prot · GS0997 · 2005-04-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för den 22, 23 och . 2 § Anmälan om kompletteringsval till och kulturutskottet Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält att skulle fortsätta som suppleant i och kulturutskottet under sjukledighet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i () suppleant i kulturutskottet () 3 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister . 4 § Meddelande om särskild debatt Förste vice talmannen meddelade att kl. 9.30 skulle särskild debatt om den arbetssökandes plats i arbetsmarknadspolitiken äga rum. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:474 Till Interpellation 2004/05:474 av () om vapen- och fredsforskning Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa. Till Interpellation 2004/05:476 av om det sverigefinska Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. Utbildnings- och 2004/05:479 Till Interpellation 2004/05:479 av () om konkurrenslagen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa utomlands. Interpellation 2004/05:481 Till Interpellation 2004/05:481 av om värdefulla museisamlingar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsbelastning. 6 § Svar på interpellation 2004/05:456 om anhöriginvandring 1 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att återinföra sista-länken-bestämmelsen och vilka åtgärder jag avser att vidta så att familjebegreppet avseende anhöriginvandring i större mån tar hänsyn till andra kulturers familjegemenskap. har även frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av betänkande. lämnade sitt delbetänkande om anhöriginvandring och betänkandet sändes ut på remiss strax därefter. Anledningen till att regeringen i det skedet inte påbörjade något lagstiftningsarbete var att EG-direktivet om anhöriginvandring inte var slutförhandlat. Regeringen ville vänta in resultatet av EU-förhandlingarna för att kunna gå fram med ett samlat lagstiftningsförslag. Förhandlingarna tog dock än vad som hade kunnat förutses. När direktivet hade antagits tillsattes en utredning som utöver uppgiften att lämna förslag till hur direktivet ska genomföras i svensk rätt fick i uppdrag att utreda hur betänkande förhåller sig till direktivets bestämmelser. Utredaren har ett omfattande uppdrag, och ett delbetänkande överlämnades till mig så som . Det delbetänkandet innehåller förslag om hur EG-direktivets tvingande bestämmelser ska genomföras. Övriga frågor, som inkluderar förslag, ska redovisas . Det som återstår för utredaren att ta ställning till är anhöriginvandringen mer generellt. 2 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag lämnade in min interpellation innan det sista delbetänkandet avlämnades. Jag vill också gå tillbaka i tiden till . Då deltog i en interpellationsdebatt med bland andra . Hon sade då att utredningen skulle komma . Den blev försenad, och kom . Sedan får vi ett lagstiftningsarbete, sade hon, och fortsatte: Sedan får vi också ha en vidare debatt här i kammaren även om de olika avvägningar som måste göras. Men jag tror att det är väldigt viktigt att inte skapa falska förhoppningar. Det här handlar om oerhört grundläggande värden och värderingar hos enskilda individer. 1997, när utlänningslagen förändrades, togs sista-länken-bestämmelsen bort. har hävdat att den bör återinföras. kan man få uppehållstillstånd som anhörig om man ingått i samma hushållsgemenskap och bott tillsammans till dess att barnet eller barnen lämnade hemlandet. Vidare får det inte gå från det att barnet eller barnen fick uppehållstillstånd etcetera. Vi anser att det ligger i sakens natur att när vuxna barn som är har flyttat eller flytt till så är det ingen självklarhet att deras föräldrar har anledning eller möjlighet att göra det samma. Men med stigande ålder och tilltagande oförmåga eller sjukdom ökar behovet av närhet till anhöriga, och det är i de flesta fall omöjligt att uppfylla alla de nämnda kraven. är det