prot · GT0942 · 2005-12-01 00:00:00 — Det är en oerhörd dramatik i utvecklingen av hiv/aids, inte minst i men också i de länder som pekar på . Det finns inte någon som helst anledning för oss att avstå från att ta upp frågan i alla sammanhang som vi kan ta upp den, och det gör vi efter förmåga. Å andra sidan är kanske det viktigaste för oss att vi driver detta här hemma och att vi är trovärdiga i vårt upplysningsarbete och i våra förebyggande insatser. Och det handlar om att aldrig förtröttas utan ständigt påminna om att detta är någonting som finns mitt ibland oss och drabbar många. Och vi har ett ansvar att se till att så inte sker. Jag bär gärna detta märke och sätter det gärna på fler som kan föra budskapet vidare. Varför inte också talmannen? 64 (): Min fråga kan väl också kännas liten i förhållande till det som diskuterats tidigare. Statsministern sade: En för viktig fråga är det så kallade tjänstedirektivet. Där har regeringen lagt fram förslag till ministerrådet om ett arbetsrättspaket för att säkerställa de svenska kollektivavtalen som innehåller bland annat följande: rätten att ingå och teckna kollektivavtal, rätten att strejka och vidta stridsåtgärder, att säkerställa att värdlandets regler ska gälla för arbetsmiljön på arbetsplatsen samt att säkerställa att vi själva kan definiera arbetstagarbegreppet. Min fråga till statsministern blir därför: Vilka möjligheter ser statsministern att vi har att lyckas få genomslag för regeringens förslag i ministerrådet? 65 Statsminister (): Jag är så här långt optimistisk. Vi har också, åtminstone fram till , haft en god allierad i parlamentet som också har förstått vikten av kollektivavtal och vikten av att länder får utveckla en egen modell. Det finns ingen anledning för EU att vara inne och peta i länders nationella lagstiftning som rör sådant som exempelvis sociala frågor eller hur vi kommer fram till avtal på arbetsmarknaden. Jag är ganska optimistisk. Men finns det en väldigt stark kraft i Europaunionen, och det är de som talar om marknadens överhöghet i alla sammanhang och den fria rörligheten för arbetskraft, kapital, tjänster och människor. Det är möjligt att där kan byggas upp en konflikt jag utesluter inte det men så här långt har vi klarat att i diskussionen om tjänstedirektivet hävda kollektivavtalen. Men det gäller att ha hög beredskap. 66 BO (): Jag har också en fråga som inte rör det som av naturliga skäl har varit huvudämnet för dagen. Det gäller frågan om socialförsäkringarnas framtid, en fråga som statsministern och jag har diskuterat tidigare. En av våra idéer från liberalt håll har varit att vid en sådan reformering ha en mera självständig sjukförsäkring än den som finns. Den tanken har tagits upp från SNS Välfärdsråd och också diskuterats vid ett seminarium för någon vecka sedan. Vid det seminariet var förra socialförsäkringsministern närvarande. Hon sade bland annat följande: Det finns starka argument för en bred reform av en bred riksdagsmajoritet. Sådan enighet kan nog uppnås kring en mer självständig försäkring, fortsatte hon. Eftersom inte bara utan även övriga oppositionspartier varit inne på samma tankegång är min fråga till statsministern om han gör samma bedömning som , att det finns en god chans till en bred uppslutning kring en reform av den typen. 67 Statsminister (): För mig är det så att en reformering av socialförsäkringen i första hand inte handlar om dess ställning, om den ska vara självständig eller en del av den offentliga världen. Den handlar i första hand om hur den ska finansieras och vilken typ av skydd den ska ge; försäkringens legitimitet handlar ju om det . Om skyddet är gott och reformeringen leder fram till en stabil finansiering har vi grunden för en socialförsäkring framöver som mycket väl kan vara både offentlig och självständig. Men även om den är självständig är den naturligtvis offentligt reglerad och under offentlig tillsyn. Jag upplever inte att det är huvudfrågan. Huvudfrågan är nog att övertyga dem i denna kammare som tror att ersättningar på mycket låga nivåer, i sjukförsäkringen exempelvis, är ett sätt att gå fram för att reformera det hela. Den striden borde och jag ta tillsammans med dessa mörkermän och mörkerkvinnor. 