prot · GS0973 · 2005-02-10 00:00:00 — Om utrikesministern inte tar ställning till uttalande för TT måste man uppfatta det som att det är hans uttalande och hans syn på den lettiska regeringen och dess påstådda antifackliga hållning som också är den . Det finns ännu ingen dementi från den på denna punkt. Jag vill understryka att jag vill ha ett svar på frågan. Är det regeringens syn på att den driver en antifacklig politik och att den har en hets mot starka fackföreningar? 18 Utrikesminister (): Jag tycker att både och jag ska akta oss att utifrån någon specifik diskussion om en specifik fråga med särskilda förhållanden dra några generella slutsatser. Jag är fullständigt övertygad om att varenda ledamot av den har samma uppfattning som jag. Alla regeringar i EU anser att fackliga organisationer är viktiga. På olika sätt i olika länder stöder man utvecklingen av demokratiska fackliga organisationer. Vad som sedan förevarit i en enskild diskussion om en särskild händelse tror jag inte vare sig eller jag egentligen kan döma i utan bara de som deltog i den diskussionen. 19 (): Min fråga går till . När det gäller att ställa hårdare krav på elbolagen efter stormen som främst drabbade har regeringen vidtagit åtgärder. Men är det flera tusen abonnenter som är utan el, och de förväntas vara det ytterligare ett tag. För den enskilde medborgaren är det naturligtvis oerhört ansträngande och besvärande. Många mår väldigt dåligt. visar stormens effekter på vår sårbarhet och vårt stora elberoende. Det understryker behovet av en långsiktig energipolitik. Jag vill fråga statsrådet vad regeringen har för planer när det gäller att trygga framtidens energi- och elförsörjning. 20 Samhällsbyggnadsminister (): Också jag vill understryka den enorma omfattning som stormen hade och de konsekvenser den hade och fortfarande har för många konsumenter i framför allt . I morse var det ungefär 4 000 hushåll som fortfarande inte har fått tillbaka sin ström. Stormen understryker det som inte har varit någon överraskning för någon men som blev väldigt tydligt, nämligen beroendet av el. Arbetet som regeringen har är akut men syftar också långsiktigt. Staten ska å medborgarnas vägnar ställa tydligare och mer precisa krav på dem som ska leverera el. Men vi ska också driva en oerhört omfattande och framåtsyftande politik för att trygga energiförsörjningen på . Alla länder står inför den svåra men oerhört viktiga uppgiften att ställa om energisystemen från ändliga och miljöfarliga källor som uran och olja till oändliga och miljövänliga energikällor. Det bottnar i framför allt i vind, vatten och bioenergi. Det framåtsyftande arbetet gör att vi kan trygga energiförsörjningen. Elbolagen måste med tydligare krav visa att de kan leverera el till kunderna. 21 (): Tack för svaret. Jag tror att det är oerhört viktigt att regeringen i den här frågan verklighen har en långsiktighet i sin planering. Det är av största vikt att både enskilda medborgare men också företag inte minst på landsbygden kan känna den tryggheten i den framtida elförsörjningen. Då menar jag inte enbart när det är stora naturkatastrofer, utan även i vardagen. Det är en av de allra viktigaste faktorerna för utvecklingen i vårt land. är det viktigt att vi bygger in ett miljötänkande i planeringen. Lösningarna ska inte bara vara bra för oss som lever och verkar just utan också för framtidens generationer och för den miljö de har att leva och verka i. Jag skulle gärna vilja att statsrådet lite grann kunde utveckla regeringens tankar om just denna del av den framtida energi- och elförsörjningen. 