prot · GT0937 · 2005-11-24 00:00:00 — Enligt regeringen bör en förändring av den nuvarande statliga lantmäteriorganisationen anstå till det finns förslag om hur inskrivningsverksamheten bör knytas till den statliga lantmäteriverksamheten liksom förslag om hur tillsynsfrågan kan lösas inom den nya myndigheten. Av utvärdering av omstruktureringen framgår att den myndighetsstruktur som skapades 1996 har varit bra och att det därför inte finns något behov av en organisationsförändring. Utskottet har för sin del noterat vad som anförs i propositionen om att genomfört en intern omorganisation som berörde stora delar av verksamheten. På samma sätt kan det finnas anledning att avvakta den överföring av huvudmannaskapet för inskrivningsmyndigheterna till som aviserats till . Därför ska vi inte nu lägga fast en tidpunkt för sammanslagningen. Det finns de här i kammaren som anser att den verksamhet som bedrivs av bör privatiseras. En privatisering skulle innebära en kraftig försämring av servicen, framför allt i glesbygden. Utskottet tror att det är viktigt att garantera hela landet samma kompetens när det gäller lantmäteriverksamheten. En orättvis situation skulle kunna uppstå när det gäller att garantera rättssäkra bedömningar. De länsvisa lantmäterimyndigheterna får utföra uppdragsverksamhet med en naturlig koppling till fastighetsbildningen. En precisering av vilka uppdrag som lantmäterimyndigheterna får utföra som lokal myndighetsservice görs sedan i föreskrifter. Enligt regeringen finns det ur regionalpolitisk synvinkel starka motiv för att bedriva lokal myndighetsservice. Det gäller bland annat i de delar av landet där det inte finns någon alternativ utförare av uppdrag som kräver lantmäterikompetens. De kommuner som anses sakna andra marknadsaktörer är i princip inlandskommunerna. Det är viktigt att även små orter har ett fullständigt kunnande och kompetens inom Lantmäteriets område. Lantmäteriet efterfrågas främst för att det finns på orten och att man innehar en specifik mätningskompetens kombinerad med fastighetsrättsligt kunnande, samt att inga andra aktörer finns i närområdet. Det är därför viktigt att behålla verksamheten i offentlig regi. Självfallet ska lantmäterimyndigheterna inte bedriva sådan verksamhet som kan påverka förtroendet för myndighetsutövningen. Den uppdragsverksamhet som myndigheten bedriver ska ske på ett konkurrensneutralt sätt. Regeringen utrycker i propositionen att den avser att förtydliga och avgränsa uppdragsverksamheten i anslutning till fastighetsbildning genom föreskrifter i instruktionen för det statliga lantmäteriet. När det gäller inrättandet av ett geodataråd och om det ska ligga under regeringen eller delar utskottet regeringens uppfattning, det vill säga att det ska inrättas vid för att bereda frågor som rör verkets samordningsroll. Behovet av samordning och samverkan mellan aktörer inom området geografisk information och fastighetsinformation kan förväntas öka i takt med att spridningen och användningen av informationen ökar. Detta gäller såväl nationell som internationell nivå. Lantmäteriets uppdragsverksamhet Metria är enligt regeringens bedömning ett betydelsefullt instrument för att sprida användningen av geografisk information. Uppdragsverksamheten säkerställer tillgången till Lantmäterianknutna tjänster av hög kvalitet i hela landet. Det finns tecken på att det inte alltid finns andra aktörer som kan ta över all den verksamhet som Lantmäteriet bedriver. Som framhålls i propositionen är risken att det inte finns någon aktör som är villig eller har kompetensen att hantera vissa tjänster som i hög grad har karaktären av infrastruktur. Effekten kan bli att tjänsten försvinner från marknaden även om efterfrågan finns. Därför bör det inte ske någon bolagisering av hela eller delar av produktions- och uppdragsverksamheten. Avsikten med att inrätta ett marknads- och konkurrensråd är att öka förståelsen för de villkor som styr verkets respektive företagens verksamhet och att förbättra