68 (): I bor flera tusen svenskar med rötter i som lever i ständig oro över det som händer i det gamla hemlandet. Sedan valet har den styrande fyrpartikoalitionen under ledning av utsatt oppositionen i landet för trakasserier och förföljelser. Våldet har eskalerat. Det förekommer mord, kidnappningar och terror mot det största oppositionspartiet . Skuld till terrorattentaten bär ytterst regeringen i . Regeringen står passiv inför hoten från koalitionspartiet Jamaat-e-Islami som är ett extremistparti. Min fråga till statsministern är: Vad avser den att göra för att de mänskliga rättigheterna ska efterföljas och stärkas i ? 69 Statsminister (): Vad vi kan och ska göra i sådana här sammanhang är att uppmärksamma situationen att direkt i samtal med politiska ledarskap föra fram vår oro och ibland också vår kritik i internationella forum och se till att frågan diskuteras, inte minst inom FN:s ram. Det är så vi arbetar. Vi är en liten nation med begränsade resurser. Vi har att välja arbetsmetoder där vi kan få genomslag. Det här är den arbetsmetod som vi brukar välja med opinionsbildning och politiskt tryck. Vi har all anledning att kritisera regimen i . Hinder för småföretagens expansion 70 (): Även jag tänker nämna en fråga som berör nationen men som har anknytning till globaliseringen. I går fick jag i min hand Småföretagarbarometern. Det är faktiskt lite glädjande att läsa att sex av tio småföretag i anser sig ha goda expansionsmöjligheter. , som följer byggfrågorna, var också och fick information från byggmaterialindustrin. Både byggmaterialindustrin och Småföretagarbarometern pekar på två hinder som gör att man inte kan expandera. Det ena hindret är arbetsrätten och regelverket. Det andra hindret är att det är brist på kvalificerad arbetskraft, främst inom byggindustrin. Där vill man att globaliseringen ska bejakas, nämligen bejaka att man kan få ta in arbetskraft från andra länder. Vad tänker statsministern göra för att undanröja dessa hinder så att vi får fart på byggandet och på jobben i småföretagen? 71 Statsminister (): Det är faktiskt just , precis som barometern antyder, bra fart i småföretagen. 42 000 nya företag är den högsta siffran . Över detta är jag glad. Vi ska inte i det här läget av styrka för svensk ekonomi ge oss på det som kanske rentav är grunden för att vi har lyckats så väl, nämligen arbetsrätt och trygghet för de människor som försörjer sig som löntagare. Det är en stor grupp av befolkning, närmare bestämt den allra allra största. De har också rätt att vara med i globaliseringens tider och känna trygghet, så arbetsrätten ger vi oss inte på. Däremot hälsar vi människor välkomna till vårt land som vill arbeta här självklart men på de villkor som gäller för svenska löntagare. Vi vill inte att en ny underklass växer fram med lågt avlönade invandrare med oskäliga villkor och som dessutom tvingas bo kanske åtta eller tio stycken i garage under den korta tid som de vistas i för att arbeta på en byggarbetsplats. Så kan också verkligheten beskrivas. Här ger vi inte upp kampen för goda arbetsvillkor. Arbetet för minskat oljeberoende 72 (): Statsministern har tillkallat en kommission för att bryta oljeberoendet i . Han har slutit en rad ytterst respektabla och kompetenta personer till sitt bröst företrädare för storindustrin och fackföreningsrörelsen, lantbrukskooperationen, forskarsamhället och kommunsektorn. Risken kan finnas att det blir ett storföretagarperspektiv eller ett myndighetsperspektiv i det arbetet, medan arbetet för att nå de högt satta målen kanske kräver ja, inte bara kanske utan faktiskt kräver en bred folklig mobilisering. Jag vill därför fråga statsministern varför han inte tänkt sig att ta in representanter för folkrörelser, miljörörelsen och det civila samhället i övrigt kanske ungdomar som ju framför allt har att genomföra och leva i det framtida fossilfria samhället för att medverka till att ta fram de förutsättningar som krävs för att nå målen. 