22 Samhällsbyggnadsminister (): Jag ska på denna korta tid försöka ge en bild av det här. Energin, har någon uttryckt, jag tror faktiskt att det var , är blodomloppet i välfärdsbygget. Fungerar inte energin fungerar i stort sett inget annat heller i välfärdssamhället. EU har satt upp ett väldigt ambitiöst mål om att ställa om till förnyelsebara energikällor till på lång sikt. Det gäller att vi fortsätter vårt arbete med att göra det kommersiellt möjligt att introducera ny teknik, att energieffektivisera, vilket vi satsar stora resurser på . Vi måste också bygga vidare på förutsättningarna för biobränsle, vatten, sol och vind. Det gör att jag känner mig övertygad om att både konsumenter och näringsliv ska veta att blodomloppet, energin, i välfärdssamhälle kommer att finnas också . Och det kommer att vara mer och mer miljövänligt. Det är det som alla länder står inför. Vi ligger långt framme. 23 (): satsar just nu stort på ett världsrekordförsök. Gällande världsrekord är och lyder , och . ska ett par från försöka slå det här rekordet. Det handlar om ett försök i längsta kyss. Jag vill fråga vård- och äldreomsorgsministern: det här ett bra sätt att använda pengar på? 24 Statsrådet (): Kyssfrågan ligger utanför min kompetens. Men jag vill ändå säga att min bedömning generellt sett när det gäller är att man utvecklas på ett bra sätt. Vi har ett bra apotek i som förbättrar sin tillgänglighet och sin service. Inte minst gäller detta information som kan nås via Internet. Om man använder en mer spektakulär händelse för att öka uppmärksamheten för de informationstjänster och andra tillgänglighetstjänster som man har inom så må det väl vara hänt. 25 (): Syftet är ju att åstadkomma en bättre tandvård hos oss medborgare. Det torde nog ändå vara så att de flesta upplever att det skulle kunna finnas andra metoder och bättre sätt att använda pengar på än just denna mycket omfattande annonskampanj. 26 Statsrådet (): Det pågår omfattande informationsinsatser som gäller munhälsan från , och det är det som pengarna satsas på. Jag tycker att det ligger utanför mitt kompetensområde att här i döma om huruvida man använder rätt metoder för att få uppmärksamhet och för att få fler människor att utnyttja de tjänster och den information som tillhandahåller och som jag överlag bedömer är av mycket hög kvalitet och av stor betydelse för den svenska välfärden. 27 (): Min fråga är till . Om fossilgasnätet byggs ut enligt industrins planer på åtminstone gas så leder detta till en bruttoökning av koldioxidutsläppen med ungefär . I huvudsak kommer gasen varken att ersätta olja eller kol. Eldningsolja håller på att fasas ut ändå. Kol har också minskat. Kolet kan lika gärna ersättas med biobränslen utom i den malmbaserade stålindustrin, där det är för dyrt att ersätta kol med något annat bränsle. Om gasnätet byggs ut leder det därför till en ökning av koldioxidutsläppen med åtminstone . Det går inte att förena med klimatmål. Det slår mot biobränslena och mot energieffektiviseringen. Regeringen har full beslutsrätt i den här frågan. Är energiministern beredd att säga nej till de här stora ökningarna av utsläppen av koldioxid? 28 Samhällsbyggnadsminister (): Det frågar om kräver en viktig upplysning som inte nämndes. Det är inte så att det bara automatiskt blir större utsläpp av koldioxid, för nu har vi utsläppssystemet. Vi har handeln, som sätter ett tak. Det är en oerhört viktig förutsättning som ju redan radikalt har förändrat, och framför allt kommer att förändra, inte bara klimatpolitiken i världen och utan också energipolitiken. Det är ingen tvekan om, som jag sade i samband med den tidigare frågan, att de ändliga energikällorna, och dit hör oljan, det fossila, men också uranet, måste och kommer att fasas ut. Det är det förnyelsebara som måste ersätta. I är det framför allt vatten och biobränslen som är vår stora drivkraft, och det kommer det att vara även . Men det gäller också vinden och solen, som med bra stimulanser och bra tekniklansering kommer att ta större och större plats. Gas är på marginalen en energikälla som är fossil, absolut, men som har lägre utsläpp. Den stora gasledningen prövas ju nu utifrån miljöhänsyn. Den prövningen har inte kommit till regeringens bord , så den får vi återkomma till. 29 (): Det är ju riktigt att har ett tak och en bubbla att hålla sig till. Men om man tillåter utsläpp av koldioxid i den här omfattningen