prot · GS09114 · 2005-04-28 00:00:00 — 75 Näringsminister (): Nej, speciellt inte om får bestämma, för då ska ju Ams läggas ned. Då har arbetslösa inga insatser att se fram emot om de hamnar i svårigheter. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag måste påminna statsrådet om att detta är en frågestund med frågor och svar.) Frågeställaren åberopade , och jag ber att få svara också på den delen av frågan. är starkt beroende av en nationell näringspolitik som leder till tillväxt. Det gör att vi i kan se en mycket stark utveckling när det gäller antalet nya företag. Antalet arbetstillfällen kommer att öka och den privata tjänstesektorn ökar. Det beror på en ekonomisk politik som ger låga räntor och mer investeringar. Det här kommer efter hand att också sprida sig ut till övriga landet. Men som vanligt börjar det i storstäderna. Jag ser inga som helst insatser från sida för att stärka utveckling. 76 (): Jag har en fråga till justitieminister . Den handlar om förändringsarbetet i tingsrättsorganisationen, särskilt i . utredde olika tingsrätter i . En del skulle läggas ned. Bland annat sade man att skulle läggas ned. Men det är ju regeringen som bestämmer. Justitieministern satte ned foten och bestämde att skulle vara kvar. Det var väldigt bra. har det kommit ytterligare en utredning, som handlar om lokalisering av domstolar i . Återigen skissas det på scenarier där tingsrätts domsaga kanske kommer att överföras till en större, ny tingsrätt i . Som jag ser det verkar väl inte tingsrätten i vara direkt i farozonen för en nedläggning, men det är oroande att det skissas på scenarier där domsagan dras in och så vidare. Jag vill fråga justitieministern: ministern lova att tingsrätten i kommer att vara kvar som en självständig domstol, på det sätt som justitieministern och regeringen bestämde ? 77 Justitieminister (): Av konstitutionella skäl vore det olämpligt och direkt fel om jag personligen skulle stå och lova saker som regeringen ska besluta om. Vi har gjort ett antal sammanläggningar av domstolar för att se till att man ska ha samma rättssäkerhet och rättstrygghet oavsett var man bor i landet. Vi har sett precis samma utveckling i andra nordiska länder. Det arbetet föranleds alltid av utredningar där man undersöker saker och kommer med olika förslag. har vi följt förslagen, och vid vissa andra tillfällen har vi inte gjort det. Precis som det sades här har vi inte gjort det när det gäller . Utredningsarbetet inom måste få fortgå. Man måste få prova olika möjligheter för att sedan kunna komma med förslag. Jag kan dock försäkra att jag personligen inte på något sätt har ändrat uppfattning när det gäller . Men jag vill också understryka att det inte är jag personligen som avgör saken. Men det är ingen skillnad mellan min ståndpunkt nu och mitt ställningstagande . 78 (): Jag tackar för svaret, och jag räknar med att det kommer att bli så som justitieministern här har tillkännagett för oss, alltså att tingsrätten i kommer att vara kvar. 79 Justitieminister (): Kanske någon annan här kan berätta för vad jag sade. Han lyssnade uppenbarligen inte. Men jag vill inte ta tid från er andra som har frågor att ställa, så ni kan väl berätta för vad jag sade i mitt förra inlägg. Kallax som internationell tullflygplats 80 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . är ett fantastiskt land, särskilt ur turistsynpunkt. har prioriterat fyra turistområden: , , och Swedish Lapland. I tre av dessa områden finns internationella tullflygplatser. I det fjärde, Swedish Lapland, finns inte någon sådan. Alla utländska turister som ska besöka denna nordliga del av är tvungna att ta ut sitt bagage, tulldeklarera det och checka in det igen på innan de flyger vidare till Kallax i . Detta är ett mycket stort bekymmer för hela turistnäringen i norra . Swedish Lapland är ett eftertraktat resmål för utländska turister. De vill kunna åka direkt med reguljärflyget utan att behöva stanna till i och förtulla sitt bagage. Det borde gå alldeles utmärkt att lösa detta så att man kan tulldeklarera när man landar på Kallax i . Jag vill fråga statsrådet hur han ser på möjligheten att göra Kallax i till en internationell tullflygplats. 