prot · GS09110 · 2005-04-22 00:00:00 — 1 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Ett meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan hade delats ut till kammarens ledamöter. 2 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Näringsminister , justitieminister , statsrådet , jordbruksminister , och statsrådet . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:520 Till Interpellation 2004/05:520 av () om människor som faller utanför trygghetssystemen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2004/05:522 Till Interpellation 2004/05:522 av () om alkohol och gravida kvinnor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2004/05:525 Till Interpellation 2004/05:525 av om utjämningssystemet inom LSS kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning. 4 § Svar på interpellation 2004/05:476 om det sverigefinska 1 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förhindra en nedläggning av det sverigefinska i . Bakgrunden är att , som äger och driver , har meddelat att man inte anser sig ha råd att ensam upprätthålla efter utgången av 2005 och därför hemställt om att svenska staten ska överta det ekonomiska ansvaret för driften av . Jag har lämnat ett skriftligt svar på en liknande fråga av (fråga 2004/05:1034). I det svaret pekade jag på den, utan något som helst tvivel, stora betydelse som har för den sverigefinska minoritetsgruppens språk och kultur. Jag pekade också på hur svenska staten verkar för att främja de nationella minoriteterna på kulturområdet. Insatserna har förstärkts sedan ratificerade konvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. har ett särskilt uppdrag att främja minoriteternas litteratur och tidskrifter, och har myndigheten också ett bredare uppdrag att främja minoriteternas språk och kultur. För det ändamålet disponerar ett årligt anslag som uppgår till . Bidrag utgår till bland annat för teaterverksamhet och till . När det gäller framställningar om nya, framtida åtaganden bereds dessa inom ramen för den årliga budgetprocessen. Regeringens förslag till statsbudget kommer i sedvanlig ordning att presenteras i höstens budgetproposition, och jag kan inte här föregripa regeringens samlade överväganden i den propositionen och hur dessa påverkar driften av det sverigefinska . Generellt för budgetprocessen gäller dock att många, ofta svåra avvägningar måste göras mellan olika angelägna ändamål. Liksom i mitt tidigare skriftliga svar vill jag också trycka på att det är ett gemensamt ansvar för stat, landsting och kommun att stödja finskan som minoritetsspråk och att verksamhet har särskilt stor betydelse för den sverigefinska gruppen i . Utbildnings- och står i kontakt med få större kunskap om och situationen. 2 (): Först vill jag tacka för svaret. Utbildnings- och kulturministern hänvisar till ett skriftligt svar han tidigare lämnat på en fråga som berör samma ämne. Jag vill inledningsvis peka på att jag medvetet i min interpellation har använt formuleringen det sverigefinska . Det är visserligen i som driver , men jag betraktar som en sverigefinsk angelägenhet. Jag anser nämligen att det bibliotek vi talar om är viktigt för den sverigefinska nationella minoritetsgruppen och att bidrar till att finska språket och kulturen bevaras och utvecklas i , en viktig ingrediens i den nationella minoritetspolitiken. Jag förstår att statsrådet inte kan föregripa höstens budgetprocess, men ändå hoppas jag att vi kan diskutera frågor som eventuellt återkommer i budgeten för . I sitt svar påpekar statsrådet att har ett särskilt uppdrag att främja minoriteternas litteratur och tidskrifter, och har myndigheten också ett bredare uppdrag att främja minoriteternas språk och kultur. Visst är det så, men jag beklagar att det i verkligheten inte riktigt verkar som om språket och kulturen främjas hos den sverigefinska minoritetsgruppen, utan tvärtom. Jag ska ta upp två aktuella händelser som stöd för mitt kanske