prot · GS09135 · 2005-06-08 00:00:00 — Det om något tycker jag skulle vara bevis för att man har sett att det har varit ett fantastiskt bra arbete man har gjort, som har fått väldigt goda effekter både kvalitativt och kvantitativt. Jag måste då fundera på vad det är som är bakgrunden till att man inte ens ser det här värdet och att det skulle vara olyckligt om det får de effekter som det är på väg att få, nämligen att försätta dem i konkurs. Jag måste återigen komma tillbaka till frågan: Är det rimligt att regeringen skadar en civil samhällelig aktör på det här sättet? Tycker statsrådet att regeringen har agerat rätt och riktigt mot den här organisationen? Tycker man att det är rimligt att det är tjänstemän på som fortfarande framhärdar i att ej går att lita på? Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellationerna 2004/05:616 och 632 om fastighetsskatten samt 664 om kapitalavkastningen av bostäder 143 Finansminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att familjer tvingas flytta när grannarna säljer och om jag är beredd att fasa ut fastighetsskatten. har frågat mig om jag avser att komma med ett konkret förslag om att avskaffa fastighetsskatten och i så fall när. Hon har även frågat mig om jag avser att frysa fastigheternas taxeringsvärden. har frågat mig dels om jag avser att vidta några åtgärder för att minska beskattningen av boendet, dels hur jag ska öka legitimiteten i kapitalbeskattningen på bostadsområdet. Jag har valt att besvara interpellationerna i ett sammanhang. Jag vill börja med att säga att jag så sent som stod här i och debatterade fastighetsskatten. Jag sade då, och jag upprepar det igen: Vi har sänkt fastighetsskatten från till . Vi har infört en begränsningsregel för fastighetsskatt och en för förmögenhetsskatt som gör det möjligt för hushåll med lägre inkomster att bo kvar i sina permanenthus. Vi har höjt fribeloppet för förmögenhetsskatten. Vi har en dämpningsregel som fördelar en eventuell höjning av fastighetsskatten . Jag anser således att vi har regler som förhindrar just det är oroad över. Jag vill också påpeka, precis som nämner i sin interpellation, att vi har vidtagit olika åtgärder för att stimulera energibesparande investeringar. När det gäller övriga frågor är jag inte beredd att vare sig vidta åtgärder för att ändra principerna för uttag av fastighetsskatten, att frysa gällande taxeringsvärden eller att ta bort fastighetsskatten. 144 (): Jag tackar för svaret, även om jag inte är nöjd. Statsrådet svarar att regeringen har sänkt fastighetsskatten från till av taxeringsvärdet. Ja, men problemet för de boende är att de allra flesta i stället har fått mer än en fördubbling av taxeringsvärdet. Detta medför att man betalar betydligt mer i fastighetsskatt än vad man gjorde tidigare. Statsrådet säger också i sitt svar att regeringen infört en begränsningsregel för fastighetsskatten och en för förmögenhetsskatten som gör det möjligt för hushåll med lägre inkomster att bo kvar i sina permanenthus. Ja, det låter bra, men för många som fått nytta av begränsningsregeln på av hushållets sammanlagda inkomst står ändå hotet om att tvingas flytta kvar. Det beror på att energipriserna kraftigt har ökat, delvis med hjälp av skatter, på såväl el som olja och fjärrvärme, som renhållning och VA-avgifter också har ökat. Till allt detta kommer att bostadsinbrotten ökat kraftigt, vilket fört med sig att försäkringskostnaderna i många fall har fördubblats. Till allt detta kommer att många pensionärer har fått dramatiskt ökade kostnader för underhåll av fastigheten. I flera fall har jag mött pensionärer som själva har byggt sitt hus och lyckats betala av lånen för att kunna bo kvar på ålderns höst. Problemet är bara att när de blir äldre finns det en gräns när de kan stå på stegen själva och måla eller gå upp och laga på taket. Antingen får de då se hur huset förfaller, eller också måste de givetvis anlita dyra hantverkare. Detta har de inte råd med eftersom fastighetsskatten och andra ökade