81 Näringsminister (): Jag har själv mina rötter i , och jag kan verkligen hålla med om vilken fantastisk potential som finns i turistindustrin i och . Det är oerhört vackert. Ta bara kommun, som har fem orörda älvar. Det borde folk från hela besöka. Jag är ledsen, fru talman, för denna lilla utvikning. Jag hoppas jag inte blir avklubbad. Detta gör naturligtvis att jag är frestad att på stående fot lova att Kallax ska göras till en internationell flygplats, men det är inte jag som hanterar dessa frågor i regeringen, så jag törs inte ge något sådant löfte. Jag ska ta med mig frågeställningen till infrastrukturminister och höra hur det ligger till med detta. 82 (): Jag har en fråga till justitieminister som handlar om polisens vapenanvändning. Enligt uppgift avlossar polisen ett trettiotal skott i tjänsten . Denna siffra har enligt uppgift inte förändrats . Polisen har bytt vapen. Från den lilla, lätta , med kaliber har man gått till Sigsauer , och har man Sigsauer med expanderande ammunition. Min fråga är: Finns det någon tillgänglig statistik som visar hur vapenanvändningen har förändrats och vilka effekterna av vapenanvändningen har blivit? Jag har sökt men inte funnit någon statistik över detta. Finns det någon sådan statistik? 83 Justitieminister (): Om den statistiken finns så har i alla fall inte jag den. Det är som bestämmer vilka vapen som polisen ska ha. Men det är inte bara av konstitutionella skäl som jag inte ska ge mig in i denna diskussion, utan det är också för att jag är tekniskt helt okunnig när det gäller vapen och liknande. Jag anser dock att det ska finnas en ordentlig debatt när det gäller polisens vapen och användningen av dem. Därför tog jag initiativ till att inrätta det så kallade . Man ska ha en annan dimension än bara det som handlar om träffsäkerhet, precision och annat. har vi det som ska svara på just de frågor som talar om. Det är en viktig del i den här debatten och det är ett viktigt underlag för för att man ska kunna bredda debatten och se till att polisen får precis de vapen som man behöver. 84 (): Jag är tacksam för det . Jag tycker att det är bra att det har inrättats. Men min fråga gäller nu närmast vad man ska arbeta med och ta ställning till om det inte finns någon tillgänglig statistik. Jag tror att även vi som riksdagsledamöter gärna vill veta hur detta har utvecklats . Det skulle ge oss en bild av hur brottsbekämpningen och brotten har förändrats. Jag skulle gärna vilja att justitieministern dessutom tar med sig att denna statistik borde komma fram och att den blir tillgänglig även för riksdagsledamöterna. 85 Justitieminister (): Som sagt, även om jag personligen har bristande kunskaper i dessa frågor vet jag ju att när man bytte till en annan ammunition vilket har varit och är föremål för en stor debatt gjorde man ju inte det utan att grundligt utredde det hela. Jag har kunnat konstatera att det finns ett stort underlag som vi har tagit del av. Det är naturligtvis möjligt också för att ta del av det. Jag rekommenderar honom att vända sig till , men om du inte får det svar som du önskar får du gärna vända dig till mig eller någon tjänsteman på , så ska vi se till att du får det underlag som du behöver för att kunna fortsätta att intressera dig för det här ämnet och fortsätta denna viktiga debatt. EU:s strafftullar på norsk lax 86 PER (): Jag har en fråga till näringsminister . I går införde EU 16-procentiga strafftullar på norsk lax. Tyvärr är detta inte första gången som EU är ute och tullar på frihandeln. Min fråga är kort: Vad tänker näringsministern göra för att strafftullarna på norsk lax ska tas bort så fort som möjligt? 