relationen mellan och de privata företagen. Inrättandet av ett marknads- och konkurrensråd och utarbetandet av en konkurrenspolicy ingår också i de åtgärder som aviserats i syfte att avgränsa uppdragsverksamheten. När det gäller inriktningen av verksamheten ska , liksom andra statliga myndigheters, verksamhet naturligtvis bedrivas så rationellt och kostnadseffektivt som möjligt. Regeringen ska genom regleringsbrevet från tid till annan pröva inriktningen av olika verksamheter utifrån mera allmänna utgångspunkter. Min uppfattning är att en så effektiv och rationell myndighetsorganisation som möjligt bör eftersträvas. Det kan bland annat innebära att myndigheter med sammanfallande eller angränsande uppgifter samverkar inom specifika områden eller rentav slås samman. Det som alltid ska vara det bärande målet är effektivitet, rättssäkerhet och god service. Vi i majoriteten i utskottet anser att bör anta regeringens förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen liksom förslagen till konsekvensändringar i . Vi föreslår också att antar regeringens förslag om ändringar i lagen om kulturminnen, lagen om häradsallmänningar samt lagen om allmänningsskogar i och . När det gäller registrering i fastighetsregistrets allmänna del har tidigare tagit ställning för principen om registrering vid den beslutsfattande myndigheten. Den principen innebär att registrering av information normalt ska ske endast en gång och att informationen görs tillgänglig så långt som möjligt i övriga databaser. Utskottet föreslår utifrån propositionen att ge regeringen bemyndigande att meddela föreskrifter om att andra myndigheter än lantmäterimyndigheten ska föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Förslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagen liksom förslagen till konsekvensändringar i , lagen om kulturminnen m.m., lagen om häradsallmänningar samt lagen om allmänningsskogar i och bör alltså bifallas av . 170 () replik: Man kan konstatera att fortsätter att ta upp de alla möjliga och omöjliga hotbilder som skulle hindra att man för över uppgifter till den privata sektorn och konkurrensutsätter dem. Jag tog upp i mitt anförande att det talas om olika tecken. Vilka tecken finns det på att marknaden inte skulle ta till sig de här arbetsuppgifterna om man fick chansen? Det finns säkerligen på många ställen inga alternativa utförare , men man kan fråga sig varför det inte finns det. Det beror naturligtvis på att Lantmäteriet har ett så pass starkt monopol att det inte finns någon anledning för en aktör att ge sig in på den marknaden. Det snarare blockerar det hela. Som jag sade har det visat sig att det inom andra teknikområden, typ vatten och avlopp, utförs konsulttjänster i alla kommuner, var de än ligger. Varför skulle just lantmäteritjänster vara något specifikt som måste skötas av staten? Sedan till inrättande av marknads- och konkurrensrådet. Det är symtomatiskt att vi behöver diskutera en sådan fråga. Vi har om inte annat så ett statligt konkurrensverk, som tog upp förut, som faktiskt ser till konkurrensen och säger att det finns en snedvridning. Frågan blir: Vad grundar sig majoriteten de här farhågorna på, de här tecknen på att det inte skulle finnas några andra aktörer? Vad är det som ligger bakom? Vad är det man ser inte finns? 171 () replik: Jag som kommer från en glesbygd har märkt att alla privatiseringar har inneburit försämrad service för oss. En anledning kan vara att det helt enkelt är en för liten marknad för ett bolag att existera på. Vad är det som är så specifikt för just Lantmäteriets verksamhet? Jo, deras mål är att skapa en effektivitet, rättssäkerhet och god service. I remissinstanserna är man också orolig för att det kan bli försämringar i glesbygden vid privatiseringar. 