prot · GS09109 · 2005-04-21 00:00:00 — Vi har i förhållande till vår stora geografiska yta ett jättebeting, men trots det lägger vi proportionellt sett väldigt mycket resurser för att klara vår naturvård och se till att vi kan hantera miljön för framför allt framtida generationer. Det här är en fråga som har en mycket stor långsiktighet. Det är de barn och ungdomar som växer upp som kommer att ha stor nytta av hur vi sköter vår naturvård. Om vi lägger miljarder på det här anslaget, handlar det om miljardbelopp som vi har lagt och kommer att lägga åren framöver för att klara vår natur. Om vi lägger undan av de här pengarna för något annat ändamål därför att vi inte fullt ut har kunnat använda pengarna av olika skäl, är det någonting på marginalen. Tvärtom är det oerhört viktigt att vi satsar på naturvården. Det gör vi också, och det kommer vi att göra åren framöver. Högskoleavgifter för utomeuropeiska studenter 70 (): presenterade minister en artikel på där han bland annat konstaterade att det socialdemokratiska partiet beslutat att öppna möjligheten för universitet och högskolor att låta personer som kommer från icke-EES-länder att bekosta sin högskoleutbildning själva. Längre fram i artikeln konstaterades att regeringen anser att det är dags att skapa de konkreta formerna för ett system med avgifter för utomeuropeiska studenter. Min inledande fråga till utbildnings- och kulturministern blir: Är det här ställningstagandet i linje med ambitionerna om internationalisering och mångfald i högskolan? 71 Utbildnings- och kulturminister (): Det tycker jag absolut att det är. Jag vill ha fler utländska studenter i och inte bara studenter. Jag vill ha fler utländska forskare och fler utländska lärare. Jag vill ha mer konkurrens om lärartjänsterna på våra högskolor och universitet, så att kvaliteten gradvis kan höjas. Därom råder ingen debatt. För att det ska bli möjligt att göra detta i stor omfattning och uthålligt på tror jag att de ekonomiska villkor som är förknippade med detta måste klarläggas. Därför har vi bett en utredningsman titta noga på detta och återkomma till oss med sina analyser och sina förslag. Min ambition är att det ska öppna möjligheter för högskolor att ta betalt, så att det blir tydliga och klara spelregler och man får kostnadstäckning och inte kommer i konflikt med andra saker. Jag tror att det är en bra utveckling när vi internationaliserar våra högskolor. 72 (): Jag menar att vi här får en helt ny, kommersiell syn på utbildning som slår igenom också i . Ekonomisk styrka är en oerhört mycket sämre rekryteringsgrund än studiebegåvning. I andra länder har det visat sig att när man inför utbildningsavgifter för en grupp studenter är det bara en tidsfråga innan samtliga studenter avgiftsbeläggs. Här har diskuterats om ett lagskydd, som regeringen vill ge de svenska studenterna, men det är inte något permanent eller långsiktigt vaccin mot den värderingsförskjutning som det faktiskt innebär att börja ta ut avgifter för en grupp inom högskolan. sade ministerns företrädare följande: Att införa avgifter för vissa studentgrupper kommer obönhörligen att leda till krav på avgifter från övriga studenter. Då kan vi glömma alla visioner om en öppen högskola. Min följdfråga blir: Vad har hänt som gör att det nu tydligen går bra att förena visionen om en öppen högskola med avgifter för vissa studenter? 73 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är inte bekant med den debatten och det uttalande som eller vem det är som har gjort. Jag har min uppfattning klar. Jag tycker att det här är en utveckling som är bra för högskoleväsendet i . Jag vill ha fler utländska studenter, och jag vill ha ekonomiska villkor för högskolorna som gör att det blir klart och redigt vad som gäller. Någon kommersiell verksamhet i vinstsyfte är det inte tal om, utan det här handlar om att få täckning för kostnader. Jag vill inte ha en smittoeffekt. Jag vill att det också i fortsättningen ska vara gratis för svenska ungdomar och andra att studera på högskolor. Därför vill jag lagfästa den avgiftsfriheten. Det är också till för att de partier här i som vill ha avgifter i den svenska högskolan inte ska kunna genomföra det om olyckan är framme och de får chansen, utan det ska vara en bred, ordentlig debatt och en demokratisk process som passerar , passerar andra partier och passerar den allmänna granskningen. Jag hoppas att kan stödja mig i den strävan. 