medicinsk utrustning är några av de områden där exporten går bra. Men vi har också framgångar i tjänstehandeln. Den svenska tjänsteexporten ökar mest i världen efter och . Det är ökning . Tjänstesektorn spelar allt större roll för hela vår ekonomiska utveckling. I den handelspolitiska skrivelse vi diskuterar beskriver vi handelspolitiken som WTO:s bidrag till förbättrade levnadsvillkor i ett ganska brett perspektiv. Jag har mött uppskattning för det i flera inlägg i kammaren. Vi visar på kopplingen mellan vår egen ekonomiska utveckling, konkurrenskraft och handelns betydelse för global utveckling och fattigdomsbekämpning. Men vi har också framför oss några centrala utmaningar. En ökande protektionism måste hanteras. Det är företagens sociala och miljömässiga ansvar. Det är en stor och viktig fråga i takt med att vi får en ökad globalisering och att multinationella koncerner har produktion spridd över hela världen där de har ett mycket stort ansvar för hur de agerar miljömässigt och socialt, mot anställda och mot närmiljön och i det land de agerar. Det kan vara ett land som ofta har skriande brist på mänskliga rättigheter. Handelspolitiken måste utformas på ett sådant sätt att den leder till en rättvis global utveckling. Ni känner alla till att förhandlingsläget inför just nu präglas av ett relativt stillestånd. Den fattiga världen, , kräver ytterligare möjligheter att sälja jordbruksprodukter till marknaderna i EU och . EU och har krav på den del av tredje världen som har mycket snabb ekonomisk utveckling inte minst och att öppna upp sin marknad för industriprodukter och tjänster. Det är fullt berättigade krav. Vi kommer naturligtvis inte att se en färdig lösning , men så starkt är intresset från Europeiska unionens sida, från sida och inte minst från tredje världens sida att trycket kommer att öka väsentligt på att vi verkligen får en lösning till stånd. Ministermötet i förbereds. Det är en skrivelse som har tagits fram som diskuteras. Den handlar mer om att beskriva hur långt vi har kommit på de olika områdena. I delar av det är det en ganska ambitiös beskrivning av vilka möjligheter som finns. I andra avdelningar kommer det att krävas mycket mer. Det viktiga ur ett svenskt perspektiv är att Hongkongmötet inte får bli en återvändsgränd. Vi driver hårt inom EU att vi måste hålla dörrarna öppna, vara beredda att vara flexibla, se att också efter finns anledning till aktivitet från Europeiska unionens sida. Allt är inte gjort. Alla initiativ är inte tagna. måste vara en språngbräda för att se till att 2006 av reella förhandlingar resulterar i en ambitiös avslutning av Doharundan. Där kommer att vara mycket starkt pådrivande. Våra svenska mål och prioriteringar i Doharundan står fasta, och vi har mycket god grund för dem. Vi har stöd i viktiga delar av världen för de ståndpunkterna. Utvecklingsländernas behov ska genomsyra alla förhandlingsområden. Det är grundläggande för Doharundan. Det var en av utgångspunkterna för den runda vi nu är i. Den enskilt viktigaste frågan i det perspektivet är marknadstillträdet för jordbruksprodukter. Det är självklart att det innebär för EU en omprövning av jordbrukspolitiken. Det är en väsentlig del av utvecklingspolitiken att vi öppnar upp våra marknader, sänker våra tullar, minskar våra subventioner. Det är också någonting som måste ta ledningen i. Får vi inte en sådan öppning får vi inte heller en öppning när det gäller möjligheterna att liberalisera handeln med industrivaror och tjänster. Det är något som ligger starkt i vårt egenintresse men också i tredje världens intresse. Det är precis som flera har varit inne på i sina inlägg , nämligen att handeln inte minst mellan är alldeles för begränsad. Den hindras av höga tullar inom alla dessa områden. Ska vi få en stark ekonomisk utveckling i tredje världen kommer man också att behöva en regional handel som möter mindre av tullar, mindre av hinder. Regeringen prioriterar också arbetet med att underlätta handeln genom att förenkla handelsprocedurer. Krångliga regler leder till kostnader som leder till mindre handel och tydligare regler för dumpningsåtgärder. Vi är inte för den utveckling vi har sett med allt aggressivare användning av antidumpningsåtgärder som ger sken av att vara något annat än protektionism men som riskerar att just vara protektionism. Sammanfattningsvis handlar det här om en handelspolitik för att främja demokrati och stabilitet i världen, att bekämpa fattigdom men också att skapa jobb och tillväxt i .