prot · GS09101 · 2005-04-08 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Samhällsbyggnadsminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:469 Till Interpellation 2004/05:469 av om lokalisering av vindkraft i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Interpellation 2004/05:502 Till Interpellation 2004/05:502 av Skånberg om den nordiska språkförståelsen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning och resor. Interpellation 2004/05:504 Till Interpellation 2004/05:504 av om möjligheter till rättsprocess för mobbade Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning. Interpellation 2004/05:505 Till Interpellation 2004/05:505 av () om indragen a-kassa vid uteblivet deltagande i LO-demonstration Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 4 § Trossamfund m.m. Föredrogs betänkande 2004/05:KU32 Trossamfund m.m. 1 (): Detta betänkande heter Trossamfund m.m., och betänkandets blotta existens tycker jag pekar på ett problem. Religiösa spörsmål borde egentligen inte vara en angelägenhet för den här kammaren, åtminstone inte efter skiljandet av kyrkan från staten . Men var det, som vi vet, inte något fullständigt skiljande, och därför brukar vi också relatera till detta som de förändrade relationerna mellan staten och kyrkan. Även i förhållande till andra trossamfund har staten och lagstiftaren fortfarande en särskild relation, som skiljer sig från relationen i vissa avseenden till andra ideella organisationer. Det här är naturligtvis någonting som måste lösas upp. I detta betänkande har vi från sida två reservationer. Den ena handlar om begravningsverksamheten, och den kommer senare i debatten att ta upp särskilt. Den andra reservationen handlar om lagen om trossamfund där vi föreslår, mycket modest, att en översyn av denna lag ska göras. Lagen om trossamfund är det juridiska fundament på vilken en annan lag vilar, nämligen den lag som gör det möjligt för staten att hjälpa till med inkassering av medlemsavgifterna i olika trossamfund. Lagen om trossamfund i sin tur ersätter den gamla religionsfrihetslagen . Vi från sida är emot den här ordningen att staten ska ägna sig åt medlemsavgiftsinkassering över huvud taget, men det är inte den lagen som vi diskuterar nu utan själva fundamentet, lagen om trossamfund. Den lagen innebär att man kan bli ett så kallat registrerat trossamfund. Det är ett grundkrav för att sedan kunna få hjälp med medlemsavgiften, dock inte någon garanti för att få den hjälpen. Det finns inga teologiska krav på de här trossamfunden för att de ska kunna bli registrerade. Lagen om trossamfund är extremt försiktig, av naturliga skäl, med sådana saker. Det är ett antal formella organisatoriska krav som ställs på samfunden för att de ska kunna registreras. Ändå har det i debatten pekats på att registreringen skulle kunna innebära ett slags statlig sanktionering eller kvalitetsstämpling av religiösa samfund. Den risken har varit så uppenbar att det har varit nödvändigt för regeringen och för det här utskottet att understryka att så icke är fallet. Det finns citerat i betänkandet vad regeringen säger i sin proposition: Det är dock nödvändigt att starkt betona och klargöra att den verksamhet som bedrivs av ett registrerat trossamfund inte genom registreringen har sanktionerats av staten. Registreringen i sig innebär inte någon kvalitetsstämpel på verksamheten. Detta är naturligtvis fullt korrekt i den formella meningen, men blotta det faktum att det är nödvändigt att understryka det på detta sätt visar att här finns ett problem. Låt oss tänka oss följande. En sammanslutning som anser sig vara ett trossamfund, en religiös sammanslutning, ansöker om registrering i enlighet med den här lagen. Samfundet uppfyller alla de kriterier och krav som lagen ställer, men har uppfattningar eller trosföreställningar som innebär att resten av det religiösa samhället inte betraktar det som en religiös organisation över huvud taget, inte kan erkänna det som ett trossamfund. Det är inte så svårt att tänka sig en sådan situation. Det finns, som vi vet, organisationer som själva utger sig för att vara till exempel kyrkor men som av alla andra betraktas som rent rasistiska politiska organisationer. Staten skulle kunna hamna i det läget att man inte har något annat val än att registrera samfundet därför att det uppfyller alla de formella kriterier som ställs i lagen, men uppfattas denna registrering av resten av samhället som ett ställningstagande i en teologisk strid om huruvida detta samfund är en religiös organisation över huvud taget. Jag tror alltså att det är olyckligt att vi genom lagstiftning riskerar att försätta det offentliga i en situation där man kan komma att uppfattas som att ta ställning i teologiska frågor. Detta om inte annat är ett skäl för att göra en översyn av denna lag. Det föreslår vi i reservation nr 2, till vilken jag nu yrkar bifall. 