prot · GT0946 · 2005-12-07 00:00:00 — Det är märkligt att tre borgerliga partier så totalt nonchalerar och saknar intresse för att få fram alternativ till olja, kol och uran. Från har vi ett nytt system handelssystemet med utsläppsrätter. Det har förändrat situationen på ett genomgripande sätt. Vi har fått ett europeiskt tak för hur mycket koldioxid som får släppas ut i . En ökning någonstans i måste motsvaras av en minskning någon annanstans. När borgerliga partier säger att koldioxidutsläppen ökar när vi stänger exempelvis så har de fel. Det är inte korrekt. Det vore bra om vi blev överens om detta. Handelssystemet är nämligen svårt nog ändå. Handelssystemet höjer elpriset; det är riktigt. Det gäller hela . Frågan är hur vi ska handskas med detta. Handelssystemet gynnar effektiva industrier och anläggningar framför dem som inte kan vara lika effektiva. För svensk och europeisk industri är det helt nödvändigt att och andra industriländer kommer med i systemet. Vi har diskuterat energifrågor här nu i alla fall i åtminstone , och med ungefär samma debattörer. Det är jättetrevligt! Men det finns risk ibland för att vi låter våra gamla argument hänga kvar, och inte förändrar dem i takt med att omvärlden förändras. Jag tänker på ett par punkter. Jag läser nu ur reservation 1: Om industrin inte har en god tillgång till el till rimliga priser tvingas företagen att förlägga sina tunga investeringar utomlands och flytta ut befintlig verksamhet. Man kan tänka efter lite grann. miljardinvesterar och miljardinvesterar. Vi hörde att SCA investerar stort i sina anläggningar. Vart skulle de annars flytta? Faktum är att elpriset på den nordiska elmarknaden ligger i snitt ca lägre än ute i . Jag läser ytterligare ur reservationen: Vidare menar vi att regeringen borde vidta erforderliga åtgärder för att se till att elbrist inte uppstår. Det låter ju jättebra och starkt. För det första, fru talman, har regeringen just vidtagit de åtgärderna. För det andra frågar man sig: Godkänner de tre borgerliga partierna den avreglerade elmarknaden? Anser ni att nuvarande elmarknad inte klarar elförsörjningen till rimliga priser? Och vad är enligt ert förmenande ett rimligt elpris med tanke på att priset i är åtminstone lägre än ute i ? Jag har dessutom en specialfråga till : Anser i likhet med att man ska återstarta och ? Det är hög tid att de borgerliga partierna och även vi, ifall det finns anledning, tar bort en del gamla skrivningar som inte stämmer ur våra motioner och reservationer. Världen har nämligen förändrats. Det marknadsinriktade handelssystemet leder emellertid till ökade elpriser. Det har vi sett även i fastän vi har fossilfri kraftproduktion. Därför är det viktigt att framför allt kommer med i systemet. Elprisutvecklingen i och är just nu intressant och oroande. Kraftigt höjda gaspriser påverkar elpriserna uppåt så högt att produktionen blir olönsam. Industrin i och står alltså och väger när det gäller om man ska stänga av och vänta på lägre elpriser. Det här visar att energiomställningen är viktig och att vi i har tagit riktiga steg. Omställningen av det svenska energisystemet till ett mer robust, effektivt och miljövänligt system påverkar hela samhället. Jag håller helt med i hans beskrivning av de alternativa energislagens framväxt och hur positivt det ser ut om man bara går tillbaka och jämför. Förslagen om att minska el- och oljeuppvärmningen av bostäder sätter ytterligare fart på kreativiteten på landsbygden, framför allt. För en gångs skull är det den hårt drabbade landsbygden som sitter med trumf på hand. Den svenska skogen och åkermarken blir alltmer intressant när det gäller ny energi, biodrivmedel med mera. Det kommer att skapas väldigt många nya jobb på rätt ställe, kan man säga. Det är en vinstlott för landsbygden. I betänkandet Leveranssäkra elnät föreslår utskottet mycket långtgående nya regler för nätbolagen. Det gäller funktionskravet, som tvingar nätbolagen att genomföra stora investeringar för att få