boendekostnader har stigit så kraftigt. Vad gäller dämpningsregeln, som innebär att höjningen av fastighetsskatten ska slås ut , är det i många fall bara ett sätt att förlänga pinan. En pensionär sade till mig: Jag tänker på den gamla schlagern me softly när jag vet hur det kommer att sluta. Allt jag byggt och kämpat för med redan skattade pengar ska tas ifrån mig . Vad säger statsrådet till den pensionär som drabbas på det här sättet? Står man öga mot öga med de drabbade håller det inte att bara säga att det tillskapats regler som förhindrar att de ska behöva sälja och flytta. Det går inte att blunda för att i verkligheten slår fastighetsskatten mycket hårt mot dem som har låga inkomster även om det finns begränsningsregler och dämpningsregler. Ännu hårdare blir det nu när fastighetsskatten kommer att chockhöjas. I min hemkommun ökar taxeringsvärdet på ett småhus med i genomsnitt en höjning . En beräkning från visar att skatten för den genomsnittliga småhusägaren ökar med över hela i 24 av kommuner. handlar det inte längre bara om kommunerna runt , utan den största skattehöjningen beräknas man få i . I höjs till exempel taxeringsvärdet . Enligt har taxeringsvärdet på småhus i många fall höjts med . Det är inte märkligt att många pensionärer känner sig förtvivlade. I min interpellation skrev jag om ett brev som jag mottagit. Jag citerar ur brevet: Vi fastighetsägare känner en stor sorg och tomhet. Liksom en stor uppgivenhet och vanmakt över reglerna för att kräva in beskattning för något som inte ger intäkter. Åtminstone inte så länge man använder sitt hus för att bo i. Det är mycket vi inte förstår. Vi förstår inte varför vi ska drabbas av ökad skatt bara för att några av våra grannar sålt. Vi får inte mer pengar att betala skatt med för det. Vi förstår inte varför vi skall tvingas att leva under ständig otrygghet och rädsla för att inte kunna bo kvar i våra hem. Vad ger statsrådet för besked till den här brevskrivaren? 145 (): Tack för svaret, statsrådet. Finansministern är inte beredd att vidta några som helst åtgärder, tror jag att hans anförande slutar med. Jag kan ändå inte låta bli att ge en bild från verkligheten. Av svaret att döma lever vi i olika världar, olika verkligheter, statsrådet och jag. Det är inte bara vattnet mellan och som skiljer. Kom gärna och hälsa på till kusten i , finansministern! Gör det gärna när kvällarna är mörka. Då ser man tydligt att det är färre och färre hus som det lyser i, i , , , och så vidare nere vid kusten. är hus och stugor i runt hälften av dessa samhällen sålda som fritidshus. Den bofasta befolkningen har inte längre råd att bo kvar. Jag förstår att finansministern tycker att detta låter som en litania som han möjligen har hört . Men inte förty är det vår uppgift, vi som bor på denna kust, att oförtröttligt påminna finansministern om att alltför många nu under skatter dignar ned. Föräldrahem måste säljas, och närheten till gamla näringar bryts. Principen för beskattning i , finansministern, har av tradition vilat på två ben. Den ska baseras på skatt efter bärkraft, och den ska vara förutsägbar. Principen gäller inte när det handlar om fastighetsskatten som betraktas som en skatt på kapitaltillgångar. Detta är lite oegentligt, tycker jag, eftersom köp av ny fastighet är momsbelagt. Därmed torde det vara att jämställa med förvärv av konsumtionsvara. Andra förvärv som kapitalbeskattas, som till exempel aktier, är ju momsbefriade. Det ena benet som skatteuttaget ska vila på är alltså bärkraften. Utvecklingen har, som vi alla vet, lett till höga fastighetspriser och dito höga fastighetsskatter, särskilt för invånarna i de bohuslänska kustkommunerna. Om man tittar på skattekraften hos invånarna i samma kustkommuner visar det sig att den i stor utsträckning ligger under indextalet 100. Det vill säga boendekostnaden i form av fastighetsskatt är högre än i de flesta andra områden i medan däremot betalningsförmågan är lägre än genomsnittet i . Effekten blir att två socialdemokratiska slagord smulas sönder. Det ena är: Med skatterna minskar vi de ekonomiska och sociala klyftorna. Det andra slagordet jag delar verkligen insikten i det är: Hela ska leva. De som blir kvar är de som har råd, det vill säga plånboken får råda. Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att leva upp till visionerna om att minska de sociala klyftorna och också låta kustsamhällena, det vill säga hela , leva? 146 (): Även jag vill tacka statsrådet för hans svar. Han har lagt ned stor noggrannhet på det. Det är inte så långt, men varje ord är säkert vägt på guldvåg. Jag har egentligen ställt två frågor. Vad ska de enskilda spara in på för att ha råd med skattehöjningen? Det är den första frågan. Tyvärr har statsrådet inte haft möjlighet att svara på den. Jag upprepar den: Vad ska de enskilda spara in på för att ha råd med skattehöjningen? Den andra frågan, som är mera statsfinansiell och närmast filosofisk, är: Har kapitalavkastningen på bostäder och bostadsrätter och småhus höjts så mycket att det motiverar denna mycket kraftiga skattehöjning som är ? Jag har tyvärr skrivit 2006. Det ska vara 20062008. Jag vill gärna rätta det och säga att det har fallit bort. Det är de två frågorna. Jag har svårt att tolka statsrådets svar på annat sätt än att statsrådet, åtminstone , har beslutat sig för att vi under de här tre åren bör ha en kraftig höjning av skatten på boendet, i storleksordningen 6 miljarder. Jag har räknat med 6 miljarder. Det kanske kan vara lite mer eller mindre, men det är den storleksordningen. 6 miljarder är ganska mycket pengar, även för en finansminister. Finansministern och jag har ofta diskuterat hur mycket pengar hundra miljoner och några miljarder är. är, även om det är utslaget på många boende, väldigt mycket pengar. Det tycker jag att vi ska ha klart för oss. Jag har i den här interpellationen försökt diskutera grunderna för bostadsbeskattningen. På den punkten är jag lite besviken på att jag inte har fått något gensvar när det gäller de principer som jag säger att den nuvarande beskattningen bryter mot. När det gäller skatt efter bärkraft ger finansministern ett svar det ska jag gärna medge. Det är de här takreglerna. När det gäller likviditetsprincipen får man inte ens en antydan till ett svar. Det är den andra principen. Påverkansprincipen är då något påverkad av det som kallas dämpningsregeln. Man kan säga att införandetiden dämpar detta något, även om det är att gå ganska långt, så att säga, när det gäller principerna. De boende har under fått vidkännas ganska stora förändringar i förutsättningarna. Under finansminister tid togs räntebidragen bort. Socialdemokraterna lovade att återinföra dessa, inför valet . Det kunde man inte hålla. Jag tycker att det var bra att ni bröt det löftet, men har det blivit en explosion på småhussidan. är situationen den, finansministern, att det är väldigt många familjer som inte har råd att bli rikare. Det är det som har blivit problemet. Vi har på många håll inte råd att bli rikare, som och många andra beskriver här. Vi har inte råd att bli rikare, för då har vi inte råd att bo kvar. Det är den frågan som jag tycker att man måste diskutera. Vad ska vi som bor spara in på? Sedan kommer vi att få en annan fråga från finansministern det vet jag när finansministern har lagt beslag på de här pengarna: Vad vill ni spara in på? Jag menar att den viktiga frågan är: Vad ska vanliga människor spara in på för att ha råd med finansministerns höjda skatter? 