2 (): Det är en vacker vårdag, utemöblerna är framtagna och vi sitter ned. Det är kanske inte riktigt så varmt som man skulle önska, men åtminstone tillräckligt varmt för att sitta ned och föra ett intressant samtal. Jag möter några människor som jag inte mött , och vi pratar om hur de har det. finns det något som stör: lukten, den fräna lukten av någonting som är bränt. Vi sitter på den plats där , äldsta moské, en gång stod innan den brann ned. När vi debatterar betänkandet om trossamfund kan jag i en del frågor hänvisa till det som har sagts i tidigare debatter, det tidigare framfört, till exempel om begravningsavgifter och att slutgiltigt skilja och övriga trossamfund från staten, det , min gode partikamrat, har fört fram i debatter och också till stor del det som precis framförde. Vissa av de motioner vi har haft i dessa frågor behandlas i betänkandet om förenklad ordning, och andra behandlas i detta. Därför ställer vi upp bakom reservation 2. Men, herr talman, i detta betänkande har också det kanske är symtomatiskt i sig smugit sig in frågor om islamofobi. I samband med terrorattackerna mot startade en diskussion om ett fenomen som funnits i samhället betydligt längre, nämligen antipati och hat gentemot muslimer och människor med muslimsk bakgrund. Begreppet islamofobi syftar på detta, verbala trakasserier, diskriminering och våldshandlingar mot muslimer eller människor med muslimsk bakgrund. Första gången som islamofobi uppmärksammades i någon större omfattning var när Kommittén mot islamofobi bildades av redaktören och riksdagsledamoten . I kommittén ingick också journalisten , imamen , riksdagsmannen i vårt utskott och prästen , läraren och debattören samt islamforskarna . Efter det har det bland annat här i hållits seminarier om islamofobi. Fenomenet har uppmärksammats, och kampen mot den har stärkts. Man bör nämna det arbete som riksdagsledamöterna har gjort, bland annat genom att bjuda hit forskaren . har situationen för människor med muslimsk kulturbakgrund uppenbart förvärrats. Bland annat detta visar rapporten i efter som är utgiven av samt rapporten om situationen för svenska muslimer efter terrorattacken i , Samtal med svenska muslimer. I dessa rapporter framkommer det att nio av tio ansåg sig vara utsatta för diskriminering och negativ särbehandling. Enligt svenska muslimer blev mediernas bild av islam och muslimer mer negativ och den svenska allmänhetens attityder till islam och muslimer allt sämre. Svenska myndigheter kunde ha gjort mer för att motverka islamofobi och att muslimer blev kollektivt skuldbelagda. av de intervjuade i nämnda rapporter upplevde sig som mer diskriminerade och utsatta efter terrordåden i . Resultaten visade att kvinnor i högre utsträckning än män anser att de drabbas av diskriminering eller negativ särbehandling. Personer från och upplevde sig som mer utsatta och diskriminerade än muslimer från andra regioner. Ett stort antal av dem som svarade har blivit utsatta för verbalt hot och diskriminering, men endast ett fåtal personer indikerar att hoten har förverkligats. Lika många dock, , uppger att de upplevde att den svenska allmänhetens attityder gentemot islam och muslimer blivit sämre . sade att diskriminering och hot har ökat. Det visar sig nu att det finns lite underlag om islamofobiska handlingar. Man kan dock hitta uttryck för islamofobin i världen. I har hundratals hatbrott mot muslimer och sikher rapporterats . Efter terrorattackerna har den amerikanska polisen utrett 532 attentat riktade särskilt mot muslimer, sikher eller araber bosatta i . Påven har varnat katolska kvinnor för att gifta sig med muslimer. Listan kan göras lång på islamofobiska uttryck och islamofobiska handlingar, säkerligen också i vårt land. Vi vet dock inte hur lång, men i den budgetuppgörelse som blev klar lyckades få in att islamofobiska handlingar ska registreras av polisen på samma sätt som andra hatbrott registreras av polisen. Det är ett steg framåt. I en riksdagsmotion kräver jag och riksdagsledamoten olika åtgärder för att synliggöra islamofobi och islamofobiska handlingar för att försvara rättssäkerheten i kriget mot terrorismen, för att förändra den bild av islam och muslimer som sprids och som föder islamofobi och för att öka möjligheten för muslimska föreningar att delta i samhället och beslutsfattandet. En del av de yrkanden som tas upp i den här motionen finns med i reservation 3 som jag härmed yrkar bifall till. Vi vet fortfarande inte om attentatet mot Malmömoskén, äldsta moské, var ett attentat av islamofobisk karaktär. Vi vet enbart att det var anlagt. Vi vet dock att många muslimer känner sig diskriminerade och blir utsatta för hat och våld på grund av sin religion. Det måste bekämpas på samma sätt som vi bekämpar antisemitism och andra former av hatbrott. Med den här reservationen vill jag ge mitt bidrag. 