provokativa påstående. Mitt första exempel gäller detta: har finskspråkiga befolkning haft möjligheten att läsa en dagstidning på finska, visserligen endast , men ändå. Tidningen har på ett förtjänstfullt sätt bidragit till att bevara och utveckla det finska språket i . Tidningen har kämpat tillbaka med ekonomiska svårigheter, och lades tidningen ned. Mitt andra exempel är sverigefinländarnas arkiv. har arkivet utvecklats från en invandrararkiv till ett nationellt minoritets- och forskningsarkiv. Arkivet har uppskattats av många för sina angelägna projekt kring sverigefinsk kultur, historia och traditioner. Arkivets existens har varit hotad , och enligt uppgifter i medier alldeles ser det ut som om sverigefinländarnas arkivs tid är förbi. Varken forskare eller andra kommer att kunna nyttja arkivet och dess material framgent. En nedläggning av en finskspråkig verksamhet kanske inte gör så mycket, men ju fler verksamheter som försvinner desto svårare får vi att leva upp till ramkonvention om att bevara och befrämja de nationella minoriteternas språk och kultur. Jag vill inte se det sverigefinska som en i raden av nedläggningar av finskspråkiga verksamheter. Antalet besökare och utlån vittnar tydligt om att är behövt och uppskattat. undrar jag om statsrådet delar min uppfattning att är en svensk angelägenhet och att bidrar till att bevara och befrämja det finska språket och kulturen i det finska språket, som är ett av de fem nationella minoritetsspråken. 3 Utbildnings- och kulturminister (): För mig råder det inget tvivel om att , och kanske särskilt dess bibliotek, utgör en väldigt viktig sak för den sverigefinska minoriteten. Jag har besökt institutet, och jag vet att det är viktigt. Det är ett gemensamt ansvar för stat, landsting och kommuner att stödja minoritetsspråken, däribland finskan. Vi vet också att verksamhet har särskilt stor betydelse för den sverigefinska gruppen i . Vi för också samtal med kommunen om just den här frågan. Vi vet att har en omfattande utlåning på finska, och eftersom de allra flesta av dem som besöker och använder bibliotek är bosatta i är detta en fråga som vi bör diskutera gemensamt, alltså inte bara staten utan också kommunen. För vår del kommer det att vara en fråga som vi överväger i samband med budgetarbetet. Framställningen från kom in sent , efter det att förra årets budgetarbete var avslutat och beslutat om budgeten . Framställningen gäller ju pengar , som omfattas av det budgetarbete som vi gemensamt i våra partier ska inleda senare under det här året. Jag kommer då att ha med den här frågan som en av dem som vi har att hantera. Jag inser att detta tidsmässigt inte är idealiskt eftersom förberedelsetiden är ganska lång, men vi har inte haft möjlighet att gå igenom frågan snabbare. Vi samarbetar ju om budgetfrågorna, och kanske kan vi tillsammans föra diskussioner om detta och till slut komma fram till ett synsätt som vi båda står bakom. För mig är det, som sagt, angeläget att den sverigefinska minoriteten har tillgång till litteratur på sitt språk och att det finska språket också kan utvecklas i . Mitt ansvar gäller dock åtgärder på det nationella planet, sådana som även gynnar medlemmar av minoriteten i andra delar av än . 4 (): Jag vill först kommentera detta med budgeten. Jag kommer att bevaka att vi i de kommande förhandlingarna tar upp den här frågan även från mitt partis sida. Jag ser fram emot att statsrådet på ett positivt sätt kommer att agera för att den sverigefinska befolkningen ska kunna ha tillgång till ett bibliotek. Statsrådet tar upp kommunernas och landstingens ansvar. Visserligen bor väldigt många av den sverigefinska minoritetsbefolkningen, som beräknas omfatta över 400 000 personer, i och , men de finns över hela riket. När det gäller kommunernas ansvar har biblioteken i kommunerna sedan vi fick den nationella minoritetslagstiftningen minskat, inte ökat, inköpen av finskspråkig litteratur. Tyvärr finns det