från ny fossilgas innebär det ju att andra områden måste minska sina utsläpp med motsvarande mängd för att det hela ska fungera. Det fordrar ju en konsekvent politik för att vi ska få ned koldioxidutsläppen. Det finns också andra områden där vi inte är så konsekventa, till exempel att torv har befrielse från koldioxidskatt. släpper ju ut mer koldioxid per energienhet än vad till och med kol gör. Så vi har inte en konsekvent politik för att få ned våra utsläpp, och det är ett bekymmer. Jag är glad över att även ministern anser att vi ska gå över till andra energikällor. Men är det inte dags då att komma i gång med det här? 30 Samhällsbyggnadsminister (): Det är inte bara så att det är dags att komma i gång med det. Vi har redan kommit i gång med det. Vi har kommit i gång med det mer än kanske något annat land i världen när man ser på hur stor andel av vår energi som redan kommer från de förnyelsebara energikällorna och inte från de ändliga, som är uran och de fossila bränslena. Jag tycker att vi har en konsekvent, framtidsinritad och i de flesta fall väldigt lyckosam politik på energiområdet som steg för steg leder oss in i det som framtiden kräver, förnyelsebart och miljövänligt. Det måste vara en kombination av många energikällor för att vi ska komma hela den vägen. I det sammanhanget finns också gasen. Just denna ledning prövas nu ur miljösynpunkt, så vi får se vad prövningen leder till. Men framtiden ligger i de energikällor som jag nämnde tidigare, i vattnet, i vinden, i solen och i biobränslena. 31 (): Min fråga är till skolministern. Den rör, precis som fråga, barndomsprojektet och . Vi har haft en skollagskommitté som föreslår ändringar i skollagen beträffande barnperspektivet. Det handlar min fråga om. Jag undrar om skolministern anser att de förändringar som föreslås i skollagen är tillräckliga för att förhindra en upprepning av den kränkande behandling som en del barn utsattes för i samband med barndomsprojektet. 32 Statsrådet (): Som jag nämnde tidigare följer jag naturligtvis behandlingen av den här frågan och försäkrar mig om att man går till botten med vad som har hänt och försöker reda ut det så att det inte händer igen. Men, fru talman, vi nöjer oss inte med detta. Vi har också en förhoppning om att komma fram med lagstiftning som ska förtydliga skolans ansvar. Det är som sagt till skolan föräldrarna lämnar sina barn. Min uppfattning är att det inte räcker med endast de förslag som finns i skollagsarbetet och de förslag som kommer från . Det är därför regeringen i vår kommer att föreslå för att också ha en speciell lag som ska garantera tryggheten och säkerställa studieron i skolan. 33 (): Det låter betryggande, men jag har en fråga i anslutning till fråga. Vi hörde hur skolministern sade att ansvaret var kommuns, för det är den som har ansvaret för skolan. Det håller jag med om. var det inte bara kommun utan även som var inblandad. undrar jag: Ska man inte som en skola kunna ha tillit när man har ett projekt med , en statlig skola? Ska man inte kunna lita på att det är bra för eleverna? 34 Statsrådet (): De sexåringar vi pratar om här kommer ju från kommun. Det var därför jag nämnde just den skolans huvudman. Jag tycker att det är positivt att skolan har ett samarbete med andra aktörer. Men jag vill ändå framhålla skolans ansvar för barnens och ungdomarnas trygghet. Det är till skolan som föräldrarna lämnar dem. Då är det viktigt att man i samarbete med andra aktörer, vilket jag i grunden är väldigt positiv till, säkerställer barnens trygghet. Det får inte vara så att man skjuter över det på någon annan och säger att de har ansvaret. Det är, som sagt, till skolan föräldrarna lämnar sina barn, och den måste de kunna lita på. 35 (): är ett land drabbat av många strider . Många somalier har flytt. Bara i finns det ca 6 000 somalier. Tusentals har dött, och många lever i misär på grund av de omständigheter som rått i . , som är ny president för , har vädjat om hjälp med en fredsstyrka på 20 000 man för att kunna ta kontrollen över landet. Mina frågor till utrikesministern är: Vilken roll spelar för fredsarbetet i ? Vad gör för att stötta exilregeringens strävanden att erhålla kontroll och fred i området? 