147 (): Jag vill tacka interpellanterna för deras interpellationer. Att jag bestämde mig för att gå upp i den här debatten beror på finansministerns svar. I den sista meningen säger han så här: När det gäller övriga frågor och det gäller de frågor som jag faktiskt är intresserad av är jag inte beredd att vare sig vidta åtgärder för att ändra principerna för uttag av fastighetsskatten, att frysa gällande taxeringsvärden eller att ta bort fastighetsskatten. Det tyckte jag var intressant. Han var inte beredd . Det inger mig en förhoppning, trots allt. Jag tror ju att finansminister inte hade varit finansminister om han inte var en klok och lyssnande människa. Jag tror också att han har hört ropen på hjälp från kommunalråden i hans egna led, nere i . Jag, liksom , representerar . Jag bor också på en ö. tog upp just det här med skatten i sig och bristen på medel för att man ska kunna underhålla ett hus. Det tycker jag att Socialdemokraterna kraftigt har missat när det gäller fastighetsbeskattningen och när man talar om att man har den här begränsningsregeln. Jag kan säga, , att vi är många barn till föräldrar ute i skärgården som har köpt husen för att våra egna föräldrar ska kunna bo och för att vi ska kunna underhålla husen. Det är alltså nödlösningar hos väldigt många. Jag hoppas att har läst förslag. Den kommun jag representerar, Tjörns kommun, har många fritidsbostäder. I vårt förslag, förslag, ligger det förslag om en avgift. Jag vet att också de socialdemokratiska ledamöterna i pläderar för en avgift. En avgift skulle också bli ett incitament för just byggandet, för näringslivet och den delen. Jag lyssnade med intresse på finansministerns förra debatt. Han sade bland annat att vi i alliansen har bortsett från att det handlar om 20 miljarder i inkomst till staten. Men om man ser på vårt förslag ser man att det handlar om 7 miljarder i skattelättnader för de boende. Jag skulle vilja vädja till finansministern att han läser vår budget utan att somna. Jag hörde ju också i debatten att det är ett bra sömnmedel att läsa andra partiers motioner. Men läs vår motion! Jag vill ha svar på frågan om vad nuläget betyder för finansministern. Är det att inför valet komma med något ytterligare förslag? 148 Finansminister (): Jag kan intyga för att jag är en lyssnande person. Huruvida jag är klok eller ej överlåter jag åt kammaren och svenska folket att bedöma. I min roll som finansminister har jag att lyssna till många. Jag har att lyssna till barnfamiljer, till pensionärer, till poliser som vill ha bättre och dyrare vapen, till sjuksköterskor som vill ha fler arbetskamrater i vården och till tredje världens hungrande människor som vill ha ett ökat bistånd. Det är min vardag. Jag ska lyssna. Naturligtvis lyssnar jag också till villaägare villaägare som känner sig ha ansträngd ekonomi. Det är i ljuset av det sista lyssnandet, om man så vill, som man ska läsa de åtgärder som regeringen har föreslagit och som har godkänt . Låt mig gå igenom dem, för det här är viktiga regler. De ska sättas in i det sammanhang som vi nu diskuterar. Först och främst är det dämpningsregeln. Den gäller höjningen av fastighetsskatten, som följer av att taxeringsvärdena höjs. Att taxeringsvärdena höjs ska vi vara glada över, för det är ett uttryck för att marknadsvärdet höjs, att det går bra för och att vi inte har prisfall utan tvärtom en ökad värdestegring på våra fastigheter. De höjningarna innebär att fastighetsskatten kommer att höjas. Den höjningen alltså skattens höjning ska slås ut och fördelas , precis som sade, fram . Det andra är begränsningsregeln för fastighetsskatten. Den innebär att fastighetsskatten inte kommer att utgöra av summan av hushållets förvärvsinkomster och kapitalinkomster och av den beskattningsbara förmögenheten minskat med fastighetens taxeringsvärde till den del som understiger . Det är en viktig regel för att de hushåll som har villor och som har de knappaste marginalerna inte ska behöva betala i fastighetsskatt av summan av hushållets samlade inkomster. Dessutom finns det en begränsningsregel vid eventuell förmögenhetsskatt som gör att de som har fått begränsad fastighetsskatt och som betalar förmögenhetsskatt för sin permanentbostad kan tillgodoräknas begränsningen även för den del av förmögenhetsskatten som hänför sig till den permanenta bostaden. Begränsningsregeln omfattar de skattskyldiga som har en hushållsinkomst som inte överstiger . För mig är det här kloka, rimligt avvägda begränsningsregler. De gör att framför allt de hushåll som