prot · GS09100 · 2005-04-07 00:00:00 — När människor dessutom känner att de är orättvist behandlade därför att lagen om anställningsskydd inte längre omfattar dem på grund av detta tricksande, måste vi fundera över hur vi kan skärpa lagstiftningen så att de här kryphålen täpps till. När vi i förorsakar arbetslöshet, vilket kan ske till exempel genom att vi beslutar att lägga ned regementen på olika orter, tillsätter vi direkt utredningar och funderar över hur vi ska kunna stödja de orter som drabbas, mildra effekterna av den höga arbetslöshet som riskerar att komma efter det att våra politiska beslut har trätt i kraft. När privata företag fattar beslut som drabbar orter som som kommer att få arbetslöshet när de varslade går ut utan jobb, måste vi fundera på samma sätt. Vi kan inte se till att delas så att vissa har en arbetslöshet på 3 eller medan andra en på 16, 17 eller . 61 Statsminister (): Om det sista är jag naturligtvis enig med . Vi måste hålla ihop landet, och ett viktigt sätt att göra det är att bekämpa arbetslösheten, och göra det inte bara i tillväxtregioner utan också i andra delar av landet. Det finns en aspekt till på frågan om hur samvetslösa företag kan agera. Det är att den kapitalism som vi ju båda vill bekämpa är en nationell företeelse. Den är i allra högsta grad en internationell företeelse. Politiken som resulterar i lagar i den här församlingen räcker inte längre till för att utgöra en motvikt. Vi måste också ha ett internationellt samarbete. Det samarbetet tror jag att vi kan utveckla exempelvis inom den europeiska unionens ram och också i fackligt internationellt arbete. Om vi tror att det bara handlar om besluten här kommer vi snart att se att vi är tillspillogivna. Det gäller att vi förenar oss över nationsgränserna. 62 (): ökade bensinpriset och är nu uppe i per liter. För många arbetande medborgare som är beroende av bilen innebär det här ytterligare en belastning på privatekonomin höga kostnader för resor till och från arbetet eller när man ska skjutsa barnen till dagis eller fritidsaktiviteter. För många krymps de redan små marginalerna nu än mer. höjde regeringen och dess stödpartier skatten på bensin med ytterligare plus moms. höjde man fordonsskatten. Miljöministern pratar om kommande bensinskattehöjningar. I andra sammanhang säger statsministern att det är klart att vi ska höja skatten mer. Därtill kommer en förväntad revision av taxeringsvärden, som slår kanske för en normalvillaägare. För de många hederligt arbetande medborgarna i vårt land måste det här naturligtvis kännas provocerande. Jag vill fråga statsministern vilket besked han har att ge de människor som drabbas och har fått än mindre pengar kvar i sina plånböcker. 63 Statsminister (): Över oljeschejkernas sätt att producera olja som driver upp priset på oljefat har vi inte mycket inflytande. Över dollarkursens fluktuation upp och ned, rörelse upp och ned, har vi heller inte särskilt mycket inflytande. Där har vi de två huvudsakliga orsakerna till de stigande bensinpriserna. Sedan har vi också en beskattning av såväl bensin som diesel och eldningsolja i som ju syftar till att vi ska använda dessa resurser på ett försiktigare sätt. Det finns ett miljötänkande i den saken. Om det har vi varit överens i stora drag i den här kammaren. Jag har till och med genomfört en bensinskattehöjning tillsammans med parti en gång när jag var finansminister. Det satt inte alls hårt åt. Från tid till annan kan ju analysen växla. Det är viktigt för oss att vi fortsätter vårt arbete med att använda energin på ett effektivare sätt. Det är viktigt att vi pressar inte minst bilindustrin att ta fram motorer som är energisnålare. Det är viktigt också att vi stöttar de människor som vill byta uppvärmningssystem i sina hus. Allt det här håller vi på med, och det vet om. Men vi tänker inte byta energipolitik i den meningen att vi ska sänka skatten när oljeschejkerna höjer sina vinster. Det skulle försätta oss i ett väldigt konstigt läge. 64 (): Jag anser att