3 () replik: Jag begärde replik för att klargöra för kammaren och protokollet att jag inte har någon annan uppfattning i sak än den som ger uttryck för i sitt anförande och i reservationen. Det framgår också av betänkandet att utskottet i det allra mesta och kanske till och med helt håller med om det som säger. Jag har dock inte tyckt att det har varit nödvändigt att göra ett tillkännagivande i den här saken, i synnerhet inte mot bakgrund av den positiva klara skrivning som utskottet har. 4 () replik: Jag gläds också åt att den skrivning som utskottet gjorde blev så pass positiv som den blev. vet vi att islamofobi och hatbrott i stort är något som gärna tas upp i olika former av högtidstal. Man erkänner att man ska driva kampen mot det, men när det väl har kommit till praktisk handling har just islamofobiska handlingar inte prioriterats på samma sätt som kampen mot en del andra hatbrott. Det faktum att och polisen hitintills inte har samlat in statistik över islamofobiska hatbrott på samma sätt som man har samlat in statistik över andra rasistiska hatbrott är symtomatiskt och visar på detta. Därför tycker jag att det behövs ett tillkännagivande till regeringen. Det är mot den bakgrunden som vi har reserverat oss i utskottet. 5 (): Jag vill börja med att sända en tanke och hälsning till den katolska kyrkan när de begraver sin påve . Vi har i detta betänkande behandlat frågor rörande begravningsväsendet, lagen om trossamfund och religionsfrihet. I ett särskilt betänkande har vi i förenklad ordning behandlat övriga motionsyrkanden rörande trossamfundsfrågor som utskottet tagit ställning till och avstyrkt tidigare . Religionsfrihet är en av våra grundläggande fri- och rättigheter. Det är en rättighet som innebär att jag har rätt att bekänna mig till och utöva den religion jag vill. Men det är också en rättighet att avstå från att bekänna mig till en religion eller att tillhöra ett samfund. Att bli utsatt för våldshandlingar eller andra trakasserier på grund av den religion man har är något vi aldrig kan acceptera. Det måste vi på alla sätt arbeta för att motverka. Det gäller inte bara islamofobi, även om det är den frågan som vi har i en motion här. Det är som utskottet skriver angeläget att agerar med iakttagande av de rättssäkerhetskrav som följer av svenska nationella bestämmelser, och andra internationella överenskommelser i kampen mot terrorism. Det har gjorts ett flertal statliga insatser för att synliggöra muslimernas situation, bland annat kompetensutveckling och ett flertal seminarier för skolledare, lärare och domstolspersonal. Det är viktigt att sprida kunskap, för okunskap leder ofta till osäkerhet och osäkerhet till oacceptabla handlingar. Att däremot skapa särregler för vissa grupper anser vi inte gagnar någon grupp. Det kan tvärtom skapa fler motsättningar. har vi sammanträde i Regeringens råd för kontakt med trossamfunden. På dagordningen till det mötet står bland annat att Forum för levande historia ska presentera sin och Brottsförebyggande rådets rapport från undersökningar om ungdomars attityd kring frågor om främlingsfientlighet, rasism och homofobi. De har ställt frågor till 10 599 ungdomar i årskurs 8 och 9 och i gymnasiet. Det är en stor och viktig undersökning som tyvärr understryker att intoleransen är störst mot muslimer. Men denna undersökning bör kunna skapa debatt och användas i arbetet för att just förändra attityderna. Det är också en viktig fråga för trossamfunden själva. Bland annat arbetar muslimska råd hårt för att främja debatten och på ett tydligt sätt ta avstånd från terrorhandlingar. har vi en lag som tillåter registrering av trossamfund. Lagen kom till som ett led i reformen med ändrade relationer mellan staten och . Registreringen ställer vissa krav på samfundet. Samfundet ska ha stadgar, styrelse eller motsvarande och ett särskiljande namn. Men det är just en registrering. Det är inget erkännande från staten eller att staten på något sätt har sanktionerat och kvalitetssäkrat verksamheten i trossamfundet. Det är heller inte förknippat med några rättigheter för samfundet gentemot staten. I utredningen som föregick lagen betonades också att benämningen blev registrerat trossamfund och inte erkänt trossamfund. Lagen är nu och finns det 55 registrerade samfund. Utskottet har inte funnit att det framkommit några skäl för att ifrågasätta lagens konstruktion. I betänkandet behandlas