dessutom mycket okunskap om den nationella minoritetslagstiftningen i kommunerna fortfarande . Även jag anser att det är viktigt att också är involverad i den här frågan, men var än ligger kan det serva den sverigefinska befolkningen över hela landet. Det finns möjligheter att utveckla fjärrlåneservicen från till . Och det behövs. som sverigefinnarna haft nationell minoritetsstatus har finska språket delvis förstärkts men också försvagats kraftigt, till exempel i skolorna. Det finns knappt några kommunala skolor som har finska som första språk för barn med finska som modersmål, och de kommer därför inte att kunna få undervisning på finska. Det finns förvisso ett antal friskolor som arbetar väldigt aktivt, men kommunerna har egentligen helt och hållet släppt intresset för finska språket. Det ser alltså mörkt ut för finska språkets utveckling. Vi har också kunnat läsa i tidningarna att i kommun strejkar föräldrarna genom att inte lämna barnen till förskolan eftersom den finskspråkiga förskolan riskerar att läggas ned. 5 Utbildnings- och kulturminister (): Den sverigefinska minoritetens situation är ett ansvar för många i det svenska samhället kommuner, landsting och staten. Bibliotekens inköp styrs av många faktorer, och jag är övertygad om att den opinionsbildning som den sverigefinska minoritetens organisation driver kan påverka detta. Men det är inte något som regeringen kan styra gentemot kommunerna, utan kommunerna avgör detta på egen hand. Själv tycker jag att det som beskriver är bekymmersamt, eftersom biblioteken har stor betydelse för de nationella språkliga minoriteterna. Från statens sida avsätter vi ett belopp på för dessa ändamål. Det är pengar som fördelas av . Sedan kan man naturligtvis diskutera om den fördelningen är klok eller oklok. Jag har ingen anledning att göra någon annan, egen, bedömning. Men frågan om vi ska öka anslaget från ungefär 8 miljoner till ett större belopp måste givetvis vägas mot andra ändamål. Jag ser inte att det finns någon skillnad mellan oss två när det gäller utgångspunkterna för denna fråga. Sedan får vi se hur det kommer att gå när vi överblickar hur mycket resurser vi har till förfogande i budgetarbetet och om det finns utrymme för omprioriteringar. Vi får se om det finns några andra områden som badar i pengar som vi kan föra över till det här ändamålet utan att det känns någon annanstans. Jag vill också understryka vikten av det ansvar som ligger på de kommuner där de människor bor som betjänas av biblioteken. I det här fallet gäller det bibliotek, som till övervägande del riktar sig till människor i . Jag tycker att det vore bra om det gick att utveckla verksamheten i riktning mot ett ökat nationellt ansvar, kanske i samarbete med andra bibliotek, vad vet jag, men i den dimensionen att det statliga ansvaret kommer mer i förgrunden. Servicen och stödet till den sverigefinska minoriteten i åvilar emellertid i första hand kommunerna och i den här regionen, inte skattebetalarna i hela land. 6 (): har ratificerat konvention, ramkonventionen om nationella minoriteter, och det förpliktar den att leva upp till konventionens tankar. har fått kritik när besökte för att kontrollera hur man lever upp till ramkonventionen. Jag är också mån om att stolt kan visa att man lever upp till konventionens innebörd. De exempel på nedläggningar av sverigefinska verksamheter som jag tog upp i mina inlägg talar tyvärr sitt tydliga språk, nämligen att den sverigefinska kulturen och språket inte har en positiv utveckling, åtminstone inte just . Jag ser fram emot att statsrådet i budgetförhandlingar försöker driva de här frågorna, så att den sverigefinska minoriteten kan fortsätta att utvecklas i vårt land. 7 Utbildnings- och kulturminister (): Jag beklagar om det är så att minoriteternas ställning har försvagats runtom i landet, särskilt om det är så på kulturområdet. Kanske har dessa intressen fått stå tillbaka när resurser har fördelats i