87 Näringsminister (): Som Per väl känner till är en väldigt stark frihandelsförespråkare inom Europeiska unionen. Jag kan säga att vi inte alltid gör oss populära kring bordet, men det väldigt viktigt att vi driver en klar, entydig och stark linje när det gäller frihandelsfrågorna. Jag är inne i en livlig debatt om textilhandeln och även om andra produkter. Sedan är det också viktigt att vi har en gemensam handelspolitik inom EU. Om EU uppfattar att tredjeländer på ett otillbörligt sätt försöker att konkurrera måste vi ha rätt att agera. Då ställer vi upp bakom den gemensamma handelspolitiken. Vi driver alltså en glasklar frihandelslinje, men vi är också bestämda mot länder som försöker att föra handel på icke likvärdiga villkor. Därför vill jag inte ge mig in på det norska exemplet utan att sätta mig djupare in i exakt var problematiken ligger. Men vi i EU har tidigare haft konflikter med när har motsatt sig fri rörlighet av varor. Där är det bra att EU har tagit tydlig strid. 88 PER (): Enigheten i den svenska och regeringens agerande när det gäller frihandel är utmärkt. Jag vill passa på att säga att jag tycker att näringsministern har gjort ett väldigt bra jobb beträffande textiltullarna och debaclet med . Så fortsätt att stå på dig! Men det som oroar mig är att man nu vidtar en åtgärd mot som man ska utreda huruvida det är fråga om dumpning av norsk lax. För mig ter det sig klokare att man börjar med att göra utredningen och sedan, som en sista utväg, möjligen vidtar någon åtgärd. Men för oss måste det ändå handla om att försöka att upprätthålla frihandel så långt det går. 89 Näringsminister (): Jag måste börja med att tacka för berömmet. Det är inte som oppositionen berömmer regeringen. När det gäller striden mellan och är det väldigt viktigt att EU agerar bestämt när man befarar prisdumpning och otillbörliga metoder. Det återstår att se om det finns skäl till att ändra politik på den punkten. Men än så länge står fast vid EU:s politik på det här området. 90 (): Jag vill ställa en fråga till miljöminister . av hushållsavfallet går till sopförbränning, och denna utveckling ser ut att fortsätta. Allt större del förbränns. Denna utveckling torde hämma den utveckling som vi helst vill se, nämligen återvinning, återanvändning och inte minst minskat avfall. Vilka ytterligare åtgärder kommer att vidtas eftersom de vidtagna åtgärderna inte ger de effekter som vi vill att de ska ge? Vilka ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att vi ska få en hållbar utveckling? 91 Statsrådet (): Vi har fört en oerhört framgångsrik politik på det här området. materialåtervinns av avfallet. Sedan är det också en del som förbränns. Detta är delvis en följd av att vi har förbjudit deponering i . Jag vill understryka att det har varit ett väldigt viktigt beslut. Deponier eller soptippar är det allra sämsta sättet att ta hand om avfall på. Alternativet är materialåtervinning, biologisk behandling eller sopförbränning. Vi följer väldigt noga hur kommunerna nu agerar. Det är riktigt som säger, att många har valt energiåtervinning genom sopförbränning. Vi följer detta. Vi har gjort väldigt tydligt att vi ser det som betydelsefullt att man i högre grad arbetar med biologisk återvinning. Vi har uppsatt ett mål för detta i vår miljöpolitik. Det finns också en utredning som ser på beskattningen av avfallsförbränning. Denna utredning är nu ute på remissbehandling, och vi ska följa upp den noga. Vi kommer att med lämpliga styrmedel att se till att det blir en väl avvägd återvinning av vårt sopavfall. Sopförbränningen har en plats, men den ska självfallet inte växa ut över det utrymme som den bör ha för att ta hand om avfall som är lämpligt att förbränna. 92 (): En sak som vi inte längre behöver följa är deponeringen av resterna från sopförbränningen eftersom vi vet väldigt mycket om det. Vi vet också att det är ett oerhört stort problem som man inte har funnit någon lösning på. I den delen måste åtgärder till , innan de problem som följer av detta blir oöverstigliga. 