vi aldrig får glömma att det finns många människor i det här landet som inte har något alternativ till bilen, oftast i områden där avstånden är långa. sade nej till bensinskatte- och fordonsskattehöjningen, och vi har föreslagit en höjning av reseavdraget motsvarande per mil. Vi får aldrig glömma, statsministern, att det är många som tvingas vända på varje krona för att få det att gå ihop. Jag inser att vi måste få andra bränslen i våra biltankar. Jag anser att vi måste gå en helt annan väg än den som aviseras. Min väg är att gå över forskning och tydlig inriktning på att nya bilar ska få alternativa bränslen . Regeringen har halverat energiforskningen och upprepade gånger hotat med att börja beskatta också biobränslen. För min del är det klart att detta är en väg som inte är särskilt bra att vandra på. 65 Statsminister (): Det är inte bara människor i glesbygd som är beroende av bilen. Det är oerhört många i den här delen av som också är det. Jag skulle gissa att vi har de största reseavdragen per capita i därför att det är dåliga tvärförbindelser. Så ser det ut. Bilen är ett nödvändigt inslag i vanliga människors vardag. Dessutom är bilen en frihetssymbol för många människor. Jag är uppvuxen i ett hem där vi från början fick använda oss av cykeln. Det var sättet att transportera sig. När bilen kom fick vi en oerhörd frihet. Den tänker vi aldrig släppa. är jag så pass erfaren som politiker, och det är ni också, att jag vet att det sätt vi driver fram bilarna på förr eller senare kommer att förorsaka en klimatkatastrof. Det kan vi inte bara rycka på axlarna åt. Det svåra vi ska göra är att se till att som människor kan använda sina bilar ska vi introducera nya bränslen och förhoppningsvis bensinsnålare motorer som gör att vi också klarar miljökraven. Det är den balansgången vi går. Då kan vi inte varje gång oljeschejkerna höjer oljepriset diskutera att vi ska ändra vår skattepolitik. Riksdagsbeslutet om apatiska barn 66 (): Det sägs att man ska tala om det varav hjärtat är fullt, och jag har lite svårt att helt avsluta den debatt vi hade i går om de flyktingbarn som det var en dialog med om. För mig är det här oerhört märkligt. Jag läste i ett beslut från från om ett barn från som är och som helt har förlorat kontrollen över sig själv och inte är nåbar längre. I beslutet stod det att flickan i och för sig hade behov av att stanna i men att kostnaderna skulle bli för höga och att vi har behov av en reglerad invandring, så därför går det inte. Är det verkligen en humanitär politik att kasta ut barn som mår så här dåligt? 67 Statsminister (): Jag har utvecklat synen på den här frågan alldeles och känner inget ytterligare behov av att göra det. Jag har väldigt svårt för att diskutera enskilda fall. Jag kan inte gå i god för att de uppgifter som lämnar är korrekta och att det är hela bilden vi nu får. Det här är en fråga om metodval. Antingen tar vi beslut här i kammare om att, som var idén i går, vi plockar ut en grupp människor och säger att nu får ni stanna eller också fortsätter vi den prövning vi nu har och tar beslut i enskilda fall utifrån enskilda förutsättningar. Sedan får vi en ny instansordning , och den kommer att rymma andra inslag än dagens. Det är möjligt att en del oformligheter som vi har kan komma att rättas till. : Vi ska inte påstå någonting annat än att jämfört med i övrigt har en generös asyl- och flyktingpolitik, för det har vi. Sedan kan den bli bättre rimligen. Men vi ska inte börja utifrån utgångspunkten att vi beskriver den som någonting som är hårt och stramt, därför att det är den inte jämfört med andra. 68 (): Det är riktigt att vi får en ny instansordning när det gäller flyktingärenden. Jag tycker att det är bra. Det är en seger för allt rättstänkande. Det är också ett skäl till att vi borde kunna rensa bordet från alla de ärenden som har funnits här i landet , åtminstone de som gäller barn som har drabbats av den sega, utdragna processen som svensk flyktingpolitik innebär och som i många fall mår väldigt illa. Jag tycker att det här är ett läge där Socialdemokraterna och har en chans och en möjlighet att säga att flyktingbarnen som befinner sig i får stanna. När vi inför den nya ordningen kommer den nya processen att få bättre möjligheter att fungera så att också den slipper dra ut . 