kommunerna, men för statens del kan man slå fast att statens ambitioner, engagemang och insatser gradvis har ökat. Positionerna på det här området har flyttats fram . Jag kan inte erinra mig ett enda exempel på att vi på den statliga sidan skulle ha sänkt ambitionsnivån eller rullat tillbaka gamla åtaganden och tidigare insatser, även om det kanske har hänt att budgetsanering och besparingar har träffat också detta område. Ambitionsnivån har höjts. Jag hoppas att vi kan fortsätta arbeta för det framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2004/05:398 om IUC och UPA-uppdraget 8 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utvärdera Nuteks call-förfarande. Vidare frågar vilka åtgärder jag avser att vidta för IUC:s modell för uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning. finns det industriella utvecklingscentrum i 19 regioner i . Ytterligare bolag är under bildande. IUC-bolagen ägs och leds av regionala aktörer och har en verksamhet som är mycket värdefull för många mindre företag. Regeringen ser positivt på IUC:s verksamhet och överväger olika möjligheter att stödja och utveckla den. Regeringen gav i uppdrag att främja produktutveckling i små företag genom att inbjuda aktörer att inkomma med projektförslag, så kallat call-förfarande. Med det nya uppdraget vill regeringen öppna upp för fler aktörer än IUC att ta del av de medel som avsatts för produktutveckling. Medlen kommer att kunna användas inom teknik, miljö, design, marknad, ekonomi och organisation. Det är sedan upp till de enskilda företagen eller företagsnätverken att avgöra vem eller vilka de vill köpa insatser från. I de partnerskap som fattat beslut om att tilldela medel ingår följande IUC-bolag: IUC , IUC Trä, IUC , IUC , IUC Gnosjöregionen, IUC Träcentrum , IUC Sydpoolen, IUC , IUC , IUC och IUC . kommer att lämna en första delredovisning till om hur de medel som avsatts till produktutveckling använts. kommer att utvärdera produktutvecklingsprogrammet. Utvärderingen kommer att omfatta dels partnerskapets effektivitet, dels företagens och företagsnätverkens utveckling. IUC:s verksamhet är ett bra exempel på hur lokala aktörer gemensamt kan arbeta för att utveckla det lokala företagandet. , fack, kommuner, institut, universitet och högskolor tillför sina kompetenser och nätverk för att skapa så goda möjligheter som möjligt till affärsutveckling i de små företagen. Genom denna regionala förankring kan IUC-bolagen erbjuda företagen värdefulla insatser när det gäller att utveckla produkter och affärsidéer. Det är bland annat därför som IUC har fått ett betydande statligt ekonomiskt stöd för att bygga upp och bedriva verksamhet. 9 (): Tack för svaret, ministern. Jag har slitit på många ministrar när jag har diskuterat IUC-frågor. Först var det , sedan , så , och är det och jag som möts för att tala om IUC. Alla har talat om vikten av att stödja IUC-bolagen, men under hela har IUC-bolagen inte känt sig stödda. Tvärtom har de känt sig lite motarbetade. Det har känts som att man har minimerat möjligheterna och låtit dem leva i ovisshet om budgetmedlen , trots att de i flertalet fall har lyckats bra och förvaltat de förhållandevis små pengarna på ett aktivt sätt som har genererat många nya produkter och också nya företag och nya jobb. har regeringen bestämt att man ska avveckla UPA-uppdraget, som ju har varit direkt riktat till IUC-bolagen, och i stället inrätta ett så kallat call-förfarande. Regeringen ville konkurrensutsätta IUC. Det kan vara gott, men här handlar det inte om likvärdiga konkurrensförhållanden. Man ska ju konkurrera med aktörer som i botten är helt statligt finansierade. Från regeringens sida har man alltså valt bort och detta vill jag starkt ifrågasätta de regionalt ägda bolagen, som har representanter för fack och näringsliv, till förmån för offentliga aktörer. Aktörer som har jobbat med stöd för produktutveckling direkt in i företagen väljs nu bort. Pengarna har