172 () replik: Myndighetsutövningen ska naturligtvis ske på ett effektivt och bra sätt. Där är vi helt eniga. Men vi har tydligen delade meningar om huruvida uppdragsverksamheten skulle kunna privatiseras eller inte och lär väl inte komma överens vilka argument jag än kommer med. Jag tänkte ta upp en annan fråga, det sista som togs upp, ortnamnsseden. Har några synpunkter om man säger att det skulle vara befogat med en översyn av Lantmäteriets uppdrag där och resultatet? Har inte mött människor som har varit upprörda i samband med att ortnamn har försvunnit, förvanskats eller förändrats på ett sätt som gör att man inte riktigt känner igen sig? 173 () replik: Jag håller med dig. Kraven på en god ortnamnssed kommer till uttryck, som jag sade, i 1 kap. 4 § lagen om kulturminnen m.m. Den bestämmelsen innebär bland annat att hävdvunna ortnamn inte ska ändras utan starka skäl, att ortnamn ska stavas enligt vedertagna regler för språkriktighet och att påverkan på hävdvunna namn ska beaktas vid nybildning av ortnamn. Av bestämmelsen framgår att namn som godkänns för offentlig kartproduktion ska användas i sin godkända form, det vill säga det namn och den stavning som finns på de allmänna kartorna eller i Lantmäteriets ortnamnsdatabas. Utskottet kan dela den uppfattning som har legat till grund för förslaget i motionen, att ortnamnsfrågorna ska behandlas på ett sätt som gör att god ortnamnssed iakttas. I detta ligger också att hävdvunna namn ska värnas. kan dessa frågor ibland vara svåra att hantera på ett för alla idealiskt sätt. Det förekommer sålunda att namnbruket varierar också i en och samma trakt. Utskottet vill för sin del inte utesluta att det kan finnas anledning att från tid till annan se över hur ortnamnsfrågorna handläggs ur olika aspekter. 174 () replik: Jag vet inte om jag blev väldigt mycket klokare efter inlägg. Det fortsätter lite grann i samma inriktning som regeringen visar i hela propositionen, där man använder ordet bedömning inte mindre än 27 gånger i stället för att komma med konkreta förslag. Jag skulle vilja ställa, utifrån det inlägg som jag själv inledde med , några frågor som inte blev särskilt klarlagda. Det är vad och majoriteten tycker om revisorers kritik över att regeringen till exempel inte har följt upp omorganisationen och att Lantmäteriet inte har lyckats hålla isär sina myndighetsuppgifter och uppdragsverksamheten. Vad tycker majoriteten om Statskontorets kritik över att staten som kommersiell aktör säljer vidare varor och tjänster i konkurrens med den privata sektorn och att det omsätter 20 miljarder? Är detta någonting som majoriteten tycker är godtagbart och att det ska vara på det sättet? säger att det inte skulle bli ett rättssäkert förfarande. Vad är det för argument som gör att kan påstå något sådant? Är det också en bedömning, eller har några konkreta exempel på varför det inte skulle bli ett rättssäkert förfarande om det juridiska skulle gå över till någon form av privat hand? Finns det inte andra juridiska experter än de som är inom offentlig sektor? 175 () replik: uppdrag till Metria är enligt regeringens bedömning ett betydelsefullt instrument för att sprida användning av geografisk information och fastighetsinformation. Uppdragsverksamheten säkerställer tillgången till lantmäterianknutna tjänster av hög kvalitet i hela landet. Jag tycker att det är naivt av den borgerliga alliansen att tro att privata aktörer skulle etablera sig på denna smala marknad i alla delar av där lönsamhet för ärenden kan vara svår att uppnå dels genom att det är långa avstånd, dels genom att det kan vara svårt att få tag på kompetens där. 176 () replik: Jag vill ju inte hålla med om att det här är en smal marknad. Det är ju en stor marknad där det finns väldiga möjligheter också för privata aktörer att etablera sig. Det där svaret gör mig inte klokare. Utredningen tillsammans med revisorer kom också fram till väldigt tydligt och klart att den verksamhet som Metria bedriver är en konkurrensverksamhet som inte borde finnas inom en statlig myndighet. Men jag skulle vilja ha också ett annat svar, och det gäller tolkningssvårigheterna som jag inte fick klara för mig. säger att han kommer från och vet hur det är att vara