69 Statsminister (): Jag tror att det sämsta vi kunde göra gentemot den nya processen vore att börja med någon typ av amnesti. Då skulle vi bara skicka signalen också inför det nya att den prövning som går er emot i den nya ordningen kan också komma att överprövas. Vänta, det dyker upp en amnesti. Det kommer ett stort kollektivt beslut för er som inte får det beslut som ni önskar eller hoppas på. Det här är ohyggligt svåra frågor. Det finns inte en ledamot här i kammaren som inte är berörd av dessa barns och föräldrars, familjers, situation. ska vi ha någon typ av ordning som gör att vi kan ta beslut som också i dessa fall är humanitära men också rationella. Det är inte lätt. Men kom inte och påstå att alla 174 som röstade emot förslaget i går eller för regeringslinjen skulle sakna känslor. Det gör vi inte, tvärtom. 70 (): Enligt FN:s talesman i har 70 000 etiopiska soldater förflyttats till gränsen mellan och . Detta är mycket oroväckande och ökar krigsrisken avsevärt. Detta har skett trots att har godkänt fredsavtalet som undertecknades i . Om det inte görs något nu kommer ett krig att bryta ut , och det innebär en stor humanitär katastrof. Jag vill fråga statsministern om hållning i denna konflikt och vad kan göra för att implementera fredsavtalet. 71 Statsminister (): Detta krig får inte bryta ut. Det finns en risk för att så kan ske. Det är två av världens fattigaste länder som har en långvarig konflikt där säkert tiotusentals människor, om inte hundratusentals, har satt livet till, ännu fler om man räknar de vådor som svält och förnedring i övrigt har resulterat i. Det finns en om att lösa den här konflikten. Bland annat deltar vi i den med fem militära observatörer. Vi har också till uppgift att vara med och bevaka vapenstilleståndet. Sedan gör vi en omfattande humanitär insats. Gentemot har den varit svår att utföra, därför att vi inte tycker att där visas respekt för mänskliga rättigheter på ett sådant sätt att biståndet kan bedrivas. Gentemot har vi haft ett utvecklat bistånd, . Detta till trots är det fred regionen behöver. Utan fred mognar aldrig kornet till bröd, och det är bröd människor behöver för att överleva. Sådan är situationen. Vi kan göra en del bilateralt. Det gör vi på plats. Men vi ska framför allt agera via FN och EU och se till att vi med allt vi kan åstadkomma undviker att det blir ytterligare ett öppet krig. Krav vid offentlig upphandling 72 (): Med tanke på den höga arbetslösheten, totalt , och den stagnerande sysselsättningen är det inte förvånande att människor är angelägna om att behålla de jobb de har. Det här misslyckandet i regeringens politik är naturligtvis bakgrunden till dagens krav i och Morgonekot om att endast företag som har ett svenskt kollektivavtal eller motsvarande ska få lägga anbud och leverera till stat, kommun och landsting. Men ett sådant krav vore närmast ett dråpslag mot de anställda i de företag som utestängs av en sådan regel, och de är många. Det är ungefär hälften av alla småföretag, en tredjedel av alla företag över huvud taget och av alla som är anställda i privata företag. Jag undrar: Är statsministern medveten om de här drastiska konsekvenserna för svenskars jobb och svenska företag av dagens regeringsinitiativ? 