93 Statsrådet (): Det är alldeles riktigt att när vi förbränner sopor blir det lite rester, flygaska, som är mycket giftig. Fördelen är att vi kan ta hand om den, så att den inte far ut i luften och förgiftar den och till slut hamnar i både människokropp och natur. Men vi måste arbeta mer med hur vi ska ta till vara detta. Det pågår ett intensivt utvecklingsarbete med hur man ska ta vara på resterna från sopförbränningen, och det ska vi fortsätta med. utför också ett väldigt bra arbete på det här området. Jag försäkrar att vi ska återkomma och att vi ska ta vara på flygaskan på ett bra sätt. Vi ska också fortsätta att driva en avfallspolitik som i största möjliga mån är inriktad på kretslopp, på återvinning, återanvändning och energiåtervinning. Kvinnors del av biståndet 94 (): Vi har en högtidsdag framför oss, första maj. Vi ska ut och demonstrera mot orättvisorna i världen och i . Vi ska också fira att vi har gemenskap och solidaritet. När det gäller solidaritet tänkte jag fråga biståndsministern om hur det ökade biståndet ska användas, och då tänker jag naturligtvis särskilt på kvinnor som behöver mycket stöd i fattigdomsbekämpningen, bristen på mat och demokratisering. 95 Statsrådet (): Tack för den väldigt viktiga frågan så här när frågestunden nästan är slut och inför vår högtidsdag . Som mycket riktigt antydde är kvinnor de fattigaste av de fattigaste runtomkring i hela världen, och vi har på olika sätt satsat på kvinnor. Biståndet ökar och är nu uppe i av bni, och blir det . Vi har inom biståndet på olika sätt jobbat med kvinnor genom att stödja FN-organ och också genom det bilaterala biståndet, bland annat genom stöd till det som kallas för sexuell och reproduktiv hälsa. Ett bevis på hur satta på undantag kvinnor är och hur kvinnors hälsa är satta på undantag är att den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor i fertil ålder i utvecklingsländer är helt enkelt att vara gravid. 96 (): Det visar på vikten av att vi fortsätter med arbetet med att höja biståndet ytterligare och att vi demonstrerar på första maj så att vi kanske kan få detta igen. Finns det någonting som biståndsministern kan säga om fattigdomsbekämpningen i ? 97 Statsrådet (): Tillsammans med en del andra givarländer prioriterar i arbetet. Det beror på att är den kontinent som halkar efter mest. Där finns det länder där fattigdomen till och med ökar i omfattning. Vi jobbar mycket med området jämställdhet och att stärka kvinnor, men också med konfliktförebyggande frågor av olika slag. Även på det området jobbar vi mycket med jämställdhetsfrågor. Så sent som i går kom det en rapport om flickor som barnsoldater. Det finns förskräckliga siffror även på den afrikanska kontinenten. Därför har vi prioriterat även flickor i konflikthanteringen i . Mycket arbete återstår dock självfallet också med aidsfrågor, som har en viktig jämställdhetsaspekt. 98 TREDJE VICE TALMANNEN: Det fick bli den sista frågan och det sista svaret. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 7 § (forts. från 5 §) Arbetsrätt (forts. AU8) 99 () replik: Innan vi hade avbrottet för frågestunden så nämnde att han kände igen argumenten och debatten om arbetsrätt. Vi har varit med om det här . Det är bara att hålla med. Men det finns ett problem för det borde hända saker. Det borde ha skett någon förändring år . har ni suttit vid makten, och det händer inte mycket. , en vanlig arbetsdag, går en och en halv miljon människor inte till arbetet. Ansvaret för att öka arbetstillfällena ligger på parti. Det är detta som debatten om arbetsrätten handlar om. Vi ska finna vägar för att förbättra förutsättningarna på arbetsmarknaden för att öka utbudet av arbetstillfällen och underlätta för människor att byta jobb och att skapa trygghet under förändring. Tyvärr har och regeringen inte visat någon större förändringsbenägenhet. Stillestånd är tillbakagång, sade jag i mitt huvudanförande. Dagens kollektivavtal och arbetsrätten är en bra grund för en trygg och utvecklingsbar arbetsmarknad. Men för den skull kan vi inte slå oss till ro med sakernas tillstånd. Självfallet finns det förändringar i den digra arbetsrätten som skulle underlätta för framför allt de mindre företagarna att utvecklas och kunna erbjuda fler jobb. Fastlåsningar i LAS, professionalitet vid konflikter och problem med låg rörlighet är några exempel där jag kan tänka mig förändringar. Jag vill fråga : Vilka förändringar skulle vilja genomföra för att underlätta för de mindre företagarna att anställa fler personer? 