blivit rena bidrag. var företagen återbetalningsskyldiga, men handlar det om rena bidrag. Det krävs offentlig medfinansiering, vilket gör att bara aktörer som har egna skattemedel kan vara med, det vill säga , länsstyrelserna eller regionförbunden. Det har blivit en subvention för att köpa konsulttjänster. Pengarna kan inte längre användas till det som har varit framgångsrikt, nämligen produktutveckling utförd av personal i företag, utan konsulttjänsterna köps av de offentliga aktörerna. Som jag ser det lär detta inte generera särskilt många nya produkter eller så värst många nya jobb till följd av produktutvecklingen. Däremot kan det vara en eller annan konsult som får mer jobb. Resultatet av call-förfarandet är vilket ministern säkert också vet fast han inte berättar det i svaret att , som drivs med statliga medel, har beviljat sitt dotterbolag , som också drivs med statliga medel, så gott som alla tillgängliga resurser. Samtliga ansökningar från IUC-bolagen har avslagits. Endast tre av 20 beviljade ansökningar har någon del privatfinansiering i sin verksamhet. De övriga 17 är Almiprojekt. Inte en enda av ansökningar har fått avslag. Samtliga har blivit beviljade. Detta är resultatet av ett avvecklat UPA-uppdrag och ett överlåtande till de offentliga aktörerna i stället. Jag tycker att detta är tråkigt. I de här fallen kan man inte tala om att man tävlar på lika villkor det finns ju en statlig lönegaranti i botten på projektansökningarna. ser positivt på IUC. Jag blev trots allt lite nyfiken på den skrivning som finns i vårpropositionen, där det står så här: Regeringen ser positivt på IUC:s verksamhet och överväger olika möjligheter att stödja och utveckla dem. Jag hoppas att ministern kan ge ett svar på vad som ryms i de orden stödja och utveckla. Jag ser fram emot svaret! 10 Näringsminister (): Jag tycker också att det är trevligt att få diskutera den här frågan med . Det är ju en fråga som socialdemokratin har drivit . Det handlar om att få mer av lokalt och regionalt engagemang och mer av partnerskap mellan olika aktörer i en region. Det var också under den socialdemokratiska regeringen som IUC bildades. Vi har satsat mycket pengar , . har tanken varit att staten ska vara med och finansiera inledningsvis, och sedan måste det hela leva av egna resurser. Man mobiliserar regionens egna resurser och insatser. Vi ser mycket fin verksamhet i många av de IUC-bolag som verkar. säger att det kanske inte vore så dumt att också låta fler aktörer vara med. Att konkurrensutsätta kan vara gott, säger hon. Det är intressant att höra det, för jag håller med om det. Det är bra att det finns möjlighet för fler aktörer att vara med och stötta det lokala och regionala näringslivet. Det är ju tanken bakom call-förfarandet, som vilket jag har redovisat nu väldigt många IUC-bolag deltar i. Jag har goda förhoppningar om att detta också kan innebära att IUC utvecklas framöver. Det blir efterhand också ganska stora resurser. Regeringen har öronmärkt . tar av sina medel. Det är i regional uppväxling från olika partnerskap och i medfinansiering från företagen. Det är sammantaget till produktutvecklande insatser. vill ge sken av att de pengarna ska användas i något slags offentlig verksamhet. Det är tvärtom. Pengarna används till produktutveckling ute i företagen. Det är i mycket stor utsträckning styrt av företagen själva. Det är tanken bakom att öppna för fler aktörer. Hur kan vi få företagens behov att verkligen lysa igenom? Jag utgår ifrån att IUC-bolagen kommer att vara väldigt attraktiva för företagen. Det gäller särskilt när man har skaffat sig den kompetens man har i många av våra IUC-bolag i tät samverkan med andra aktörer och också med utbildning kopplat till IUC. Det gäller till exempel kvalificerad yrkesutbildning. Man har skapat en kärna av kompetens som jag tror blir väldigt intressant för företagen. Det är precis som säger. Vi följer detta väldigt noggrant. Vi är angelägna om en bra utveckling för IUC. Vi vill ha fler aktörer och lite konkurrens i systemet. Det tror jag är nyttigt. Det brukar inte vara motståndare till i vanliga fall. Jag kommer noggrant att följa och se hur IUC nu tar del av uppdraget och hur det påverkas och utvecklas av uppdraget. Jag kan naturligtvis tänka mig att ta initiativ framöver för att ytterligare stärka IUC:s utveckling. 