säkrare nät. Redan från får nätbolagen dessutom en skyldighet att efter tolv timmars elavbrott betala ersättning till drabbade kunder. Det är ett mycket tufft krav; det erkänns. Men det är nödvändigt för att höja leveranssäkerheten. Det måste också ske snabbt så snabbt som möjligt. Vi vet att de nya hårda kraven på nätbolagen kan bli ett verkligt problem, särskilt för mindre nätbolag. Det ställer också krav på fungerande arbetarskydd och efterlevnad av arbetsmiljölagen. De hårda ersättningsreglerna kan nämligen bli ett bekymmer för montörer och elektriker som kan frestas ta risker för att minska kostnaderna för företaget. Det är helt naturligt. Därför har vi skrivit in den ytterligare möjligheten till jämkning i sådana situationer. ska veta att detta inte gäller , utan det handlar . Det handlar om den mörka tiden . Det är naturligtvis viktigt både för det lilla nätbolaget och för arbetstagarna att ha det här i ryggen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i NU3 och NU6. 162 () replik: Jag fick en konkret fråga, och den måste jag besvara. Är för en återstart av ? Jag trodde att det framgick av mitt anförande här att jag är en stor vän av en rättsligt säker struktur i det här landet. Lagar och regler ska vara på ett sådant sätt att det inte finns ett godtycke. Man ska veta vad som gäller, och det ska råda rättssäkerhet. Det är ett av skälen till att jag mycket starkt ogillar de skrivningar om jämkning som finns i utskottets skrivning i betänkandet om leveranssäkra elnät. När det gäller har två parter ingått ett avtal. Staten har förhandlat med ägaren av om ersättning för att ska stängas. Uppenbarligen är båda parterna missnöjda, eller alternativt är båda parterna nöjda eftersom man har undertecknat avtalet. Det finns en princip i lagen som lyder pacta sunt servanda avtal ska hållas. Vem är då jag i riksdag att i någon mening uppmana till kontraktsbrott? Man har tecknat ett avtal. Låt avtalet ligga! 163 () replik: Man kan säga mycket om och framför allt om det moderata partiet, men jag tycker att det hedrar att de ändå står upp för vissa principer. Det gör att man inte behöver vara så orolig för återstartsargumentet från , för det väger väl inte särskilt tungt. Jag kan passa på att ställa ett par frågor till . För det första: Vad anser är ett rimligt elpris i ? För det andra: Håller du med om att det nya handelssystemet innebär att man kan säga att koldioxidutsläppen ökar om man stänger exempelvis ? 164 () replik: Jag tackar för frågorna. Jag har ju inte varit med här i kammaren och diskuterat energifrågor, så jag förstår att är särskilt intresserad av att höra min syn på saken. När det gäller handelssystemet får jag erkänna att du har fullständigt rätt i din uppfattning att handelssystemet bara innebär att man i princip flyttar utsläppen från en källa till en annan. De ökar inte och de minskar inte av att man handlar med dessa utsläppsrätter. Det är fullständigt korrekt. Den andra frågan, fru talman, måste jag erkänna att jag glömde. ((): Rimligt elpris.) Jag kan svara på många frågor, men den frågan kan jag inte svara på. Priset på el bestäms helt enkelt av en kombination, som vi ekonomer säger, av utbud och efterfrågan, och utbudet bestäms i sin tur av kostnaden för att producera något. Det är klart att om man successivt väljer allt dyrbarare sätt att producera el kommer också priset att bli allt högre, givet då att inte folk får för sig att de inte behöver någon el längre och slutar att köpa el, för då kan priset falla. Men det finns inget rätt pris och inget fel pris. Det får marknaden bestämma. 165 () replik: Jag tycker att det var två rätt från . Det är helt riktigt att utbud och efterfrågan styr priset. Vi har åtminstone fram till nu haft ett elpris som har legat på en sådan nivå att det inte har varit intressant att göra nyinvesteringar. Vi närmar oss nivån där nyinvesteringar blir intressanta. Att jag ställde frågorna var för att om man läser reservationerna kan man ibland tro att inte ens har förstått detta med utbud och efterfrågan. Men klarnar det ju helt och hållet i den här frågan, och jag hoppas att få se lite annorlunda skrivningar i de olika reservationerna. 