73 Statsminister (): Det är naturligtvis alltid en avvägning hur man sätter ihop en kommitté eller kommission eller en utredning. Vid det här tillfället har jag valt inriktningen att få med de aktörer som just nu kan spela en avgörande roll för att genom sin dagliga aktivitet vrida utvecklingen, representanter för bilindustrin avgörande intressen jordbrukets företrädare, vd, skogsnäringens främste förtroendeman. De har ett mycket intressant perspektiv på hur de sektorerna kan bidra. En erfaren fjärrvärmeverksdirektör från som huvudsakligen har byggt sitt verk på biobränslen är också mycket intressant. Det är den typen av kompetenser jag har sökt, de andra onämnda men inte glömda. När vi sedan arbetar kan vi vända oss till olika grupper. Jag försäkrar att vi kommer att försöka fånga upp både NGO:er, folkrörelser och ungdomar. Men vi börjar här för att gå rakt in i det operativa för att göra någonting och för att få saker och ting att hända. Det är målsättningen. 74 AXEL DARVIK (fp): Två av tre lärare på högskolan inom områdena teknik, naturvetenskap och humaniora säger att studenterna är sämre rustade för studier än . Det visar en undersökning som har gjort och som kom i går. När man ska möta det här problemet sänker man, hör och häpna, herr talman, kunskapskraven på gymnasiet. Jag ska ta ett exempel. hade eleverna på det naturvetenskapliga programmet obligatorisk fysik. ska de enligt ett förslag från ha endast obligatorisk fysik på schemat. Tiden läggs i stället på hobbykurser och andra ämnen där det är lätt att få höga betyg. Kunskap och kvalitet är det viktigaste för att man ska kunna få en verklig valfrihet i livet. Jag undrar om inte statsministern vill göra någonting för att se till att bildningsämnena får en större vikt i gymnasieskolan. 75 Statsminister (): Jag delar Darviks oro för många av de tendenser som vi ser i skolan. Vi behöver ha en uppmärksamhet på gymnasieskolans kvalitet, definitivt. kan vi konstatera, om vi jämför med situationen 1994, att vi nu har en helt annorlunda samhällssituation. Det som är mycket besvärande i fråga om skolpolitik är alla dessa beslutsfattare som har uppfattningen att nya saker ska in i ämnen eller på schemat. Det är oftast en ämnesträngsel där man säger att vi ska få in ett nytt ämne eller en ny vinkel. Men då måste man ta bort någonting annat. Hur det där görs och vägs av är en grannlaga uppgift. Vi har all anledning att värna kvaliteten i sammanhanget utan att för den skull fastna i det som var gårdagens undervisning och gårdagens avvägning. Det är en mycket svår ekvation att få att gå ihop. Det finns ibland en tendens att säga att det var bättre för 20 eller . Det tror jag inte på. 76 (): I en del borgerligt styrda kommuner i har man valt att försöka att införa ett slags vårdnadsbidrag där föräldrar blir företagare i dagisbranschen med en ersättning på . Som vänsterpartist menar jag att borgerliga reformer av den här stilen riskerar att föra bland annat jämställdhetsarbetet årtionden tillbaka. I stället krävs, utifrån mitt perspektiv, rättvisa villkor i arbetslivet, att män tar ett större ansvar för det obetalda hemarbetet och att vi har en fungerande och väl utbyggd barnomsorg. Min fråga till statsministern är hur han ser på de borgerligt styrda kommunernas ambitioner att införa vårdnadsbidrag. 