11 (): Man ska kunna ha konkurrensutsättning om det mesta. Men konkurrensen ska ske på lika villkor. Det är precis det som är problemet med den här verksamheten. Jag vet inte om missade vad jag angav som resultat av det som blivit av förändringen. Inget IUC-bolag kommer i fråga för några pengar. Alla ansökningar från har blivit beviljade. Det är resultatet. Det kan inte sägas vara att stödja IUC-verksamheten. Konkurrensen sker inte på lika villkor. Det är problemet med det nya call-förfarandet. Mycket pengar har satsats på IUC-bolagen. Det är 400 miljoner. Fast vi får ju tänka efter. De har inte satsats på IUC-bolagen. Absoluta merparten av de pengarna har kanaliserats ut till företagen i form av nya produkter och nya jobb. Det är precis den verksamheten vi vill se. Det är därför jag står här och debatterar . Jag tycker att det är så tråkigt att den verksamhet som har genererat så många nya jobb faktiskt slås ihjäl med det nya call-förfarandet. Det blir till en administrativ funktion hos redan offentliga aktörer i redan förberedda projekt. Något annat kan inte komma ifråga med den korta tid som pengarna finns anslagna. Det som bekymrar mig är att man inför ett system där konkurrensutsättningen inte sker på lika villkor. Därför måste man rätta till detta. Jag tror att utvärderingarna tydligt kommer att visa det. Jag kan redan referera hur pengarna har fördelats. Det är anmärkningsvärt. måste väl ha en kommentar om de faktiska förhållandena. IUC-bolagen har inte fått ett enda projekt. De ingår i partnerskapen, men det betyder ingenting. Fråga IUC-bolagen vad de tycker om partnerskapen. Det innebär absolut ingenting. Det finns ingen definition av vad partnerskapet ska göra. Det finns inga juridiska förpliktelser i partnerskapen. Man får från IUC-bolagen, de som har valt att sitta med, ett medlemskort för att sitta med och bedöma förslag som kommer in. Men de har inte själv blivit uppdragstagare. Flera IUC-bolag insåg det redan från början och har valt att inte vara med. Andra som är med vittnar om att privata aktörer som sitter med anger jäv när deras ärenden behandlas. Men det gör inte . Det sitter med och beslutar om alla sina egna projekt och beviljar alla sina egna projekt pengar. Nej, , det här har inte blivit bra. Jag tycker att ändå skulle kunna erkänna att det här finns ett problem inbyggt som måste tas itu med om vi ska rädda IUC-bolagen. Det brinner redan lite i knutarna. En del har skaffat sig en annan stor verksamhet på annat håll. De gör väldigt många förtjänta utvecklingsinsatser för små och medelstora företag. UPA-uppdraget har genererat så mycket gott av nya jobb och produkter, och det bör återskapas. Vi kristdemokrater tycker att UPA-uppdraget ska återskapas och att pengarna ska anslås direkt i budgeten. De ska inte läggas under och Nuteks beslutskraft. De är konkurrenter, men inte på lika villkor. Det är det som inte vill se. Jag fick inte svar på vad skrivningen i vårpropositionen står för. Det står att man överväger olika möjligheter att stödja och utveckla dem. Det måste finnas någon tanke bakom en sådan skrivning. Vilka olika möjligheter är det? Finns det ingen som helst täckning för de ord som står i vårpropositionen? Är de bara ditritade utan att det finns ett reellt innehåll och en reell tanke bakom? måste kunna definiera någotsånär vad som ryms i de skrivningarna. Eller är det bara tomma ord? 12 (): Jag vill i huvudsak understryka det har sagt om betydelsen av den positiva utvecklingskraften hos IUC-bolagen. Även jag är förvånad över resultatet av call-förfarandet.