166 Samhällsbyggnadsminister (): , precis som alla andra länder i världen, behöver energi för att överleva som välfärdssamhälle men också för att utvecklas som samhälle. Det är också sant att behöver vi förnybar energi så att vi kan basera hela vår energiförsörjning på den. Det är det långsiktiga målet. Därför handlar energidebatten om att fasa ut miljöfarlig energiproduktion. Det handlar om att stimulera framväxten av förnybara energikällor. Och det handlar inte minst om att effektivisera användningen av energi. Som har nämnts här har Socialdemokraterna, ett långvarigt samarbete på detta område där alla dessa tre delar finns med, och de kommer att behövas framöver. En av dessa delar som har nämnts av många här , som vanligt höll jag på att säga, är kärnkraften. Kärnkraften ska på ett kontrollerat och ansvarsfullt sätt fasas ut. Uran är, vilket inte alltid kommer fram i debatten, precis som kol och olja ett ändligt bränsle och inte en långsiktig lösning för energiförsörjningen. Därför handlar det om att fasa ut reaktorerna i den takt som vi har ny och miljövänlig energi och effektiviseringar för att ersätta den energiproduktion som kärnkraften står för. Den blocköverskridande överenskommelsen som uttryckte så väl också för den enda stabila energipolitik som den här kammaren har att erbjuda med tydliga och långsiktiga spelregler. Det är också oerhört viktigt, som sade, att de alternativa förnybara energikällor som vi diskuterar, som vind, vatten, sol, bioenergi, som ibland beskrivs som om de vore flumfrågor som möjligtvis eventuellt kommer att kunna spela någon roll, är här. De är här i hög grad. De är tekniskt avancerade. Det är energikällor med stigande möjligheter, med växande marknadsandelar som ger jobb och tillväxt. Miljötekniken i industrin är åttonde största exportdel. Den är oerhört viktig och på världsmarknaden stigande, så för den som verkligen vill vara teknisk, innovativ och i förbund med framtiden gäller de alternativa förnybara energikällorna som med stigande möjligheter nu tar sig in på område efter område och i land efter land. Till detta har vi ett antal områden för att stimulera detta. Systemet med de gröna certifikaten är ett sådant som ju handlar om att stimulera just förnybar elproduktion, som vindkraft, bioeldad kraftvärme, solenergi, vattenkraft. Användningen av el från de förnybara energikällorna ska öka med fram . Det är fullständigt fascinerande att läsa den redan citerade reservation nr 1, där , och skriver: Det finns inga godtagbara skäl till att behålla stora subventionssystem för produktion av viss el, varken i form av traditionella stöd via budgeten eller genom tvingande subventioner i form av elcertifikat. Det kanske är som brukar uttrycka det, att man ser el som vilken vara som helst. Eller handlar energipolitik och miljöpolitik om att det är skillnad på hur elen produceras och var den kommer ifrån? Det är i alla fall det som är grunden för den energipolitik som jag vill stå för här , och som jag är övertygad om behövs oerhört mycket på lång sikt. För att hitta nya energikällor eller utveckla de gamla behöver vi också forskningen. Vi behöver utveckla de idéer som finns, och vi behöver få fram nya idéer. I budgeten föreslås också, som har nämnts här, att energiforskningen ska öka. Här läser jag med ännu mer stigande förvåning ur den numera berömda reservation nr 1 som säger att energiforskningen borde dras ned: Det sagda innebär bland annat att och det är nu det blir intressant ideologiskt motiverade projekt bör nedprioriteras. Det vore väldigt intressant att höra vad det är för ideologiskt motiverade projekt som ingår i energiforskningen och som inte borde finnas där . Det är också sant att ett hållbart energisystem inte kan baseras på fossila bränslen eller olja. Det finns många skäl till