77 Statsminister (): Jag tycker lika illa om dessa ambitioner som . Jag är lite förvånad över att man i kommunala församlingar medvetet försöker hitta sätt att gå runt den lagstiftning som är överens om. Om detta sönderfall, som det är ett uttryck för när kommunala församlingar på det här viset försöker hitta kryphål i akt och mening att överpröva beslut som har tagit, inte uppmärksammas och fördöms hamnar vi snart i ett läge där vårt sätt att styra landet faller sönder. Jag tycker att det finns ett principiellt inslag i detta som är oroväckande, utöver den analys som gör av karaktären feministisk analys. Det är före skatt det handlar om. Det inser alla inte kommer att bidra till att göra någon vare sig friare eller lyckligare. Det låser däremot fast människor i beroenden och könsrollsmönster, någonting som vi måste vara överens om att bekämpa. Den här frågan innebär att repliken med statsministern fördes kring en tredje parts synpunkter. Jag är beredd att lämna ordet till en riksdagsledamot som önskar att göra ett inlägg kring den fråga som berördes. 79 (): Jag vill påminna om att inte är överens om den politik som säger att bestämmer över enskilda familjer. och andra borgerliga partier vill faktiskt ha en annan tingens ordning. Det är viktigt att påminna om detta. Vi måste se att familjer är olika, och vi som föräldrar måste myndigförklaras. Varför tycker inte om föräldrar? 80 Statsminister (): Efter detta inlägg är man fullständigt tillintetgjord, särskilt som man själv är förälder och kämpar tappert med det. Jo, jag tycker nog om föräldrar. Det gör vi alla här i kammaren. Men vi har valt att se på hur vi ska organisera barnomsorg och för barnen på lite olika sätt. Vi har byggt upp en omfattande verksamhet med ett starkt pedagogiskt inslag som vi betalar för tillsammans. Det ligger i barnets intresse. Det ger många föräldrar tillsammans med barnen en bra föräldraförsäkring och en stor frihet att välja sin egen livsstil. Vi vill inte bryta sönder detta genom att införa ett vårdnadsbidrag. Det är inget motiv att en minoritet i är för obstruktionen av beslut när en kommun gör det. Det understryker bara det mycket märkliga i situationen. Har vi varit överens och tagit beslut i denna kammare efter en valrörelse måste vi våga hävda demokratiskt fattade beslut, annars hamnar vi i ett mycket konstigt läge. Därmed är tiden för statsministerns frågestund till ända. Vi tackar statsministern och ledamöterna. 7 § Svensk handelspolitik i WTO:s Doharunda Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU7 Svensk handelspolitik i WTO:s Doharunda (skr. 2005/06:9). 82 PER (): Det är som vi i den här talarstolen pratar om saker som har blivit sämre, om problem och om katastrofer. Men det händer också då och då att vi är ganska nöjda över att saker och ting har blivit bättre, även om vi av naturen alltid ser möjligheter för saker att bli ännu lite bättre. Världens tillstånd är ändå sådant att flera hundra miljoner människor har lyckats ta sig själva ur fattigdom såsom FN definierar det, det vill säga människor som lever på mindre än . Det är någonting stort, det är någonting som vi ska vara glada för, och det är en process som vi ska se till att fortsätta och påskynda. Demokrati är naturligtvis en viktig komponent i detta. Mänskliga rättigheter är en annan mycket viktig komponent. Insyn, yttrandefrihet och pressfrihet är andra ingredienser. Men frihandel och decentraliserad marknadsekonomi kanske är de två viktigaste sakerna. Det är i skenet av det som den här debatten, som handlar om WTO och Doharundan, är så viktig. Fri handel är för både i-länder och en möjlighet och en chans att få en värld som är drägligare. Länder som samarbetar och handlar fritt med varandra lever ofta i samförstånd. De får tillväxt. De känner säkerhet, därför att man inte brukar gå i krig med länder som man har mycket handel med. Frihandeln har också bidragit till att öppna slutna samhällen och göra dem lite mer demokratiska, även om de är långt ifrån demokratiska enligt vårt sätt att se på det. Jag skulle vilja ge en eloge till , som som näringsminister och handelsminister har fullföljt en lång svensk frihandelstradition. När näringsutskottet besökte var det ganska lätt att vara svensk politiker. Var vi än kom var man mycket nöjd med den svenska positionen och med att själv hade stuckit ut hakan lite grann och var villig att ta lite smällar från några av våra EU-bröder och systrar. Jag vill ge detta beröm, och jag vill att det förs till