alltså praktiskt taget omöjligt för nya svenskar att få ett närmare umgänge med, eller att ta hand om, gamla, sjuka föräldrar. Min fråga till statsrådet gällde vilka åtgärder hon avser att vidta så att familjebegreppet avseende anhöriginvandring i vidare mån tar hänsyn till andra kulturers familjegemenskap. Jag skulle vilja att statsrådet närmare förklarar hur hon ser på att man med respekt för äldre och med respekt för andra kulturer ser på familjegemenskapen. Ta till exempel ett land som . Där lever vuxna och barn tillsammans, och där kan vuxna stå för utgifter och kostnader för sina barn även när de är vuxna. Ett barn från som har bott i kanske skulle vilja ha en förälder hit till . Det är en förälder som har pension och som kan försörja sig själv. Men det är omöjligt. Jag får som många andra riksdagsledamöter kännedom om olika fall, och vi kan ju inte diskutera enskilda fall här i kammaren. Med det som slår mig är det oförstående som finns hos inför andra kulturers familjegemenskap. Jag vill också fråga statsrådet vad som ingår i uttrycket generellt, som hon använder i sitt svar när det gäller att man sedan ska diskutera anhöriginvandring. Vad menar statsrådet med att man ska göra det mer generellt? 3 Statsrådet (): Jag tycker att det är en viktig fråga som tar upp. Jag möter också många människor som kanske har bott i , som är svenska medborgare, vars barn har vuxit upp här och så vidare. börjar de gamla föräldrarna bli äldre och äldre, och det finns naturligtvis ett behov av att vara nära sina anhöriga. Jag skulle vilja säga att det inte finns något oförstående hos när det gäller de här frågorna. Man följer den lagstiftning som regering och riksdag tillsammans har kommit överens om. har vi regeln att det handlar om make, maka och barn . Det är de som har rätt till familjeåterförening. Vi har också den möjlighet som nämndes här, nämligen det som gäller hushållsgemenskap. Det är mycket riktigt så att man i vissa kulturer lever tillsammans med sina gamla redan när man kommer till . Det betyder att det är människor som är äldre och som är beroende av dem som flyttar till . Där har vi den här regeln som kanske låter lite fyrkantig när den skrivs i juridisk text, men den handlar om att man just ska ta hänsyn till andra kulturers familjebegrepp. Jag har fått en uppgift om att det kom 2 400 människor i just den här kategorin som det hänvisas till. Den utredning som vi nu talar om kom med ett delbetänkande . En sak som utredningen föreslår är att make, maka och barn ska ha en större rättighet att få återförenas. står det i lagstiftningen att får ge uppehållstillstånd till familjemedlemmar. Det vill den här utredningen ändra till skall. Det betyder att den här rättigheten för kärnfamiljen kommer att stärkas. Den andra frågan handlade om mer generella regler. Det är bland annat just det som utredningen kommer att titta på, nämligen sista-länken-bestämmelsen. Där kommer utredningen att titta på hur många det kan handla om. Man kommer också att titta väldigt mycket på kostnaderna och möjligheten till försörjningsansvar. är unikt i EU eftersom vi är det enda land som inte har något försörjningsansvar när det gäller anhöriginvandring. Det kommer utredningen också att titta på. Vi kommer att få en ganska genomgripande utredning som tittar på en rad olika aspekter. Den frågan kommer definitivt att diskuteras väldigt noggrant i kammaren längre fram. 4 (): Jag tycker att detta var mer klargörande än det svar som jag fick skriftligt. Det är ju så att det ser annorlunda ut i övriga världen när det gäller försörjningsansvar. Vårt land är nu införlivat i EU, och då kan det också ställas andra krav när det gäller försörjningsansvar. Det innebär att vuxna och barn kanske kommer att kunna leva tillsammans i vårt land. Det är kanske bra att det utreds mer. Jag tror att fick sina direktiv , och kommittén har ju kommit fram till slutsatser som, i mitt tycke, är bra när det gäller anknytningsärenden