detta. En del har nämnts redan. Ett skäl är de allvarliga konsekvenserna för klimatet som utsläppen av växthusgaserna för med sig liksom de höga priserna på olja. Minns att har oljepriset gått upp ! Också det faktum att oljan kommer att ta slut gör att de fossila bränslena inte är ett långsiktigt inslag. Beroendet av oljeproducerande länder utgör också en säkerhetspolitisk risk som absolut kan nämnas också i detta sammanhang. I stället skulle ett fossilbränslefritt kunna vara en ännu starkare och konkurrenskraftigare industrination förbunden med framtiden. Till stöd för detta finns bland annat de konverteringsstöd som kommer att diskuteras längre fram här i kammaren. Också frågeställningarna om energieffektivisering tror jag kommer att spela en allt större roll i den energipolitiska debatten, för det handlar också om en solidarisk syn på jordens resurser, att den rika delen av världen inte kan producera och konsumera på samma sätt som vi gör . Vi måste hushålla mer effektivt med energin. Här har vi stora möjligheter att effektivisera redan befintlig energi, till exempel vattenkraftsanläggningarna. Det handlar om att effektivare använda energi i bostäder och byggnader. Vi kommer att lämna ett förslag till i vår om en nationell strategi, för vi använder av vår energi i till bostäder och byggnader. Här finns stora möjligheter. Men det handlar också om industrin, där vi har ett energieffektiviseringsprogram som det är stor efterfrågan från stora industrier på att vara med på och där det också finns väldiga möjligheter. Trots att vi har en industri som på många sätt har varit oerhört duktig på att effektivisera sin användning går det att komma mycket längre. Men energipolitiken är också konsumentpolitik, ett område som inte lika ofta har varit debatterat. Stormen , som har nämnts här, drabbade mycket hårt, och framför allt delar av . Under detta år var det ungefär 450 000 hushåll som drabbades av elavbrott. Många var långvariga. Vecka lades till vecka utan ljus, utan värme, utan de bekvämligheter som ett liv förutsätter. Många har varit utsatta för det här, inte bara under utan under i stort sett . Inte minst elupprorets arbete har visat betydelsen av elen i glest befolkade delar av vårt land, för småföretag men också för hushåll. Propositionen Leveranssäkra nät handlar ju om detta, som redan har beskrivits i debatten, om säkrare eltillförsel, om högre avbrottsersättningar och om tydliga krav på att elnäten ska vara av högre kvalitet så att människor, precis som har sagts här tidigare, faktiskt får det de har betalt för, nämligen el, lagstadgade ersättningar och så vidare. Elkunderna ska äntligen få vad de har betalat för : trygg el. Dessutom vill vi ytterligare stärka elkundens ställning med ett konsumentpolitiskt program där en del just är leveranssäker el och skälig ersättning när den fallerar. Vi har också tillsatt två utredningar som ska titta på hur konkurrensen på elmarknaden ser ut, om den fungerar fullt ut, och också komma med förslag till åtgärder på detta område. Kammaren har redan beslutat om ett antal förslag som handlar om konsumentens ställning, gemensamma regler för den inre marknaden, bättre räkningsinformation, krav på åtskillnad mellan nät och näthandel och gränsen för timvis mätning som sänks, vilket gör att ungefär 70 000 kunder ytterligare får tillgång till timmätare. Vi går vidare nu och kommer att presentera ytterligare åtgärder i en kommande proposition för att stärka elkundens och energikonsumentens ställning ännu mer. Det handlar om leverantörsbyten, avläsning, hur snabbt man kan byta bolag, hårdare krav på elhandlare och bättre kontroll. För det är inte alltid lätt att vara elkund , och det måste det bli. , säger att det är väl en del bra förslag i det här, men det går alldeles för snabbt. Vi måste faktiskt få lite för att kunna säkra näten ute. Jag tycker att det är rätt häpnadsväckande som om det här är en ny frågeställning, som om alla står som stora frågetecken och säger: Hoppsan, vad