protokollet. Regeringen bedriver en bra handelspolitik. Vi har också ett bra samarbete. Jag tycker att det fungerar bra nu både med och med näringsutskottet. Vi får den information vi behöver, och vi blir uppdaterade allteftersom vi kommer närmare den tidpunkt då några av oss ska åka till och vara med vid detta toppmöte. Som det hörs på mig är vi till stora delar nöjda med regeringens redogörelse som den är i skrivelsen. Det finns dock några små saker som jag ändå skulle vilja ta upp. Det första tror jag mest är ett förbiseende. Själva skrivelsen har fått en liten slagsida mot att det är export som är bra. Ju mer man kan exportera och ju mindre man behöver importera, desto bättre är det. Det är naturligtvis inte sant. Det fina med frihandel är ju att det är bra för båda parter. har stor nytta av att konsumenter kan köpa billiga högkvalitativa varor från länder runtom i världen. Det tror jag är en av huvudorsakerna till att vi har haft så låg inflation . Men alltför ofta framställer man handelspolitik som ett förhandlingsspel där målet är att tillförsäkra det egna landets företag så gott tillträde som möjligt, medan de utländska företagen ska begränsas och hållas borta lite grann från den inhemska marknaden. I själva verket är det precis som jag sade oerhört viktigt att inse att frihandel bara har vinnare. Ökad specialisering mellan länder gör, på samma vis som ökad specialisering inom ett land, att priserna blir lägre, att lönerna blir högre och att nyttan av tekniska framsteg snabbare kan spridas. Vi moderater tycker att EU bör gå före WTO-förhandlingarna och avskaffa de låga tullsatserna, stegvis sänka de höga tullsatserna, direkt avskaffa exportsubventionerna samt stegvis minska jordbrukssubventionerna . Vi har också ett annat område där vi skiljer oss åt inte bara i hur vi uttrycker oss. Det gäller GATS. Näringsministern vet lika bra som jag att det finns en skillnad mellan de borgerliga å ena sidan och Socialdemokraterna och å andra sidan i hur vi ser på handel med tjänster i allmänhet, och framför allt när vi kommer in på områden som till exempel sjukvård och utbildningstjänster. Jag hoppas ändå sakta men säkert kunna få och många andra socialdemokrater att se möjligheterna som finns även på detta område. Jag tror nämligen att hälsosektorn i vid bemärkelse allt från våra läkemedelsföretag och våra biotekföretag ned till , och några av våra sjukhus kan vara mycket viktig i en ny exportnäring som kan komma . Jag kommer att kämpa för att steg för steg få er att förstå att det som är bra när det gäller handel med varor också är bra när det gäller handel med tjänster. Bara för att man öppnar de här två områdena behöver man ju inte införa full finansiering direkt från patienten. Självfallet kan vi ha kvar vårt system som innebär att patienten betalar en mycket liten patientavgift och att sjukvård är någonting som är skattefinansierat. Sammanfattningsvis, fru talman, har en bra position inför . Men det ser inte ut att bli någon riktig succé, åtminstone inte någon lätt hemtagen succé. Eftersom detta rör tusentals, till och med miljontals, människors möjlighet att ta sig själva ur fattigdom och dessutom handlar om möjligheter för svenska företag att bidra till att det svenska välståndet blir större så får vi inte ge upp. Vi kommer att ge allt det stöd vi kan för att Hongkongtoppmötet inte ska bli ett fiasko. Jag har en liten fråga till näringsministern, som ju sitter lite närmare förhandlarna än vad vi här i gör: Kan han berätta lite grann om vad som har hänt både positivt och negativt i spelet inför toppmötet? 