73 Statsminister (): Vi är i allra högsta grad medvetna om kollektivavtalens betydelse på den svenska arbetsmarknaden. De är tillkomna för att ge ett skydd åt de lägst avlönade och de är ofta framförhandlade, ibland till och med efter konflikt, i solidaritet människor emellan för att också de som har de sämsta arbetsvillkoren ska få bättre betalt. Vi har sett två stora attacker på de lägsta lönerna. Dels talar det ledande oppositionspartiet om att sänka ersättningsnivåerna i sjukförsäkring och a-kassa ned mot . Därmed underminerar man lägstalönerna. Dels har vi sett olika idéer om att gå runt kollektivavtalen och attackera lägstalönerna på så sätt. Vi ställer inte upp på detta. Vi kommer att försvara kollektivavtalen. Det vore märkligt om det som är regel och praxis på svensk arbetsmarknad och syftar till att skydda de sämst ställda inte också skulle kunna vara ett rekvisit, en förutsättning, när man handlar upp i kommuner, landsting och stat. Jag tycker att det är mycket rimligt. Ekonomiskt stöd till hemmavarande föräldrar 74 (): Stressjukdomarna bland barn ökar. Utskrivningen av magsårsmediciner till små barn ökar till exempel kraftigt. På samma sätt är det med antidepressiva medel. Dagis är ett bra alternativ för många barn men inte för alla. Varje dagisplats subventioneras med i genomsnitt medan den som väljer att vara hemma själv och lösa det på egen hand får noll kronor. Det tycker jag är väldigt orättvist, och jag undrar: Kan statsministern tänka sig att öppna upp det här på något vis, till exempel att ge möjlighet för de kommuner som önskar det att ge stöd till de föräldrar som vill vara hemma? vill jag bara påminna om en artikel som jag såg före förra valet där det stod att statsministerns finaste barndomsminne var att hans mamma var hemma när han kom hem från skolan. Är inte det något som också dagens barn borde ges möjlighet att få uppleva? 75 Statsminister (): Jag tror också att det stod någonting i den där artikeln om att det fanns nybakade bullar. Jag kan erkänna att det var en fin tid. Men det var ett annat , en annan tid. Ingen tror ju nu att vi kan ha den ordningen att vi ska ha en uppväxande generation som siktar på att dela familjelivet på så sätt att en arbetar hemma och den andra arbetar utanför hemmet särskilt inte som vi ju vet att både unga män och unga kvinnor skaffar sig mycket goda utbildningar, kvinnor i större utsträckning än män. När vi vet om den saken vet vi också att vi kommer att vara beroende av dessa insatser i arbetslivet. För att möjliggöra en sådan kombination krävs det bra barnomsorg. Det krävs daghem och förskolor som har ett pedagogiskt inslag. Inte sällan kan just de åren vara av avgörande betydelse för språkutvecklingen hos barn. Vi vill inte slå sönder förskolorna. Vi vill inte medverka till den typ av familjepolitik som talar om, som ju kommer att innebära en kvinnofälla. Vi tror inte på den. Vi tycker att den är gammalmodig. Även om vi som upplevde den , i dåtidens , har goda minnen av den måste vi komma ihåg att det ser annorlunda ut . 76 (): Det aviseras en höjning av anslaget till Rikstrafiken. Det är ett positivt ställningstagande, som jag ser det, i och med att det stämmer väl överens med det förslag som hade i samband med budgeten . Min fråga till statsministern är: Vilka ägardirektiv har regeringen för avsikt att ge Rikstrafiken för de nya pengarna? Bakgrunden till frågan är att Rikstrafiken upphör med sitt stöd till den så kallade Uventrafiken, alltså tågtrafiken från , , Sala och ned via till . Den här trafiken är viktig för den tvärgående kommunikationen genom . De boende, inte bara i utan även i Sala, , , och , skulle gärna vilja ha ett snabbt besked. Vad kommer att hända med den här trafiken, alltså vad kommer det att stå i de eventuella ägardirektiven? 77 Statsminister (): Det var väl en viss felaktighet i beskrivningen. Den bana beskriver startar väl i och går till , söderut, och sedan norrut till och Sala. Det är så verkligheten ser ut. Det är klart att detta ligger mig särskilt varmt om hjärtat. Det förstår ni allihop. Men när vi går in och ger direktiv till Rikstrafiken får man ju försöka hålla sig lite i skinnet så att man inte petar för mycket i de regleringsbrev som skrivs. Då får den myndighet som finns en omöjlig arbetsuppgift i att göra de avvägningar som ska göras. tillför vi hundra miljoner extra. Om det kommer att resultera i att Uventrafiken ? Det kan jag och hoppas på. Men vi måste låta någon oberoende myndighet här faktiskt