har hänt nu?. Apropå den diskussion som förs vill jag säga att här har vi haft en kris. Vi har dragit slutsatser. Vi har försökt agera snabbt. Vi har ändrat i hanteringen. Vi har lärt av misstagen. Då säger de här tre partierna: Det går för fort. Jag tycker nog att det är statens uppgift att stå på kundernas sida, och de har väntat nog. Det är dags för driftssäker el, för el är inte vilken vara som helst. El är en samhällsfunktion. Det är det som den här lagstiftningen handlar om. Det förs också en diskussion om arbetarskyddet. Att kunderna ska ha rätt till ersättning redan efter tolv timmars strömavbrott handlar inte om att vi ska riskera att montörer skickas ut i storm och bland fallfärdiga träd och äventyra liv och lem. Det här är ju inte bara en teoretisk diskussion. Det var många som fick sätta livet till i samband med stormen. Därför delar jag självfallet utskottets bedömning, som man har fört in nu när det handlar om arbetarskyddet och dess betydelse i lagen. Jag tycker att det är fullständigt häpnadsväckande att höra diskutera detta och säga att nu ska facket få större makt, facket ska sitta där bara för att de tycker det är allmänt kul att fördröja att kunderna ska få sin ström. Det är faktiskt arbetarskydd det handlar om. Jag tycker att det är ett fullständigt rimligt och helt berättigat krav. Jag tänker också på diskussionen som har förts från en del branschorganisationer, där man lite, tycker jag, skjutsar de små bolagen framför sig. Man säger att det här är väl ett bra förslag, men de små bolagen klarar inte detta. Det är de kunderna som kommer att få problem. Det tror jag inte alls på, framför allt inte med de förslag till jämkningsregler som finns i propositionen och som det finns en majoritet som kan ställa sig bakom. Dessutom har jag, och många i kammaren tror jag, en vetskap om att de små bolagen ofta är bra, väldigt bra. De har investerat väldigt bra. De har mindre avbrott. Inte minst har de, som det visade sig i en förtroendemätning bara , mycket nöjdare kunder. Så låt oss inte göra denna debatt till något annat än att kunder i små eller stora bolag ska få det de har betalat för: el. Det är det som branschen nu inte bara har på sig för, utan förhoppningsvis har de ägnat rätt mycket tid under det år vi har bakom oss sedan åt att bygga upp starkare och elsäkra nät som i fortsättningen ska kunna garantera kunderna den viktiga samhällsfunktion som elen är. 167 () replik: Det är skillnad på hur man producerar el. Det är ju själva den springande punkten. Det är där den viktiga klimatfrågan och frågan om koldioxidutsläppen kommer in. Där är kärnkraften oslagbar, och det är därför vi kallar vårt energiprogram för el. Vi i , och även flera oppositionspartier, har krävt bättre ersättningsnivåer till elkonsumenterna. Det är bra att det äntligen händer någonting . Jag tycker dock också att när man fattar beslut om en ny situation, en ny ersättningssituation som bolagen faktiskt måste rätta sig efter, måste man väl ändå kunna ha mellan det att vi fattar beslut här i och att bolagen har att rätta sig efter det. Även Lagrådet instämmer ju i detta och tycker att det är alldeles emellan. En tidsfrist tycker jag hade varit lämpligt när man inför den nya lagen. Problemet är inte heller det här med arbetslagstiftningen och om den ska gälla eller inte. Ingen av oss här i kammaren har, såvitt jag har hört, sagt att den inte ska gälla, tvärtom. Jag sade också tydligt och klart att den självklart gäller i alla lägen. Det är en av de saker som vi från sida kräver att regeringen ska följa upp noga nu när vi implementerar det nya lagförslaget. Problemet är ju att bolagen ska ha rätt att jämka efter detta. Det är då den här idén faller, egentligen. Min fråga till samhällsbyggnadsministern är om hon är nöjd med det här tillägget. Kommer lagförslaget att vara lika konsumenttillvänt som innan ändringen? Och anser att det här lagförslaget skapar jämställda parter när vanliga elkonsumenter som inte har någon el