och sista-länken. Det är en parlamentarisk utredning som har gjort ett väldigt gott arbete och lämnat ett bra förslag. Jag tycker att det kan diskuteras , men tydligen ska det diskuteras ännu djupare med anledning av det här delbetänkandet. När det gäller de känsliga frågorna om sista-länken och kostnaderna innebär EG-direktivet ett minimum som vi ska införa. Så är det ju. Men varje land har dessutom möjlighet att göra egna bedömningar och egna lagregleringar. Jag vill mana regeringen att ta hänsyn till detta när det gäller sista-länken så att det kommer att bedömas individuellt beroende på olika kulturer. Jag har träffat människor i min ålder som har en ensamstående förälder i något annat land. Det har varit , och andra länder. De nya svenskarna mår dåligt. De klarar inte sitt arbete och sin tillvaro på samma sätt här i när de vet att de har en förälder i ett annat land som kanske inte har några andra släktingar eller något annat barn. Sista-länken ger möjlighet att kunna få en familjegemenskap. Jag tycker att det är oerhört viktigt. Som jag har sagt tidigare sitter jag inte i socialförsäkringsutskottet. Jag är inte så väldigt påläst i de här frågorna. Men jag får de här ropen på hjälp från mina väljare. Jag har sett att det har varit utredning på utredning, och då får jag en känsla av att regeringen inte vågar fatta ett beslut. Man vågar inte erkänna att det beslut som fattades 1997 kanske inte var det allra bästa för de nya svenskarna eller för de äldre som finns i ett annat land. Det är utredning på utredning. Jag har läst förslag. Det var ett tvärpolitiskt betänkande som jag tycker skulle ha tagits på fullt allvar och jobbats lite mer med. Jag tycker att regeringen backar lite och fegar i den här frågan. 5 Statsrådet (): Jag kan delvis förstå att tycker att det ser ut som om det är utredning på utredning och att vi inte riktigt vågar ta ställning. Men jag skulle också vilja påminna om att när arbetade med sitt betänkande var det väldigt många diskussioner i kammaren om de här parallella processerna. Å ena sidan hade vi en parlamentarisk kommitté som skulle titta på detta, och å andra sidan jobbade vi med ett EG-direktiv. Det var en av anledningarna till att vi, när utredningen kom och EG-direktivet nästan var klart, tänkte att vi skulle föra ihop de här processerna. Det är viktigt att vi har en och samma process när det gäller de här frågorna. blev det ju försenat, och det bidrar naturligtvis till den här uppfattningen. Men jag vill understryka att jag också menar att den parlamentariska kommittén har gjort ett väldigt gediget arbete som naturligtvis också kommer in i den utredning som arbetar just . Det förslag som utredningen har kommit med gäller, som jag sade inledningsvis, de delar av direktivet som är tvingande. Men sedan är det helt riktigt som säger att det är väldigt många delar i just det här direktivet som inte är tvingande och som gör det möjligt för oss att ta ställning väldigt generellt. Det gäller bland annat frågan om försörjningsansvar, sista-länken och så vidare. Det är precis det som utredningen nu ska dyka djupare i. Jag kan se en rad olika komplikationer med försörjningsansvaret. Jag tycker inte att det är någon särskilt lätt fråga. Jag ser verkligen fram emot att få en grundlig genomgång av den frågan. Det är frågor som: Vad händer om vederbörande kan försörja den gamla som har kommit hit? Det är gamla människor som kanske är sjuka och så vidare. Sedan kanske den som ska försörja dem blir arbetslös och kan försörja dem. Vad händer då? Jag tror att man måste ta ställning till det innan, och det tycker jag inte är särskilt lätt. Ska vi då slänga ut människor som har kommit hit och varit här ? Det ser inte jag som möjligt. Om vi bara ska ha ett försörjningsansvar, innebär det egentligen att det bara är de som är rika och har möjlighet att försörja sina släktingar som kan ta hit dem och inte de andra. Jag tycker att det finns en rad olika komplikationer med ett försörjningsansvar. Om vi då inte inför ett försörjningsansvar måste vi naturligtvis ta ställning till vilka ekonomiska konsekvenser det får för stat, kommun och landsting. Det måste vi också veta innan. Jag tycker att det finns en rad olika saker som vi måste diskutera här, och det får vi möjlighet att göra när utredningen kommer med sitt betänkande. 