100 () replik: När det gäller alkoholskatterna brukar vi ofta prata om race to the bottom. När det gäller att försöka beskriva hur många människor som inte arbetar i det här landet är vi nu uppe i något som man skulle kunna för race to the top. Från den ena dagen till den andra ökar detta till snart fantastiskt fantasifulla nivåer. Nog om detta. När det gäller de förändringar som talar om så tror jag, som jag sade tidigare, att de förändringar som man måste göra i arbetsrätten snarare handlar om att stärka arbetstagarnas villkor på arbetsmarknaden. Det har ju visat sig med all önskvärd tydlighet att fler och fler människor har en otrygg anställning och en tidsbegränsad anställning med de problem som det medför. Jag ser det inte som en lösning att lösa problemen på arbetsmarknaden genom att försämra tryggheten för dem som har ett jobb. När det gäller möjligheter att anställa så finns det en flora av visstidsanställningar som man uppenbarligen utnyttjar alltmer. Därför har jag svårt att se att det kan vara ett stort problem att anställa. Om man skulle vara sjyst och fastanställa en person så är uppsägningstiden bara en månad om personen är anställd upp till . Det kan rimligtvis inte vara ett oöverstigligt problem. 101 () replik: Jag är inte helt övertygad om att småföretagarna är särskilt nöjda med svar. Det är väl det här som är problemet. parti har ingen politik för att få fler arbetstillfällen. Jag sade tidigare att trygghet ligger i förändring. Om man inte är förändringsbenägen så har varken företagare eller anställda den tryggheten. Skärpningar för företagarna ger inga fler jobb. har visat i en rapport att det kostar ungefär 6070 miljarder för de svenska företagen att följa alla regler och lagar som styr företagandet. har också gjort en undersökning som visar att kostnaderna för småföretagen är per anställd och år för att hantera lagar och regler. Någonstans här borde väl Socialdemokraterna inse att det behövs förändringar? Arbetsrätten är en oerhört diger lagstiftning. Det är inte bara LAS, utan det finns ledighetslagar som är oerhört omfattande. Det finns MBL och det finns mängder med lagstiftning; det är bortåt 700800 sidor med bara lagtext i en lagbok. Nog borde man kunna hitta några förändringar från socialdemokratin som skulle underlätta så att vi gemensamt skulle kunna finna nya jobb? Försök hitta någonting i arbetsrätten, , som skulle kunna glädja en liten företagare så att han skulle anställa fler! Det kanske till och med skulle kunna komma till fler företagare. Ge honom något litet hopp om att ni socialdemokrater ska göra någonting för småföretagsamheten! 102 () replik: Jag har fortfarande svårt att förstå argumenten om att det är arbetsrätten som är problemet och att det är svårt att anställa folk. Det finns ju de möjligheter som jag nämnde till visstidsanställningar, och uppsägningstiderna är oerhört korta, även om man har en fast anställning, upp . Jag får inte riktigt ihop argumentationen om att det här skulle handla om arbetsrätten. pratar om en del internationella jämförelser. Där visar det sig att är ett ganska bra land att driva företag i kanske till och med bland de bättre i . Så visst kan man fundera på vad vi ska göra, men jag tycker ändå att vi står oss oerhört väl i jämförelserna. Sedan har vi frågan om vad som ska leda till fler arbeten och att fler vågar anställa. För är uppenbarligen det som leder till fler anställningar att drastiskt sänka ersättningarna i a-kassan och i sjukförsäkringen. Det skulle tydligen på något mystiskt sätt leda till fler jobb. Egentligen är det ju tvärtom. pratade om trygghet. Det är ju trygghet i förändringen som gör att svensk företagsamhet och svensk industri kan klara av strukturförändringar. Problemen får du den dag företagen är