36 Utrikesminister (): är engagerat i . arrangerade vi en relativt omfattande internationell konferens om situationen där. Vi planerar tillsammans med att ordna en givarkonferens. ger humanitärt bistånd och också visst bistånd för återuppbyggnad. finns det en övergångsregering och ett övergångsparlament i . Det gäller att ge stöd till dem så att man kan övergå till en permanent ordning. Det eldupphöravtal som finns har Afrikanska unionen åtagit sig att stödja genom en observatörsmission. EU är berett att bistå Afrikanska unionen i det arbetet. 37 (): Afrikanska unionen har verkligen försökt göra sitt bästa och även hörsammat presidenten, men det finns krafter som motsätter sig detta. Om AU ger efter eller inte visar kraftfullhet nog är risken överhängande att den nya somaliska regeringens trovärdighet urholkas. Vi får inte glömma att detta är den tredje eller fjärde exilregeringen. 38 Utrikesminister (): Jag delar uppfattningen att situationen är långt ifrån säker eller stabil i . Tvärtom har man stora svårigheter framför sig. Jag tror att det stöd som vi kan ge från europeiskt håll till Afrikanska unionen för att den ska kunna spela en stabiliserande roll är oerhört viktigt. Jag tror att det är viktigt med afrikanskt ägarskap i agerandet i , precis som i flera av de andra konflikthärdarna som finns i . Även om Afrikanska unionen är under uppbyggnad är den förvånansvärt kapabel. Det viktiga är inte minst att vi ger ekonomiskt stöd till Afrikanska unionen i dess strävanden. 39 (): har noterat en ökning av efterfrågan på hälsointyg från många arbetssökande, och även arbetsgivare efterfrågar arbetssökandes hälsoprofiler inför beslut om anställning. Det bekymrar oss kristdemokrater när det uppmärksammas att samhället selekterar gång på gång på det här sättet. Det beror troligen på medfinansieringen och det rådande läget inom ohälsoområdet. Min fråga till är: Var har statsrådet gjort för att komma till rätta med hotet om en allt tydligare selektering mellan olika grupper i samhället? 40 Statsrådet (): Jag upplever inte att det finns ett allvarligt hot om en ökad selektering på arbetsmarknaden. Vi har en selektering . Det har vi alltid haft. Företagen anställer längst framifrån i kön. Det är de som har en svag ställning på arbetsmarknaden som kommer sist i kön. Så är det . Jag tror att det kommer att vara så också fortsättningsvis. Jag tror inte att den förändrade ordningen när det gäller medfinansieringen för arbetsgivarna kommer att påverka det i någon högre grad. Om det gör det ska vi vidta åtgärder emot det. Om det mot förmodan skulle visa sig att det blir som en del är oroliga för, ska vi förändra på ett sådant sätt att vi motverkar en sådan utveckling. 41 (): är det ju som det är. Statsrådet har bevisligen gjort besök på olika ställen och hört att det finns risker för att enskilda arbetssökande hamnar vid sidan om. Vi kristdemokrater kan inte acceptera att det blir ett A- och ett B-lag på arbetsmarknaden. Det ska inte vara så att den som har sämre förutsättningar på grund av olika hinder i arbetslivet ska hamna sist. Vi ser den här medfinansieringen som ett stort hot. Det kan väl ändå inte nonchaleras eller negligeras av regeringen, utan den borde vidta åtgärder som gör att alla människor har lika förutsättningar att söka de olika arbeten som står till förfogande på arbetsmarknaden. 