göra en bedömning och jämföra samhällsnyttan av denna trafik med exempelvis samhällsnyttan av en trafik i inland eller någon annanstans. Trots allt har vi begränsade resurser. EU:s bidrag till tobaksodling 78 (): I årets EU-budget ges ett bidrag till tobaksodling på . Det är ganska många miljarder som går till produktion av cancer. Bidraget till forskning är av det bidraget. Det här fasas ut , har jag räknat ut, . Det betyder att det kan hålla på om man håller den takten. Jag har fått lära mig att detta måste tas upp i , där statsministern är vår representant. Min fråga är om statsministern är beredd att verka för en tidtabell som ger en betydligt snabbare avveckling av det här stödet och i stället en ökning av stödet till att förebygga cancer. 79 Statsminister (): Vi är beredda att driva den frågan, och vi har drivit den. Men ni ska veta här i kammaren att det finns andra som driver en motsatt uppfattning. De är väl inte direkt så där oerhört stolta över produktionen som sådan och dess folkhälsoeffekter. Det talas det inte så mycket om. De ser det snarare som en jordbrukpolitisk fråga. Det är en gröda som man i vissa delar av vill subventionera för att hålla i gång en landsbygd och en jordbruksnäring. Det är så det ligger till. Ni vet ju vad regeringen tycker om den europeiska jordbrukspolitiken. Vi är inga vänner av den. Men är vi ju i en minoritetsställning. Vad vi har att fundera över är om vi ska driva detta så långt att vi kortsluter processen i den här frågan. Om vi gör det, vad ska vi i så fall kasta in som förhandlingsbete och få tillbaka? Den typen av taktiska avvägningar finns ju alltid. Vi har inte valt att kortsluta förhandlingarna om tobakssubventionerna. Trots de negativa folkhälsoeffekterna har vi fått svälja den där dåliga uppgörelsen. ska det fasas ut. Men det går, precis som säger, alldeles för sakta. 80 (): Man brukar säga att kropp och själ hänger ihop. Men tyvärr upplever jag att kroppen är högre prioriterad. Det ser man inte minst inom vården där man har fokuserat mycket mer på fysiska åkommor än på psykiska åkommor. Givetvis är det viktigast att ta hand om de psykiska sjukdomarna med allt elände som de leder till med självmord som det yttersta. Men jag tror även att man måste se det här i ett vidare perspektiv. Man kan se att psykisk ohälsa är en folksjukdom eftersom man inte behöver vara psykiskt sjuk för att må psykiskt dåligt. Många människor går i sitt liv igenom en depression. Många barn och ungdomar mår väldigt dåligt och upplever inte att de får hjälp. Och detta kan vara en viktig bidragande orsak till att man börjar missbruka för att döva sin ångest, och sedan är missbruket huvudproblemet. Det blir givetvis problem att komma in på arbetsmarknaden. Man slås ut . Därför tycker jag att man måste höja den här diskussionen. Det måste bli mycket mindre tabubelagt att må psykiskt dåligt. Jag tror att det skulle berika hela samhället. Frågan är: Vilken är regeringens syn på den här frågan? 81 Statsminister (): Jag skulle inte ha kunnat uttrycka detta bättre själv än gjorde. Det finns en kvardröjande uppfattning i samhället att psykiska sjukdomar är någonting som man smusslar med. Det är liksom inte riktigt rätt att lyfta upp dem i ljuset och visa upp dem. Det är en typ av påstådd svaghet som många människor är rädda för att visa. Ändå vet vi, precis som , att det är väldigt många, i den här kammaren och annorstädes, som råkar ut för detta, själva eller i sin absoluta närhet. Så ser vardagen ut och har väl troligen alltid sett ut för levande och tänkande människor i social gemenskap. Sådana är vi. Sedan kanske samhällsutvecklingen ovanpå det har gjort det ännu tuffare med ideal som är svåra att nå upp till för unga människor och osäkerhet om försörjning och utkomst för dem som är mitt i livet. Det är mycket av krav som riktas mot enskilda människor som är ganska bräckliga. Solidaritet och sammanhållning är vad som krävs. 