83 (): Det är skamligt att västvärlden å ena sidan säger sig vilja utrota fattigdomen i världen men å andra sidan inte är beredd att göra vad som krävs för att nå detta mål. 1,2 miljarder människor i världen lever under extrem fattigdom. Mer än 800 miljoner människor går till sängs hungriga , och mer än 30 000 barn dör av fattigdomsrelaterade orsaker. EU:s jordbrukssubventioner gör det omöjligt för människor att höja sin levnadsstandard genom export till EU. I en rapport från sägs det att sänkta jordbrukssubventioner skulle lyfta åtminstone 140 miljoner människor ur fattigdom och hopplöshet. EU vill utveckla ett ekologiskt hållbart jordbruk med en hög nivå av djurskydd, och det är upplyftande. Men den politiken leder till att tusentals människor dör av fattigdomens följder. Vi dödar genom att förstöra andra människors utkomstmöjligheter, och det borde vi i ett civiliserat inte leva med. Den europeiska kon får , medan av befolkning lever på . En politik som ger glada kossor på ängar och svältande människor i tredje världen är en moralisk katastrof. Denna politik, som kostar omvärlden så mycket, har inte ens gynnat européerna själva. Dyrare mat och höjda skatter har blivit följden. Den har inte ens skyddat dem som det var mening att skydda, det vill säga de vanliga bönderna i . Utslagningen av bönder har fortsatt. Det är stora livsmedelsindustrier, jordägare och storbönder som är vinnarna i denna politik. Vi kan inte acceptera detta tillstånd. Det finns ingen annan väg ut ur EU:s moraliska träsk än att helt och hållet avskaffa jordbrukssubventionerna. Det har gjorts förr av andra utan några större problem, och det kan vi också göra, bara viljan finns. EU:s oförmåga att komma överens om ett vettigt erbjudande på jordbruksområdet har startat rykten om att framgångarna man väntar sig i kommer att utebli. Och även om man kommer överens om något, kommer det inte att vara det genombrott som främst fattiga länder i skulle behöva och väntar sig. Förhandlingarna i misslyckades på grund av att EU och inte erbjöd tillräckligt. Julipaketet, det vill säga rambeslutet som fattades , ansågs som en framgång, men grusas våra förhoppningar igen. Världens fattiga kan tydligen inte förlita sig på västvärldens ledare. När det väl gäller är vi inte redo att släppa till på något sätt. Solidaritetstanken gäller tydligen bara när det handlar om bistånd. När det kommer till ömsesidig respekt och lika villkor vill vi inte vara med längre. Om de fattiga inte kan lita på oss i väst att göra rätt, förlitar jag mig på dem. Jag tror att de fattiga länderna är tillräckligt starka för att avböja det skamliga bud som och EU väntas lägga fram. Misslyckandet i var den första dragkampen som vann. vet vad de vill, och de har också redskap att kräva det. med i spetsen fick rätt i en tvist med om subventioner till bomullsodlare. De fick också rätt i kampen mot EU när det gäller EU:s subventioner till våra sockerodlare. Det är olagligt helt enkelt. Fortsätter med samma strategi dröjer det inte särskilt länge förrän de har bevisat att hela vår gemensamma jordbrukspolitik är olaglig. När det händer står EU med rumpan bar. Då har vi inte längre någonting att förhandla med eller om. Det borde ligga i EU:s och intresse att utnyttja den lilla fördel vi har till att erbjuda något rejält på jordbruksområdet och i gengäld kräva marknadsutrymme i . Det kritiseras att EU på sin önskelista har krav på att öppnar sina marknader för vattendistribution som är en del av , det vill säga tjänstehandelsavtalet. Jag inser inte varför det skulle vara ett problem att öppna denna marknad när ett land inte självt mäktar leverera vatten till sitt folk. Det viktigaste måste väl ändå vara att också de fattiga har rätt till och tillgång till rent vatten oavsett vem som distribuerar det. Vi ska komma ihåg att GATS inte tvingar någon att öppna en marknad eller en sektor som inte redan är öppen. Problemet med många utvecklingsländer är att inte ens staten är verksam inom den sektorn. Dessutom är det en naturlig sak att alla länder lägger fram sina önskemål beroende på vad de anser vara bäst för sitt folk och sina företag. Skulle uppleva dessa krav som alltför långtgående kommer de att tacka nej till dem. Det är maktkampen i ett bevis på. Intresseorganisationer och vissa utvecklingsländer ställer krav på att borde få möjlighet att skydda sina marknader tills de är ekonomiskt starka nog att öppna dem.