där. Begreppet i direkt anknytning till kopplar ju till en förrättning som pågår. Man är så att säga fysiskt på plats och passar på att ta några ytterligare mätvärden. Men i nästa andetag säger man i anslutning till fastighetsbildning. Det medger en mycket vidare tolkning. Det innebär att man kan fortsätta med det som man håller på med i . Lantmäteriet gör industrimätningar, det vill säga mäter maskiner. Då vill jag fråga : Är det någonting som majoriteten tycker har med fastighetsindelning att göra? Jag har väldigt svårt att se det, och jag tycker att det är märkligt att majoriteten så tydligt i detta betänkande inte har vågat ta ställning. Man kan ställa sig frågan vad det beror på. Är det politiska underlaget inte tillräckligt för en kraftfullare framtoning i den här propositionen? Handlar det om att man inte har fått med sig och fullt ut och att det därför blir en kompromisslösning efter alla dessa år och all den väntan som inte leder till någonting konkret och tydligt för Lantmäteriets verksamhet ? 177 () replik: Verksamheten omgärdas av klara regler när det gäller uppdragens art, som framhålls i propositionen. Självfallet ska inte bedriva sådan verksamhet som kan påverka förtroendet för myndighetsutövningen. Lika självklart är det att den uppdragsverksamhet som myndigheten bedriver ska ske på ett konkurrensneutralt sätt. har också konstaterat att det inte finns belägg för problem med rättssäkerhet och opartiskhet som har uppkommit efter omorganisationen 19951996. Verksamheten har inte heller enligt utredningen väckt misstro hos sakägarna. För att upprätthålla förtroendet för den konkurrensutsatta verksamheten är det enligt regeringen viktigt att lantmäterimyndighetens uppdragsverksamhet hålls strikt åtskild från sådana uppdrag som verksamhet som bedrivs i . Som framgår av redovisningen ovan finns det inte några belägg för att det i verksamheten ska finnas problem med rättssäkerhet eller opartiskhet. 178 () replik: , varför finns det inga andra aktörer? Jo, därför att det är monopol. Det kan inte ju inte finnas några andra aktörer. Så enkelt är det. Så länge det är monopol kan några andra aldrig växa upp, inte ens i glesbygden. Sedan säger du att du är rädd för de gånger där det har privatiserats. Det har blivit så mycket sämre då. Någon viskade i mitt öra: Fråga om han inte har telefon och ström i sitt hus trots privatiseringarna. Vad är det som har blivit så mycket sämre när myndigheter eller statliga myndigheter har släppt ifrån sig monopolet? Jag skulle vilja höra exempel på vad det är som har blivit så mycket sämre. Sedan handlar det inte bara om glesbygd. Man säljer ju turistkartor med kungabilder på till och med i . Där har försäljning av turistkartor som det finns massor av människor som vill tillverka och sälja. Tycker att det är rätt att myndigheten ska syssla med det? Men, som sagt, vad finns det för exempel på att det har blivit så mycket sämre när saker och ting har privatiserats? 179 () replik: Framför allt har servicen blivit mycket sämre. Jag har också varit i kontakt med lantmäteriet både i och hemma i . De tror inte att det är möjligt för privata aktörer att hålla till på den här marknaden. Det är komplicerat. Lantmäteriet har hållit på med sin verksamhet och byggt upp en viss kompetens. Det är ju inte förbjudet eller olagligt att använda externa aktörer, vilket man också gör. Min bestämda uppfattning är det är väldigt svårt för privata aktörer att utföra detta lika kostnadseffektivt som Lantmäteriet gör. 180 () replik: Det är inte vad du tror, , utan det är vad Lantmäteriet tror. Det var ju det som du hänvisade till. Jag förmodar att varken du eller jag är någon expert på lantmäterifrågor. Men du säger och jag citerar det nästan ordagrant: Lantmäteriet tror inte att någon annan kan göra det. Vi har byggt upp en kompetens och vi kan detta. Vad hade du förväntat dig för svar av Lantmäteriet? Sedan bara tar du det helt okritiskt till din egen uppfattning. Det är förlåt uttrycket, naivt. Som man frågar får man svar. 181 () replik: Så med flera här menar att det som Lantmäteriet sysslar med ska man inte syssla med, för det klarar man inte av och det finns andra aktörer som klarar av detta mycket bättre? 