42 Statsrådet (): När vi formulerade förslaget till den här medfinansieringen förde inte minst företrädare för de borgerliga partierna och för arbetsgivarorganisationerna en ganska frän, och sannolikt från era utgångspunkter legitim, debatt om det kloka i att göra den här förändringen. Det har lett till att många arbetsgivare har blivit oroliga för vad den här förändringen kan leda till. har inrättat ett särskilt kundcenter som svarar på oroliga, osäkra, tveksamma och undrande arbetsgivares frågor. De får reda på hur den här reformen egentligen är utformad. Det har de inte fått riktigt klart för sig av den politiska debatten. Jag tror att den oro för de ekonomiska konsekvenser som man har haft tidigare kommer att klinga av. är välkomna i diskussionen framöver om de verkliga förändringar som äger rum. 43 (): fattade regeringen beslut i fråga om detaljplan för ett område vid Lillgrund i . Det var en detaljplan som antagits av kommun och överklagats av kommun. Detaljplanen gällde en vindkraftspark med 48 vindkraftverk på gränsen till kommun i . Regeringens avslag grundar sig enbart på ett tidigare tillståndsbeslut fattat enligt naturresurslagen. Jag skulle vilja fråga samhällsbyggnadsminister med vilken lämplighet ministern anser att en så stor vindkraftspark ska anläggas vid ett så tättbebyggt och naturkänsligt område. 44 Samhällsbyggnadsminister (): Jag skulle kunna kontra och fråga med vilken lämplighet en mycket stor kärnkraftsanläggning skulle placeras i närheten av två mycket stora och tättbebyggda storstadsområden som och . är frågeställningen hur vi ska gå över till förnyelsebara energikällor. Där kommer vindkraften att spela en allt större roll. Det kommer att kräva plats. Det kommer naturligtvis också att kräva en mycket ömsint hantering av vilka dessa platser ska vara. Det pågår nu ett spännande arbete där man har försökt peka ut vilka områden i , framför allt till havs, som är lämpliga för större vindkraftsanläggningar. Regeringen arbetar också med att utse en samordnare som ska bistå i detta arbete för att få fram allt nödvändigt underlag och också hantera alla de känsliga frågor som finns. I grunden menar jag att vindkraften måste få ta plats, men det är i första hand den havsbaserade som kommer att vara aktuell för vindkraftsutbyggnaden i stor omfattning. 45 (): Efter kommuns antagande av planen, men före regeringens beslut, har både i och kommit med riktlinjer om vindkraftverkens lokalisering. Man pekar bland annat på aktsamheten vad gäller närheten till boende. i uttalar också olämpligheten av att ha vindkraftverk i just . Med tanke på att det i princip är en industrianläggning som ska förläggas till , som ses mycket väl från , och att frågan ur ett mellankommunalt perspektiv kanske inte har beretts på ett alldeles utmärkt sätt, vore det kanske dags för regeringen att göra en överprövning av sina tidigare beslut. Som en liten kommentar till placeringen av skulle jag tro att det var en socialdemokratisk regering som tyckte att platsen var bra en gång. 46 Samhällsbyggnadsminister (): Ja, och det är en socialdemokratisk regering tillsammans med och som kommer att stänga den resterande reaktorn i . Jag tar verkligen frågeställningen på allvar, för hur vi än ser på vår energiförsörjning så kräver den anläggningar för vatten, för bioenergi, för vind eller för sol. De kommer att påverka miljön både för naturen och för oss människor. Vi kommer att se, inte bara från utan från många håll i landet, anläggningar som är livsavgörande för att vår energiförsörjning ska fungera . Men jag håller med om att det krävs en stor ömsinthet och balansgång när det handlar om att se till naturintressen och till människors intressen av att ha en dräglig miljö runtomkring sig. Det var därför som jag pekade på att arbetet nu är att i stället försöka se var i hela landet de mest lämpliga platserna finns för stor vindkraftsutbyggnad. Det är det arbetet som regeringen nu är inne i, och där behövs en samordning av olika intressen och frågeställningar. 47 (): Även jag har läst en intressant debattartikel . En enkätundersökning visar att av berörda kvinnor förlorar på att yrkesarbeta om man räknar bort kostnader för resor och lunch. Det är i så fall okej, verkade statsrådet mena, för mediciner och annat kostar ju så mycket. Självfallet ska ersättningen vid sjukdom vara rejäl. Men min fråga till arbetslivsministern är om han verkligen anser att det ska kunna löna sig mer att inte arbeta än att arbeta. 