också en motion om att stärka anhörigas rätt att tillgodose avlidnas önskan avseende askspridning. Självklart ska strävan vara att en avlidens önskan tillgodoses. Det är bra att vi öppnar upp för dessa diskussioner, vågar tala om områden som känns så svåra. har också en folder där man kan fylla i de önskemål man har vad gäller sin begravning. Jag vet att det finns flera andra organisationer som tillsammans med begravningsförbund också plockar fram underlag för dem som inte tillhör . blir det allt vanligare med kremering och eventuellt har vi även en metod som kallas frystorkning eller kryteknik. Svensk lagstiftning gör det möjligt att genomföra begravningar och ceremonier på sätt som uppfyller både olika religioners och olika personers önskemål. Det ska också ske på ett värdigt sätt. Utskottet ser därför inte heller i denna fråga behov av ändring i den nu gällande lagstiftningen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 6 () replik: Jag vill tydliggöra att det jag diskuterar inte är att i någon utsträckning införa särregler för några grupper, snarare att ta bort de diskriminerande attityder och regler som finns och inte behandlar islamofobi på samma sätt som andra former av rasism och hat som finns i samhället och som vi ska bekämpa. Jag nämnde i en replik på att jag var glad över det ställningstagande som utskottet gör till min och motion, även om man inte väljer att tillstyrka den. Jag kan läsa högt: Utskottet vill framhålla att det naturligtvis delar motionärernas utgångspunkt att det är ytterst angeläget att motarbeta islamofobi, var den än förekommer i samhället. Utskottet vill även slå fast vikten av att i kampen mot terrorism agerar med iakttagande av de rättssäkerhetskrav som följer av såväl svenska nationella bestämmelser som och andra internationella överenskommelser. Jag skulle önska att , som företrädare för regeringspartiet, förtydligade och konkretiserade de här uttrycken som jag, som sagt, välkomnar. På vilket sätt ska man bekämpa islamofobi? På vilket sätt ska man se till att rättssäkerhetsprinciperna följs i kampen mot terrorism? 7 () replik: För det första är det ju inte den tro eller den etniska tillhörighet man har som ska utgöra grunden för att man till exempel blir kallad till förhör. Det får över huvud taget inte ske några generella bedömningar i vilka grupper som kan stå som anklagade. Med särregler för vissa grupper menade jag och det är det som också lyfter fram i sin reservation att stödet till de muslimska grupperna ska vara stort för att man ska ha en rejäl möjlighet att fylla en roll som brobyggare. Jag menar att vi där har ett stöd som gäller för alla trossamfund. Där ska vi inte ha några särskiljande åtgärder. Jag är lite tveksam till registreringen. Detta är sådant som över huvud taget inte ska ha med sakfrågan att göra. Din etniska bakgrund och religion har icke med handlingen att göra. 8 (): Jag ska kort beröra en av reservationerna, reservation nr 2. Den handlar om begreppet registrerat trossamfund. Tanken i reservationen och den ursprungliga motionen är att man är rädd för att någon ska kunna missbruka sin ställning som registrerat trossamfund i bedrägligt syfte. Det är ett mycket långsökt resonemang, får jag säga. Inget som helst empiriskt underlag för denna slutsats har presenterats. Om jag vore ute i bedrägligt syfte vilket jag aldrig är, ej heller politiskt skulle jag nog välja en betydligt enklare väg. Jag skulle nog kalla min organisation för hjälporganisation, stödförening, samfund eller kyrka. Det finns massor av möjligheter, som inte är skyddade, att tillgripa för den som är ute i bedrägligt syfte. Att det skulle vara en speciell fara att folk går via för att registrera en organisation som registrerat trossamfund är, med förlov sagt, mycket långsökt. Det finns kanske skäl att erinra om varför den här konstruktionen, detta juridiska rättssubjekt, kom till i samband med den stora statkyrka-reformen. Det är riktigt att det har att göra med ett slags form för hur stöd till andra trossamfund än ska förmedlas sådana stöd som talade så varmt för. Muslimska församlingar är till exempel registrerade trossamfund. är inte så berörd av förslaget i motionen och reservationen, utan det är alla andra samfund som fick möjlighet att få en ny och bättre juridisk form. Det kan gälla invandrarkyrkor som just betraktar sig som kyrkor och inte som föreningar, som de var tvungna att registrera sig som tidigare, eller stiftelser eller rentav aktiebolag. Med den nya juridiska formen, registrerat trossamfund, fick de en mer jämställd ställning med . Det var ett av syftena med denna reform. Det är egentligen det som angrips om man säger att man vill komma åt ett av fundamenten, som sade, för statkyrka-reformen. Reservationen är alltså riktad mot de andra samfunden, muslimska, kristna och andra. Jag ser att det här var ett värdefullt inslag i den stora reformen. Den ska vi inte diskutera . Den hade naturligtvis karaktären av kompromiss och annat, och den kommer säkert att ses över igen. Om man tycker att det var bra att de andra samfunden fick en bättre associationsform, en mer jämställd form med , ska man nog inte på så här lösa grunder angripa begreppet registrerat trossamfund. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 9 () replik: Det är nog inte risken för bedrägeri som har föranlett motionen i första hand, även om man skulle kunna tänka sig ett sådant händelseförlopp. Det är mer den principiella invändningen att genom att staten fattar ett beslut om huruvida en speciell organisation ska kunna vara ett registrerat trossamfund eller icke tar man på något sätt ställning i en låt vara fundamental, men ändå teologisk fråga, nämligen om den här organisationen ska kunna betraktas som ett trossamfund eller inte och om det som de håller på med ska kunna anses som gudstjänst eller inte. Detta är i de allra flesta fall inget problem. Jag håller naturligtvis med om det. Men jag tror att det är olyckligt att man ens riskerar att försätta sig i en sådan situation där staten tar ställning i en teologisk fråga. Att man genom den här lagen ger övriga trossamfund, vid sidan om den , en med mer jämställd ställning ligger det naturligtvis något i. Men det beror ju på själva grundfelet, nämligen att man fortfarande ger en särställning i lagstiftningen 10 () replik: får nog läsa vad som står i den reservation han står bakom. Det talas om nackdelen med vilseledande registrering av rörelser som marknadsför sig under religiös täckmantel. Det låter ju som ett nog så bedrägligt uppsåt. Att staten, det vill säga , har valt den här konstruktionen har ju många skäl. Att man så starkt betonar att det inte innebär något slags godkännande har ju många aspekter, bland annat att staten rent principiellt inte ska godkänna eller icke godkänna trossamfund. Vi har till exempel ingen sektlagstiftning i som man har på en hel del andra håll. Det tycker jag är bra. Det är inte statens uppgift. Man har också mycket klart betonat att det i sig inte medför några rättigheter till bidrag. Att man gjorde det så pass tydligt var för att någon möjligtvis skulle ha kunnat missuppfatta detta. Sådana saker som statsbidrag till trossamfund, vigselrätt och medhjälp till skatteuppbörd får beviljas i varje särskilt fall av regeringen. Det är ingenting som följer av själva begreppet. Men begreppet är den juridiska form som har visat sig mycket lämplig. Vill man angripa hela reformen statkyrka tycker jag att man får göra det med lite renare vapen än att på så här lösa grunder haka fast i den lilla, men väsentliga del av reformen som handlar om begreppet registrerade trossamfund. 11 () replik: När refererade till bedrägeririsken antog jag att han till exempel syftade på att någon organisation skulle registrera sig som trossamfund och därefter kunna få hjälp med uppbörden och på det sättet vara bedräglig på något sätt. Det var inte det jag syftade på. Det som står i reservationen, vilseledande registrering av rörelser som marknadsför sig under religiös täckmantel, var snarare just det jag tog upp i mitt anförande, nämligen organisationer som av andra, och kanske av oss också, inte uppfattas som religiösa trossamfund över huvud taget, men där lagstiftningen är så utformad att den tvingar staten att ändå registrera dem som trossamfund och därmed ta ställning i något slags teologisk strid. Det var den principiella invändningen jag hade. 12 () replik: Staten tar alltså inte ställning i en teologisk strid. Det är det vi har försökt klargöra. Och det finns ingen koppling till rätten att få hjälp med uppbörd. Däremot var det och är en väsentlig form för andra samfund, kristna, muslimska och andra än , att kunna få en mer jämställd ställning och även en form som medger, fast efter beslut i varje enskilt fall, till exempel uppbördshjälp, statsbidrag till trossamfund eller vigselrätt. På den här punkten tycker jag att reformen har varit mycket framgångsrik. 13 (): Det är nog många som under en resa förbi en vackert belägen kyrkogård tänkt tanken att här skulle jag vilja ligga en gång när jag är död. Andra har säkert berättat för sina anhöriga att när jag är borta en gång vill jag kremeras, och jag vill att askan ska spridas över havet. Därför menar jag att det är lätt att förstå intentionerna i de motioner som vi behandlar i dagens betänkande. De motioner som jag refererar till handlar om att tillgodose en avlidens önskan om hur askan ska spridas.