74 (): Jag har en fråga till utrikesminister , och det gäller politik emot . Jag tror att den lär vara under översyn. Det här är ett mycket hårt prövat litet folk. Det är 170 000 människor som sitter i tältläger i öknen , och det är en ockupation som pågår av grannlandet . Polisario, som befrielserörelsen heter, och sahrawierna, som folket kallas, har gjort väldigt många eftergifter och väntar på att de FN-planer som finns färdiga ska implementeras och åtlydas av . De börjar nu nå utmattningens gräns. Stödet från omvärlden är ganska klent. Det är mest som har ställt sig bakom. Jag skulle vilja höra: Hur ser politik ut nu framöver? lade vi ned våra röster i FN vad gällde en omröstning till stöd för . Hur kommer att agera nu när frågan kommer upp om fortsatt FN-närvaro i ? Kan tänka sig att erkänna republiken även om fortsätter att fördröja? 75 Utrikesminister (): Ja, är ett problem som verkar vara svårt att lösa. Vår politik är att vi stöder FN i det här arbetet. Vi försöker samarbeta kring detta med andra länder. Vi har en enhetlig politik inom EU i den här frågan. Det är viktigt att försöka att få att bli lite mera tillmötesgående i de lösningar som FN har arbetat fram. Jag tror att vi måste använda oss av den möjlighet som EU faktiskt har i sitt samarbete med och bland annat med . I den politiska dialog som är en del i det samarbetet bör man trycka på för att öka deras vilja att hitta en lösning som är acceptabel för båda parter. Vi är inte beredda att erkänna ett självständigt , utan frågan ska lösas inom ramen för det arbete som FN bedriver, och det är det som vi stöder. 76 (): Den politiska vägen kan ju ofta vara väldigt långsam, och vi har väntat på att det ska hända någonting på sida. Ett annat sätt att arbeta är att arbeta via företag och ekonomiska intressen. Det finns en väldigt rik tillgång på naturresurser i en del av . Den är blockerad av en mur, men icke desto mindre finns det företag som har gjort exploateringsförsök, bland annat prospektering för olja. är ett amerikanskt företag som har ett avtal med som löper ut nu . Skulle regeringen, som ett stöd för , vara beredd att hjälpa till med 19 andra länders organisationer och påtryckare att sätta press på de svenska företag bland annat Första och Sjunde AP-fonderna som har andelar i att dra sig ur? 77 Utrikesminister (): Regeringen har inte för vana att engagera sig i enskilda kommersiella frågor som svenska företag är inblandade i. Vi för den svenska utrikespolitiken och försöker att förmedla den till svenska företag för att få dem att i sina kommersiella beslut beakta den utrikespolitik som vi för. Det är vårt sätt att arbeta. Vi utövar ingen direkt styrning via företagen. Däremot är det viktigt att det finns en lojalitet även i företagsvärlden för de politiska situationer som finns, inte minst i , och att man inte medverkar till att utnyttja en politiskt svår situation på ett sätt som inte är försvarbart från humanitär synpunkt och rättvisesynpunkt. Ny ägarpolicy i AP-fonderna 78 (): Jag vill vända mig till finansmarknadsminister med min fråga, och det gör jag med anledning av att regeringen ska lägga fram ett förslag till ny ägarpolicy för AP-fonderna. Då undrar jag vad ministern har för framtidsvision för dem. 79 Statsrådet (): Först vill jag säga att de lagreglerade målen för AP-fonderna ligger fast. Den debatt som vi har fört grundar sig på att vi ser en ganska stor omvandling på den svenska aktiemarknaden från enskilt ägande till ett mer institutionellt ägande. I och med det har det mera kortsiktiga tänkandet fått genomslagskraft. Det gäller att få maximal avkastning , vilket inte alltid är till gagn för svenskt näringsliv. Jag tycker att de svenska AP-fonderna bör ha ett mer långsiktigt ägande. Därför är det viktigt för oss att vi inte utvärderar AP-fonderna med väldigt kort termin utan att vi gör det på en och ser hur det har varit . Vi kommer att titta på detta och stödja styrelserna i AP-fonderna lite mera. Resultatet kommer att läggas fram , och jag kommer naturligtvis också att föra en diskussion med de partier som står bakom hela pensionsuppgörelsen med AP-fonderna. Det finns också en rad andra saker som vi behöver titta närmare på. 80 (): Jag tackar för svaret. Det är oerhört viktigt att vi kan nå en bred uppgörelse. Det är positivt att man för samtal med alla om en så viktig fråga, även med tanke . Jag skulle bara vilja höra lite mer av finansmarknadsminister om tidsperioden. Finns det något klart besked om den? 81 Statsrådet (): Det har dessutom gjorts en utredning om kostnadssituationen i AP-fonderna. De som har gjort utredningen tycker att kostnadsnivån är något för hög, så det finns all anledning att titta närmare också på den och hur man har placerat som man har gjort. Utredningen behandlas just nu i departementet, och jag har för avsikt göra några ställningstaganden i en skrivelse som ska lämnas till . När det gäller den mera övergripande delen har jag för avsikt att ha en dialog med de övriga partier som står bakom pensionsuppgörelsen. Så får