48 Statsrådet (): Om jag minns rätt var det samma fråga som jag svarade på . Jag tycker inte att det är meningsfullt att i debattera siffror som har presenterats i en debattartikel i dagens morgontidning. Jag vill nog titta på siffrorna väldigt mycket mer innan jag är beredd att kommentera dem närmare. 49 (): Det är rätt enkla kalkyler som man kan göra, och det är bra att arbetslivsministern ska titta på siffrorna. Men om det är så i den bästa av världar, som arbetslivsministern säkert anser sig leva i, att sjukförsäkringen är så generös att man inte förlorar något på att vara sjuk, tror då arbetslivsministern att detta för hållande kan ha något litet delsamband med att har ett mycket stort antal långtidssjukskrivna? Eller beror långtidssjukskrivningarna enbart på de andra faktorer som vi säkert kan vara överens om spelar den största rollen? 50 Statsrådet (): Jag förstår att i samma fråga tidigare och försöker få stöd för att kunna driva igenom sin politik, nämligen att sänka ersättningsnivåerna kraftigt. Det är det som föreslår i den allians som deltar i. Den vägen tänker vi inte gå. Vi tänker inte sänka ersättningsnivåer för lågt betalda undersköterskor eller för någon annan för den delen. Det var precis det förslag som någon debattör i dagens tidning kom fram till var nödvändigt att genomföra. Vi tänker inte göra det, och vi håller inte med om att det ens finns något skäl att göra det. Lokala byggprojekt för rimliga hyror 51 (): Min fråga går till samhällsbyggnadsminister mot bakgrund av att det runtom i pågår olika lokalt genomförda byggprojekt som ger bostäder till rimliga hyror. Det här behöver lyftas från att vara just lokala ljusglimtar till att faktiskt spridas i det närmast nationella mörker som råder i övrigt av höga boendekostnader i nybyggen. Vad har samhällsbyggnadsministern gjort för att det här ska bli något som faktiskt finns i hela landet? Och vad kommer samhällsbyggnadsminister att göra för att det ska byggas nya bostäder i hela med rimliga hyror? 52 Samhällsbyggnadsminister (): Regeringens ansvar är bland annat att se till att bostadsfinansieringssystemet är sådant att det verkligen både uppmuntrar och skjuter på arbetet med att bygga nytt, annorlunda och billigt för människor som har svårt att få en bostad. Det pågår en översyn av det framtida bostadsfinansieringssystemet som jag hoppas ska bli ännu ett exempel på hur regeringens politik kan bidra till att det som kan uppfattas som projekt mer blir en del i en sammanhållen bostadspolitik. Det handlar inte bara om studentlägenheter, utan det handlar om hyreslägenheter i största allmänhet. En del av svaret till är också arbetet med att försvara och modernisera hyresrätten som form så att den finns kvar och inte säljs ut, vilket är utvecklingen i många kommuner . ska det finnas både ägarhus och bostadsrätter men också hyreslägenheter till en sådan kostnad att också människor med vanliga inkomster har råd att bo där. 53 (): Jag är inne på samma tema och har en fråga till statsrådet . Jag skulle vilja veta vilka förslag samhällsbyggnadsministern avser att komma till med för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggande. Det finns en rad problem som har uppdagats på bostadsmarknaden. Väldigt många unga, barnfamiljer, äldre, ja, nästan alla grupper finns representerade bland dem som har svårt att hitta en bostad. Jag skulle därför vilja veta vilka konkreta åtgärder och förslag som kommer under detta . 54 Samhällsbyggnadsminister (): Det är en riktig beskrivning som ger, i alla fall av delar av bostadsmarknaden i . Det finns ju inte en bostadsmarknad, utan det finns många olika. Det finns en marknad i glesbygd där problemet kanske är det motsatta, att man har för många lägenheter och behöver få människor att flytta dit. Vi har storstäder och tillväxtorter där det verkligen är brist på bostäder. Svaret är delvis att få i gång bostadsbyggandet ännu mer. Det har satts i gång på allvar , också i .