182 (): Äntligen har en proposition om Lantmäteriets framtida organisation bord i form av det betänkande som vi har framför oss. Det måste kännas skönt för dem som jobbar både på Lantmäteriet och inom lantmäteriorganisationen att de nu kan planera för den framtida utvecklingen. Vi i är också mycket nöjda med propositionen och betänkandet som väsentligen skiljer sig från förslag där stora delar av verksamheten skulle privatiseras och där Lantmäteriet skulle gå mot en krympande tillvaro som enbart myndighetsutövare. Jag delar syn. Man säger att ett genomförande på det sättet alltså enligt utredningens förslag skulle få negativa samhällsekonomiska konsekvenser då risken är att inga aktörer finns som är villiga eller har kompetens för att hantera vissa av dessa tjänster som i hög grad har karaktär av infrastrukturfrågor. Andra har påpekat att det kan få långtgående konsekvenser för många små kommuner där marknaden inte ens har ett intresse av att erbjuda dessa tjänster. Den stora nyttjaren av tjänsterna är i första hand offentlig sektor. Företrädare för statliga verk och myndigheter påpekar att uppdragsverksamheten är viktig för att upprätthålla den höga kompetensen inom . Till och med tycker att stor restriktivitet är nödvändig när det gäller att avyttra verksamhet som mer traditionellt faller inom myndighetsområdet. En annan viktig fråga för oss i är att propositionen slår fast att fastighetsbildning och fastighetsregistrering även fortsättningsvis bör vara ett offentligt åtagande. Samtliga remissinstanser är positiva till detta. Jag vill särskilt nämna Kungl. Tekniska högskolan som jämfört fastighetsbildning i privat och offentlig regi i olika länder. Man konstaterar att den svenska modellen är överlägsen ur både effektivitets- och kostnadssynpunkt. Det är av samma skäl klokt att låta lantmäteriförrättning i sin helhet vara en myndighetsutövning. I andra länder där fastighetsbildning bedrivs i privat regi av auktoriserade lantmätare och det uppstår meningsskiljaktigheter vid till exempel en tvångsinlösen och där inte alla sakägare lämnar sitt medgivande måste frågan lösas i domstol. Det är kostnads- och tidskrävande. I kan den myndighetsutövande lantmätaren i stället söka samförståndslösningar mellan berörda sakägare. innehöll naturligtvis också många goda förslag som ska genomföras direkt eller så snart det är möjligt. Det kommer att bli bra med en gemensam organisation för Lantmäteriet och de 21 lantmäterimyndigheterna. Det är nödvändigt att en svensk myndighet, självklart Lantmäteriet, blir samordnare för den totala utvecklingen av geografiska informationssystem, GIS. Det är bra att inskrivningsverksamheten blir inordnad i lantmäteriverksamheten. Det är tur att de borgerliga partierna inte har någon påverkan på detta betänkande. Det enda de enas om, vilket inte är överraskande, är att så mycket som möjligt av verksamheten ska privatiseras. Om det är genomförbart, om det skadar utvecklingen av lantmäteriverksamheten eller drabbar delar av landet som riskerar att bli utan denna service och kompetens verkar man inte bry sig särskilt mycket om. Principen om privatisering av offentlig verksamhet är överordnad. I övrigt ser vi inte mycket spår av gemensam syn i frågan. Den samordnande rollen är så viktig att den bör läggas direkt under regeringens ansvar, säger . Det är inte ens regeringens uppgift att se till att det blir något råd, säger . och säger ingenting. När det gäller myndighetsstrukturen kräver och att ett datum slås fast för när sammanslagningen av Lantmäteriet och lantmäterimyndigheterna ska ske, men de kan inte enas om ett gemensamt datum. och säger ingenting. När det gäller uppdragsverksamheten i samband med lantmäteriförrättning vill och ta bort den möjligheten för lantmäteriorganisationen. och