i sin stuga måste gå till domstol om de inte är nöjda med den försämrade ersättning som företaget ensidigt beslutar om? 168 Samhällsbyggnadsminister () replik: och jag har ju diskuterat kärnkraften ett antal gånger. Vi kommer säkert att göra det till med mig som energiminister och som ensam ropande röst i öknen om att kärnkraften är den enda miljövänliga energikällan. Jag vet inte om jag ska sucka eller om jag ska ta frågeställningen på allvar. Det finns ju absolut ingen majoritet här i kammaren vare sig nu eller, uppenbarligen, efter valet för detta med att bygga ut kärnkraften eller ladda om de reaktorer som vi nu har stängt efter att först ha garanterat annan elproduktion och effektiviseringar. Den frågeställningen tycker jag visar att man är hopplöst fast i det förgångna. Framtiden ligger i den förnybara energin, och det är inte uran, det är inte olja och det är inte kol. När det handlar om den långa tidsfristen som säger att företagen behöver minst tycker inte jag att kunderna behöver acceptera en längre tidsfrist än de redan har haft. Jag ser inte heller någon motsättning, vilket jag tycker är en viktig princip, mellan å ena sidan kundernas berättigade krav på att få sin el, att få den åtgärdad och att få ersättning om den uteblir och å andra sidan arbetarnas de som ska gå ut i skogen berättigade krav. Jag ser inte heller någon motsättning i att utskottet nu betonar arbetarskyddslagens regler och att man också ska ta hänsyn till detta när man gör jämkningen. Jag är övertygad om att precis som vi såg under vårens röjningar i skogen så består detta fack av mycket hängivna människor som vill göra allt de kan för att skynda på röjningen så att elen kommer tillbaka. Men det är viktigt att betona att detta krav också måste gälla i denna lagstiftning. frågade om jag ställer mig bakom detta. Ja, jag tycker att det är klokt. 169 () replik: Jag ska bara påpeka för den nuvarande energiministern det blir byte snart att vi aldrig har sagt någonting om att facken får för stor makt eller liknande. Vi har påpekat att man skjuter initiativet och kraften till företagens fördel och till konsumenternas nackdel och att det är dumt. Det är inte så att vi inte ska respektera arbetsmiljölagstiftning och annan lagstiftning. Den är mycket viktig. Det har jag påpekat , även här i talarstolen . Problemet är att detta ska vara skäl för jämkning. Det är egentligen då som hela poängen med lagförslaget faller. säger här att jag är den ensamma rösten i öknen. Jag är nog inte ensam, . av svenska folket står bakom att man antingen behåller kärnkraften som den är eller att man till och med bygger ut den. Det är snarare som är nästan någon form av en sektledare som har en liten klick av den svenska befolkningen bakom sig. Men det ska bli ändring. Jag har en annan fråga. Anser att det är bra att bygga ut den svenska vattenkraften ytterligare? Det är ju andemeningen i regeringens energipolitik framöver? Och var ska den nya stora utbyggnaden av älvar ske? Det vore fint med ett besked från . Jag vet att i tidigare debatter, och även här i kammaren , har talat om en global solidaritet. Men är det då rimligt att tar mer av de totala koldioxidutsläppen i anspråk? Är det global solidaritet att vi som har avancerad teknik ockuperar kvot av koldioxidalstrande energislag? Har inte vi ett ansvar för rätt till sin välfärdsresa, precis som vi en gång? 170 Samhällsbyggnadsminister () replik: Jag tror att jag avstår från att kommentera det som sade om sektledare. Vi bygger vårt agerande på tre partier, en majoritet i kammaren, ett samarbete och en folkomröstning. Jag vet inte om vill börja dela ut bäst-före-datumgränser också för folkomröstningar, eller om det gäller bara frågan om kärnkraften, eller om det gäller medlemskapet i Europeiska unionen också. Det kan väl inte vara någon skillnad? Och det kan väl inte vara opinionsmätningar som ska leda till att ställningstaganden i allmänna val, folkomröstningar och ställningstaganden här i kammaren ändras?