82 (): Berömmelse, framgång, seger, vinst, status, prestige, position och ställning är alla fenomen som är mer eller mindre förknippade med makt. Chefsställning och ledarskap är direkt förbundna med makt. Den goda makten kan man också tala om, den form av auktoritet som inte syftar till att styra och ställa utan är baserad på intuition, ödmjukhet, visdom och erfarenhet. Jag vill inte peka finger åt någon. Men maktmissbruk som sker i samhället i snart sagt alla sammanhang är oroande. Det är en tydlig signal om att allt inte står riktigt rätt till. Många människor söker hjälp för olika beroenden, till exempel spelberoende och alkoholberoende. Men mig veterligt har ingen sökt hjälp för sitt maktberoende och sitt maktmissbruk. Min fråga till statsministern är: Ser statsministern någon möjlighet eller någon metod som kan hjälpa dem som uppenbarligen behöver hjälp med sitt maktberoende så att vi åtminstone kan minska maktmissbruket. 83 Statsminister (): Det finns en mycket enkel åtgärd, , och det handlar om alla vi människor som finns runtomkring en riksdagsledamot, en företagsledare, en frikyrkopastor i en Knutbyförsamling eller en småfifflande kommunalkamrer. Det är människor, skröpliga, ofta ensamma, osäkra. Och jag tror att det bästa stödet som de kan få, eller ska jag säga vi eftersom vi talar om alla oss som sitter här eftersom vi är i en sådan position allihop, är att vi ser människan och att vi förstår att också de människor som har att utöva makt och ta ansvar ibland blir lämnade väldigt ensamma och att de som själva kanske borde förstå det bättre än andra inte alltid aktar för rov utan är de som först kastar stenen. Den typen av mänsklig insikt och den typen av beteende kan väl vara en bra avslutning att förespråka en frågestund som denna. 84 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var denna frågestund med statsministern avslutad, och vi tackar statsministern och dem som har deltagit i diskussionen. 9 § (forts. från 7 §) Idrottsfrågor (forts. KrU5) 85 () replik: Då är vi i gång med debatten igen efter den här lilla pausen med statsministern. Det var en ödmjuk som vi hörde tidigare. Det ska därför bli intressant att se vad detta kan innebära. När vi talar om pengar vill jag bara ödmjukt tala om att har föreslagit mer i budgeten för idrott än Socialdemokraterna har gjort. Jag ska komma till frågorna. Beträffande idrottens självständighet vill jag fråga: Hur ser på att alltfler inom idrotten alltmer börjar tycka att regeringen lägger sig i alltför mycket när det gäller vad idrotten använder sina pengar till? Det är fråga nummer ett. Fråga nummer två handlar lite grann om det som vi var inne på tidigare. Hur ser på att många idrottsföreningar har olika typer av skatteproblem? Det är sagt att utredningen ska vara klar . När kan man räkna med att Helsingborgsfall inte kommer att inträffa? När blir sponsorreglerna helt klara? Och gäller utredningen även den ideella sektorn? fick förut beröm här för att det hade ordnat sig med någon form av idrottskonto. Men om jag hörde rätt sade : Vi har inte ändrat oss. Det är en omtolkning av , inte av Socialdemokraterna. Min tredje fråga är: Är det en omtolkning av Socialdemokraterna vad gäller ett eventuellt idrottskonto, eller är det inte en omtolkning av Socialdemokraterna utan bara en tolkning av ? 86 () replik: Jag ska börja med självständigheten. Jag är inte speciellt förvånad över att tar upp frågeställningen därför att vid vartenda tillfälle som vi har idrottspolitiska debatter i den här kammaren är det den frågan som alltid hänger upp sig på. Jag brukar också svara att idrotten är självständig. Den är en folkrörelse, och det finns en självständighet, och det slog vi fast i idrottspropositionen 1999, tror jag att det var. Även om det är som säger att enskilda representanter för idrotten tycker att detta är en klåfingrighet från regeringen har jag svårt att se i varje fall regleringsbrevet som en klåfingrighet. Där finns inte de små anslag som vi har hört talas om från vissa tjänstemäns sida. Sedan kommer vi till den andra frågan, om skatteutredningen.