tvungna att göra förändringar och arbetstagaren ser sin situation och sin försörjning hotad. Det är då vi får konflikter på arbetsmarknaden. Det är då vi får striderna. Det är då vi får ett dåligt företagsklimat. Det här är en balans, och jag vill påstå att vi i det här landet har hittat rätt. 103 (): Vi har en hög arbetslöshet som kräver en ännu aktivare arbetsmarknadspolitik, inte minst här i som jag kommer ifrån. Jag har därför skrivit motion 214 och föreslår där en förändring av främjandelagen och lagen om anställningsskydd så att vi kompletterar våra nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärder med en ännu mer aktiv arbetsmarknadspolitik som förhindrar arbetslöshet och speciellt långtidsarbetslöshet. Jag föreslår i motionen en modernisering så att främjandelagens varseltid liksom lagen om uppsägningstid ej ska få börja löpa förrän företaget som säger upp har lämnat uppgifter till arbetsförmedlingen om vem som ska sägas upp, ålder, kön, examina, arbetserfarenhet, kompetens. Detta är för att arbetsförmedlingen ännu bättre ska kunna arbeta aktivt och förbereda de uppsagda för andra arbetsuppgifter eller åtgärder. Detta var syftet när främjandelagen kom, och jag tycker därför att man ska modernisera den så att det här överensstämmer. Vidare vill jag att om arbetsförmedlingen får möjlighet att aktivt hjälpa i ett tidigt skede ska vi också ändra lagen om anställningsskydd. Så fort de anställda får uppsägningen i sin hand står de till arbetsmarknadens förfogande på det sättet att de är kvar på företaget därest inte arbetsförmedlingen kontaktar vederbörande och säger: kan du börja på företaget tvärs över gatan, för där får du arbete. Då ska den anställda som är uppsagd vara skyldig att ta jobb på andra sidan gatan på det företaget givetvis under de premisser som lagen talar om. Det rör uppsägningstiden som den enskilda skulle ha, till exempel. De pengarna tillfaller Ams eller . De kan användas för som blir uppsagd, för kan man inte placera på något annat ställe. För krävs det arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Då kan man ta av den uppsägningstid som hade, som man placerade på ett annat arbete, och ge för åtgärder. För under de här åtgärderna har uppsägningslön från arbetsgivaren. Det här gör att arbetsgivarna mer kommer att tänka sig för innan de säger upp folk. Arbetskraften kan därmed direkt gå över till andra. Det här innebär i sin tur en modern arbetsmarknadspolitik där folk går från arbete till arbete eller från arbete till åtgärd som leder till arbete. Det jag däremot har missat i den här motionen, fru talman, är att motionen borde kompletteras på ett sådant sätt att alla blir vinnare. Om arbetsgivaren som säger upp kan hänvisa de uppsagda till annat arbete borde arbetsgivaren slippa betala uppsägningslönen för resten av tiden. På det sättet vinner alla. Den som blir uppsagd får arbete eller åtgärd som leder till arbete. Arbetsgivaren slipper betala för uppsägningstiden om de kan se till att de uppsagda får arbete på annat ställe. Ams och länsarbetsnämnden får ekonomiska resurser för mer aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder som kan sättas in i ett mycket tidigt skede. I och med att jag glömde den tredje parten kommer jag givetvis att återkomma med en motion . Jag förutser att man kommer att bifalla den motionen för en ännu aktivare arbetsmarknadspolitik som leder till arbete så att vi inte få fler arbetslösa, och inte fler långtidsarbetslösa. Jag återkommer med en motion i den delen. Men, fru talman, jag har skrivit ytterligare motioner. Det är bland annat A295 som tar upp problemet med semesterlagen. Den irriterar mina metallkompisar i . Det är ju så enligt semesterlagens § 18, stycke 2 och 3, att när jag sparar semester får jag spara i högst . När jag har sparat har jag max sparat fem veckors semester. Det sjätte året har jag tjänat in fem veckors semester, men då får jag inte spara mer, för det är bara max fem. Om jag då tar ut en sparad vecka får jag inte flytta över den femte veckan.