säger ingenting. Innan den nya organisationen ens har kommit till stånd föreslår att och bör slås samman, att Lantmäteriet ska slås samman med . Det är, som sagt, tur för Lantmäteriets ledning och personal att inte borgerligheten får styra i denna fråga. Det är också bra för verksamheten. Den svenska modellen i dessa frågor är väl beprövad och internationellt erkänd, inte minst i form av en omfattande verksamhet utomlands. har jag en fråga till . Vi har debatterat Lantmäteriet i den lokala pressen i . Jag har framfört att ditt förslag i detta betänkande kommer att leda till att ett hundratal jobb försvinner i . Det har framkommit i samband med utredningen och i remissarbetet. Du har undvikit att svara. får du en chans till. Hur blir det med lantmäterijobben i , enligt förslag? Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till betänkandet, och jag sällar mig till skaran av gratulanter. 183 () replik: inledde med att säga att det känns skönt för personalen på att den här propositionen som ska ge så tydliga direktiv om hur framtiden för Lantmäteriet ska se ut äntligen har kommit. Tyvärr, , är det inte den tydlighet som man skulle önska. Det här skapar bara ytterligare osäkerhet om vad som ska hända med Lantmäteriet. Så mycket som möjligt ska privatiseras, säger . Det handlar inte om att så mycket som möjligt ska privatiseras, men det handlar om att vi måste, på den marknad vi har , se till att inte statliga myndigheter håller på med konkurrensverksamhet mot privata företag. Det krävs för att vi ska klara välfärden framöver. När det gäller frågan om att 100 jobb skulle försvinna från har jag faktiskt svarat i en artikel, men jag vet inte om den har kommit in. Vi har ju haft ett antal artiklar i tidningarna. I utredningen står det tydligt och klart att det berör ett par hundra människor. Merparten av berörd personal bör tillsammans med verksamheterna på olika sätt kunna föras över i annan regi. Jag tror att de här personerna med den kompetens de har kommer att få jobb i de privata företagen. Verksamheten som sådan upphör ju inte utan det är vem som utför verksamheten som vi vill ändra på. Jag tror att helst vill utöka den statliga uppdragsverksamheten. Så gjorde han då anslaget till Lantmäteriet hux flux sänktes med . Det var väldigt stolt över. Då talade han inte om någon risk för att jobb skulle gå förlorade på Lantmäteriet. Inte heller brydde han sig om att villaägarnas kostnader för huslånen ökade i ett nafs eftersom bankerna förde över sina kostnader direkt på husägarna. Det gäller att veta vad man säger när man går ut och anklagar, . 184 () replik: Jag vet inte om tiden räcker, men jag ska försöka. Du har faktiskt inte svarat på frågan om jobben, . Det gör du inte heller. Du nämner ett litet företag på Teknikparken i . Det är det enda jag har hört om vem som ska vara aktör och ta hand om all den här verksamheten. Jag delar de bedömningar som finns. Det är inte från statliga myndigheter i första hand. Det är från , det är från högskola och universitet och från andra håll, till och med från en bankorganisation. Ni får leda detta i bevis. Det är svårt att bygga upp en verksamhet. Det har tagit väldigt att bygga upp den här verksamheten i Lantmäteriet. Vi ska vara stolta över den. Det har skett en enorm utveckling trots att man har haft ekonomiska svårigheter som man har fått reda ut själv. Det är väl väldigt tydligt. Det ska inte bolagiseras. Fastighetsbildning och lantmäteriförrättning ska vara myndighetsutövning. Vi ska införa inskrivningsverksamheten i organisationen. Vi ska samordna organisationen med . Det måste ske i lugn och ro och med ordning och reda. Det är väl bra att vi gör det först och inte nu börjar prata om och på ett i princip kaosartat sätt. Vi vill inte privatisera. Vi tror inte att det är vare sig effektivare eller billigare. av verksamheten köps av kommuner och statliga myndigheter. Det är offentlig verksamhet. En tidigare talare sade: De har väl telefon? Jo, man har både elledning och vatten.