6 (): Jag var en av dem som gladde sig över delningen så att asyl- och biståndspolitiken fick två olika statsråd. Det är inga lätta frågor. Jag förstår det mycket väl. Men vi kristdemokrater har tagit ställning. Vi tycker att möjligheten med sista-länken ska återinföras. Då går frågan tillbaka till : Vad tycker hon? Jag började med att citera . Hon har sagt att det handlar om oerhört grundläggande värden och värderingar hos enskilda individer. Det tycker jag är en bra utgångspunkt. När vi pratar om asylpolitiken annars så pratar vi om att vi ska se till den enskilda människan och till det enskilda barnet, och så måste det ju också trots allt vara. Det är en svår lagstiftning som ska stiftas, men trots allt måste vi utgå ifrån den enskilda individen. Det hoppas jag att har för ögonen när hon lämnar förslag till lagtext. Jag skulle ändå vilja höra en viljeyttring, om det finns någon vilja hos regeringen att föra in bestämmelsen om sista-länken. 7 Statsrådet (): Det jag känner just nu är egentligen precis det som jag redovisade. Jag känner att det här är en mycket komplicerad fråga, och det är precis det som säger. Det handlar om väldigt djupa behov hos människor. Och hur ska vi få en lagstiftning som svarar mot de behoven? Då måste vi titta på till exempel försörjningsansvar. Där ser jag en rad olika problem, men vi måste också se vad de ekonomiska konsekvenserna skulle bli om man inte har ett försörjningsansvar. Jag känner att jag inte är beredd att ta ställning i den här frågan förrän jag har fått det här betänkandet. Jag har verkligen sett till att utredaren ska borra djupt i de här frågorna och se om det finns lösningar. Jag väntar med att ta ställning i de här mycket svåra frågorna tills vi får betänkandet, och det är inte så särskilt kvar, utan betänkandet kommer . Jag ser fram emot en debatt under tidiga hösten om just de här frågorna. Men jag är helt överens med om detta. Jag möter också väldigt många människor som ofta tar upp det här. Jag kan känna det själv. Jag har min mamma uppe i . Dit är det , och det känns långt. Jag förstår verkligen att man känner det på det sättet, men vi måste hitta lösningar som är hållbara också för framtiden. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:460 om amnesti i asylprocessen 8 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den nya instans- och processordningen inte ska få bära alltför många ouppklarade ärenden från den gamla samt om jag är beredd att genomföra en så kallad amnesti i enlighet med de förslag Kristna Råd ställer i det så kallade påskuppropet. Regeringen har beslutat om lagrådsremissen Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Remissen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och . Jag är naturligtvis liksom angelägen om att det ska bli goda förutsättningar för domstolarna när den nya ordningen träder i kraft. Låt mig först nämna att antalet asylärenden, vilka är de som särskilt kommer att kräva ökade resurser, minskat och att denna minskning väntas fortsätta. Detta begränsar i viss mån arbetsbördan vid reformtillfället. En del åtgärder är som vet redan vidtagna för att ytterligare öka handläggningstakten på såväl som . Båda myndigheterna har fått ökade resurser för att hålla nere balanserna och ytterligare resurstillskott till nämnden övervägs. En viktig åtgärd blir vidare, som föreslås i lagrådsremissen, att avskaffa de så kallade nya ansökningarna. Eftersom inemot en fjärdedel av resurser går till handläggningen av de nya ansökningarna innebär denna förändring att domstolarna undgår en mycket stor