har begränsade resurser har möjlighet att bo kvar i sina hus. Jag är den förste att höra den diskussion som finns om fastighetsskatten. Men det som förvånar mig är övertonerna i debatten. När jag lyssnar på företrädarna för oppositionen här så hör jag att ni beskriver fastighetsskatten som systemvidrig, som en oerhörd pålaga och som någonting som driver människor från hus och hem. Men om ni nu har den uppfattningen varför drar ni då inte ett streck över den här inkomsten i statens budget och föreslår rakt av att den ska avskaffas? Den frågan tycker jag att ni är skyldiga att svara på. 149 (): Statsrådet säger att man ska lyssna. Det ska vi nog göra noga, vi politiker. Men jag tyckte att statsrådet hade lyssnat väldigt lite på oss interpellanter. Vi fick möjligtvis svar på en fråga, och jag tror att vi tillsammans ställde sju frågor. Något föraktfullt talade statsrådet om de här villaägarna. Men det är faktiskt så att alla får vara med och betala fastighetsskatten även de som bor i hyreslägenheter. Det är bara det att då får fastighetsägaren betala fastighetsskatten. Sedan får han i stället ta ut det av hyresgästerna. var jag och några andra moderatpolitiker ute i skärgården, där vi fick träffa några åretruntboende. Jag har med mig det senaste numret av här. En rubrik lyder: Han nekas sälja sin mark för att klara fastighetsskatten. Det står också att när , boende på , har betalat sin fastighets- och förmögenhetsskatt så har han kvar att leva på . Pensionären får ut i pension , men måste betala i förmögenhets- och fastighetsskatt. Det beror på att han har kvar ett litet fritidshus där mormor och morfar bodde. Eftersom begränsningsregeln inte gäller för fritidshus har han hamnat i en ond cirkel. Är finansministerns råd till att han ska tvingas sälja sommarbostaden, där han har sina rötter? Hitintills har han hjälpligt klarat ekonomin genom att köra buss för att få pengar till kläder och mat. Regeringen tycker att boendet i skärgården ska beskattas hårt. Men tänker då inte regeringen på hur åretruntboendet i skärgården drabbas? Sommarhalvåret i skärgården är en fin upplevelse för alla, men sedan kommer hösten och vintern med stormar, snö och kyla. är det till och med svårt att nå fastlandet. Vill inte regeringen ha kvar några som bor åretrunt ute i skärgården? För att klara de höga skatterna planerade att stycka av ett par tomter. Men då sade nej. Det har också visat sig att strandskyddat område ej får hyras ut. Därför är det förmodligen kört för pensionären den dagen han inte längre orkar köra buss. interpellerade jag dåvarande finansministern om de höga taxeringsvärdena på nästan osäljbara tomter i mitt hemlän . Det visade sig att taxeringsvärdena på fritidstomter i vissa fall blev upp till sex gånger så höga som marknadsvärdet. idoga ansträngningar att sälja en tomt fick pensionären ut . Taxeringsvärdet, som var högre än försäljningsvärdet, hade medfört att han tvingats betala skatt för ett helt felaktigt marknadsvärde. I den tidningsartikel jag visar här säger på skattemyndigheten i att hans uppfattning är att något måste göras åt det här. Tänker statsrådet göra något? Vad jag förstår gjorde inte något åt det här. Men frågan kvarstår: Varför ska en pensionär tvingas betala fastighetsskatt på ett värde som ligger tre á fyra gånger över marknadsvärdet? Det är inte märkligt att många människor blir förtvivlade. Vi moderater vill avskaffa fastighetsskatten. Det tar tid, statsrådet, för den ger lite över 20 miljarder. Men vi har med en avveckling som går sakta. Som ett första, steg föreslår vi att skatteuttaget för småhus begränsas. Detta görs genom att det införs ett tak för hur hög skatten kan bli. Som högst kan skatten bli per kvadratmeter värdeyta ungefär lika med boyta och per kvadratmeter tomt, dock maximalt för tomten. 