arbetsbelastning. En allmän så kallad amnesti skulle få flera oönskade effekter. För att långsiktigt värna asylrätten är det nödvändigt att varje asylsökande får en individuell prövning av sina asylskäl, där den som behöver skydd i får uppehållstillstånd medan den som inte behöver skydd återvänder. Om principen om individuell prövning frångås riskerar asylrätten att urholkas. Amnestikravet står alltså även i dålig överensstämmelse med de principer som påskuppropet självt säger sig eftersträva, det vill säga en rättvis, säker och etiskt försvarbar asylprocess som sätter den enskilda människans skyddsbehov i centrum. Men det finns fler skäl. En human flyktingpolitik måste vara tydlig och förutsebar. Amnestier riskerar att skapa förväntningar på nya amnestier och att locka människor som saknar behov av skydd i att ta sig hit. Detta bidrar till en större osäkerhet och ovisshet. Det mår människor inte bra av. Slutligen så skulle det vara olyckligt att vidta åtgärder som kan anses ge orättvisa följder i enskilda fall. Konsekvensen av en amnesti kan bli att två personer som har samma skäl från samma land, men som kommer med kanske , får helt olika beslut. Inte bara de närmast berörda asylsökandena utan även många andra kommer att ha mycket svårt att se detta som rättvist. 9 (): Vi har kommit ganska långt , när det gäller nedläggningen av , och det är välkommet och angeläget. Det har också krävt en hel del arbete att till slut få den socialdemokratiska regeringen att inse betydelsen av att domstolar prövar asylärenden. Vi kommer från att överföra prövningen av asylärenden till domstolar. Det handlar om att vi får ett tvåpartsförfarande, muntlighet och ett antal andra delar av processen som kommer att innebära en avsevärt förbättrad rättssäkerhet. Men det vi nu diskuterar är ju de människor som har kommit under den hittillsvarande processen. Och det är dessa människor som Kristna Råd, med stöd av ett stort antal organisationer, nu har tagit sig an. Och när Kristna Råd och kyrkan rör på sig, då gäller det att hänga med! Jag har själv hängt med tillräckligt dåligt för att missa några av de viktiga formuleringarna i min interpellation. Jag vill därför, för kammarens protokoll och för debatten, tala om att de krav som Kristna Råds påskupprop innehåller är följande: Vi sörjer över att barns bästa inte ges prioritet vid beslut om uppehållstillstånd i vårt land Vi välkomnar ett domstolsförfarande som ger asylsökande ökad rättsäkerhet Vi uppmanar den att inför ett nytt domstolsförfarande ge amnesti åt alla dem som vägrats asyl i vårt land Vi kräver att rätten till asyl återupprättas och utvidgas på ett sätt som är värdigt ett humant rättssamhälle Det är ju det som ministern har att förhålla sig till: en tidigare rättsosäker ordning. I beslut, socialförsäkringsutskottets betänkande 2001/02:SfU2 står att läsa: Enligt utskottets mening är införandet av en tvåpartsprocess med ökad möjlighet till muntlig förhandling av avgörande betydelse för tilltron till asylprövningssystemet. En sådan förändring leder också till ökad rättssäkerhet. Den tidigare processen har alltså inte varit tillräckligt rättssäker. Det är själva skälet till att den här förändringen nu sker. Det är det som rimmar så illa med den argumentation som ministern nu presenterar för varför en så kallad amnesti eller nollställning av asylprocessen är onödig. Vi får höra tre argument. Det första är att man ska långsiktigt värna asylrätten genom att ge en individuell prövning. Men problemet har ju varit att rättssäkerheten i den hittillsvarande ordningen inte har varit tillräckligt individuell. Vi har sett exempel på mallbeslut. Vi har sett exempel där man har glömt att byta ut namnet från ett tidigare ärende när man har övergått till ett nytt. Det har icke varit en individuell prövning i rättssäkerhetens mening. Det är invändningen. En human flyktingpolitik, säger ministern vidare, måste vara tydlig och förutsebar. Problemet i dagens