150 (): Jag fick inte mycket till svar av finansministern på mina frågor, men jag ska börja med att besvara finansministerns frågor till mig. Marknadsvärdena hos mig i norra beror inte så mycket på att det går bra för , utan på att det går bra för . Jag tycker att det är vulgärt och mycket förenklat att säga att vi vill dra ett streck över fastighetsskatten. Så är det inte, och det vet finansministern. Vi är några partier som tycker att det är dags att påbörja nedtrappningen av fastighetsskatten, och det är någonting annat. Det talades tidigare om att man skulle beskatta människor efter bärkraft. Men skatten ska också vara förutsägbar, och det låter ju rimligt. Den ekonomiska situationen för de flesta svenskar är sådan att man inte tål överraskningar. Marginalerna är för små. Väldigt många är nu i dagarna ängsliga över vad det underlag fastighetstaxering som ska komma från lantmäteriet ska ge för resultat. Den genomsnittliga ökningen beräknas till . Det finns beräkningar som talar om ökningar på 40, 50 och i en del av kustområdena som ligger mig nära. Sådana siffror har cirkulerat. Då är ett genomsnitt föga intressant för enskilda människor. Den enda som kan ha glädje av genomsnittssiffror är väl just finansministern, som då kan räkna in pengarna i sin kassakista. För kustkommunernas befolkning är juni månad en ängslans tid. Det finns ett talesätt som säger: Egen härd är guld värd. Huset och hemmet är en del av en människas livsverk och inte ett marknadsvärde. Huset hörde ihop med en själv i lika hög grad som familjen och gav självkänsla och stolthet. Ofta fick man till och med tillnamn som hörde till huset. Ingenting betydde mer för tryggheten än att ha sitt hem. Det var också en försäkring för ålderdomen. Det är också många som tänker på det sättet: Vi har betalat av lånen, och när en av oss blir ensam har den andra råd att bo kvar. Men det hjälper inte att ha sitt skuldfria boende. Statsministerns talesätt att den som är satt i skuld inte är fri och tvärtom gäller inte för fastighetsskatten. Jag tror mig veta att finansministern nu kommer att fortsätta att tala om begränsningsregler eller att gå och låna i bank för att betala skatten. Men alla dessa nya regler visar bara att skatten har nått till vägs ände och behöver avvecklas. I mina ögon är fastighetsskatten orättvis. Kostnaden för fastighetsskatten varierar stort beroende på den så kallade lägenhetsfaktorn. Det är den som vi moderater i första hand siktar in oss på. Jag menar att skatter inte ska vara beroende på var man bor utan hur man bor. Fastighetsskatten är och kan vara miljönegativ, det vill säga att förbättringar i boendet av olika slag belönas med högre skatt. Den avfolkar skärgårdarna. Det är trevligt att det kommer många turister och många sommarboende till och andra kustområden. Men jag tror inte att man bara vill komma till en badbalja. Turism förutsätter att man har en levande befolkning och levande skärgård. Det värsta med fastighetsskatten i mina ögon är att den minskar statens legitimitet i och med att det inte är möjligt att förutse vilken skatt som ska komma att tas ut. Det är allvarligt. 151 (): Jag tycker liksom finansministern att det är väldigt viktigt att vi har rättvisande taxeringsvärden. Det är en viktig utgångspunkt att vi ska ha det. Därför föreslår jag till exempel inte någon frysning av taxeringsvärdena eller någonting sådant. Jag går den andra vägen. De två frågorna jag ställde är fortfarande desamma. Jag kan ta dem i omvänd ordning. Har kapitalavkastningen på bostäder, bostadsrätter och småhus, ökat ? Det är den första frågan. Den andra frågan är: De som får höjd skatt under dessa år, vad ska de spara in på? Statsrådet tar alltid den motsatta ståndpunkten. Det kan vara naturligt för en finansminister att ställa frågan: Vad vill de andra partierna när staten väl har fått in pengarna och man ska spara in på något? Det är väldigt svårt att spara in på saker och ting när man väl fått pengar i plånboken. Då har man en tendens att göra av med dem. Det tror jag gäller inte bara staten utan både mig och finansministern. Det är lätt att göra av med dem. Men har man dem inte, och avstår från dem från början, så kan man inte göra av med dem.