process har varit just att tydligheten har saknats och att förutsägbarheten har varit otillräcklig. Någon kallade det med anspelning på ett tv-program för Gringolotto. Det var väldigt svårt att veta vem som skulle beviljas asyl och inte. Detta var ytterligare ett skäl till att sade att rättssäkerheten måste stärkas. Det sista skälet som nämns är att det har blivit orättvisa följder i enskilda fall. Om det är något vi har sett i svensk flyktingpolitik av så är det just orättvisa följder av de beslut som fattas. Migrationsministern har inte bara att svara på hur den nya ordningen ska bli, för det kan vi väl diskutera, utan också på varför egentligen skulle läggas ned och varför det därför var nödvändigt med ett domstolsförfarande. Min mening är att det skulle öka rättssäkerheten. 10 Statsrådet (): Jag vill säga något om historieskrivningen. Det har inte alls varit svårt att övertala regeringen om att dessa ärenden skulle över till domstol. Det har vi alltid varit för, och vi har alltid varit överens om det. Det har varit grunden. Sedan har vi haft diskussioner om hur själva systemet ska se ut, men grunden har vi varit överens om. Jag är mycket nöjd med den uppgörelse som regeringen nu har gjort med och . Jag har också stora förhoppningar om att vi ska få en bred uppgörelse i när det gäller just frågan om ny instans- och processordning. Anledningen till att vi nu lägger ned och för över detta till länsrätter och kammarrätter är att vi ska få en ökad muntlighet och en ökad öppenhet i asylärendena. Det är kärnan i reformen, och det kommer att få mycket stor betydelse. Det kommer också att få indirekta effekter på asylprocessen som helhet. Det kommer att få betydelse såtillvida att det kommer att ställas större krav på . blir en part som måste motivera sina avslag inför en domstol. Det kommer också att ställas större krav på de ombud som de asylsökande har, för de måste stödja den asylsökande genom att motivera varför man bör beviljas asyl och föra fram alla de skäl som man kan ha för att få asyl i . Detta ska ske i en öppen domstolsförhandling innan domen faller. Jag tror som sagt att detta kommer att få mycket stor betydelse för öppenheten och muntligheten. Vi har förberett på detta, så att verket ska förbättra sina utredningar och klarar av den kvalitetssäkring som krävs i dessa ärenden. Ett krav som läste upp här och som påskuppropet också ställer är att man bör se över lagstiftningen och göra den adekvat i förhållande till de asylsökandes skäl . Där tycker jag också att vi har fått till stånd en bra uppgörelse, såtillvida att vi nu utvidgar skyddsgrunderna så att människor som inte riktigt når upp till det som definieras som flyktingskap och flyktingskäl men ändå känner en stark och välgrundad rädsla för övergrepp i hemlandet också ska kunna få uppehållstillstånd av skyddsskäl. Då sätter vi fokus på det som flyktingpolitik handlar om, nämligen om människor som flyr undan förföljelse flyr för sina liv och som har en välgrundad fruktan för övergrepp i sitt hemland. Jag menar att denna reform kommer att vara väldigt viktig. Jag har några frågor som jag skulle vilja ställa till innan vi börjar diskutera detta med amnesti: Vad menas egentligen med nollställning? Betyder det att alla människor som väntar och alla människor som har fått avslag ska få ett permanent uppehållstillstånd per automatik? Ska det alltså ske oavsett om man vet vilka de är, oavsett identitet, oavsett om de har flyktingskäl eller inte så att man alltså inte ska pröva någonting alls är det detta som avses med nollställning, eller är det något annat som avses? Det skulle jag gärna vilja veta. 11 (): Ministern inledde med att säga att socialdemokratiska regeringar alltid har varit för att man överför ärenden till domstolar. Det är väl ändå ett vridande på sanningen. Initiativet till förändringen kom i en artikel på 1996, och regeringen har fram till det att , inte regeringen, fattade beslut varit motståndare.