vi återkomma längre fram med det resultat som kan komma ut av detta. Men det är tydligt och det vill jag understryka att AP-fonderna är väldigt viktiga som placerare. Det är också viktigt att de medverkar till en långsiktigt tänkande när det gäller svenska placeringar så att vi kan ha en stabil situation på den svenska näringslivsmarknaden. Ovärdig vård av äldre 82 (): Än en gång lyfter medierna fram ett förtvivlat larm från äldreomsorgen med rubriker som: Värdig vård har blivit förvaring. Äldre tvingas ligga med bajsiga blöjor. Alla kan inte få komma upp . Så berättas det om interiören från det här hemmet. Skildringen går förstås ut på att vi har en ovärdig vård för våra äldre. En personal har gjort en anmälan enlig lex innan han kände sig tvungen att sluta av integritetsskäl, trots att han egentligen ville arbeta med gamla. Han tycker om det jobbet. Vad tänker statsrådet göra för att våra äldre ska få en värdig vård? 83 Vice statsminister (): Vi har ett läge i svensk äldreomsorg som präglas av att vi har en högre kvalitet på äldreomsorgen än vad de flesta andra länder har. Det finns naturligtvis också enstaka fall, som vi hörde i berättelsen här, men det är inte normalbilden av svensk äldreomsorg. Det finns mer personal anställd inom äldreomsorgen än på mycket . Det förs också en levande diskussion om vilken form vården ska ha. De flesta äldre vill vara hemma , och kommunerna arbetar hårt för att via hemtjänst och andra möjliggöra det. Jag vill påminna om att även om kommunerna har huvudansvar för äldreomsorgen har staten bidragit på två sätt . Vi har ökat statsbidraget och anslår nu 1012 miljarder mer till kommunerna under innevarande år, vilket ger kommunerna större handlingsmöjligheter. Statsrådet har också ett anslag som har beviljat i storleksordningen ungefär 1 miljard. Det har givit kommuner och landsting möjlighet att höja framför allt kvaliteten i äldreomsorgen och utbildningen av personalen. Så regeringen gör stora insatser för att förbättra äldreomsorgen och underlätta för kommunerna som har huvudansvaret. 84 (): Jag tänkte i min enfald att statsrådet hade ett kommunansvar och därmed var en träffande måltavla för min fråga. Okej, det är bra med ökade statsbidrag och med utbildad personal som har gått etikkursen. Men det fordras mycket mer om vi ska klara uppgiften, enligt vår mening. uppmärksammar den här våren återigen äldresituationen. Det finns förvisso brister. Det är inte bara enstaka fall, utan de är nu många. Vi har också en stor resurs i våra äldre. De är inte bara en belastning, det är viktigt att framhålla. Det gäller att ta vara på den resursen. Under rubriken 55-plus säger vi att man inte får vänja sig vid den brist på respekt som reportaget visar. Det gäller att ständigt hålla lågan vid liv för att man ska få en värdig vård. har formulerat en värdighetsgaranti, och jag skulle vilja fråga statsrådet: Hur ställer ni er till införandet av en värdighetsgaranti i äldreomsorgen? 85 Vice statsminister (): De äldre i vårt samhälle har ju varit med och byggt upp vår välfärd. De är på alla sätt verkligen en tillgång i vårt samhälle. Det är också glädjande att se att medellivslängden i har vuxit och vuxit. Fler och fler har framför sig och kan leva ett rikt liv, och vi från samhället ska naturligtvis på alla sätt se till vi ekonomiskt, socialt och kulturellt kan berika den livsperioden. Jag tycker att det är utomordentligt viktigt att lyssna på de äldres erfarenheter. Vi startar exempelvis i det socialdemokratiska partiet en särskild aktivitet där vi går ut och verkligen lyssnar till alla våra veteraners erfarenheter. Jag hade själv tillfälle att vara med på en stor konferens med våra äldre i län. Där fördes det fram många synpunkter som är viktiga att ta till sig. Vi ska också i fortsättningen se till att vi kan föra en bra dialog med de äldre om deras sociala situation. Många äldre vill också ta chansen att delta i både arbetsliv och samhällsliv på sina villkor, och vi behöver diskutera om vi kan hitta bättre förutsättningar för dem att delta i det arbetet. Förebyggande av fusk med medlemsbidrag 86 (): Min fråga går till statsrådet . En följetong med ständigt nya kapitel i svenska massmedier har varit uppgifterna om medlems- och bidragsfusk i SSU. Uppgifterna har gått ut på att man genom uppblåsta medlemssiffror har tillskansat sig större bidrag från det allmänna än vad man haft rätt till. Gårdagens kapitel handlade om tillståndet i under finansminister tid. visar det sig att det kommer nya uppgifter om att man från ett annat uppgav ett fem gånger högre medlemsantal när man ansökte om bidrag från det allmänna än vad man faktiskt hade i betalande medlemmar. Detta var alltså . pågår sex förundersökningar mot SSU runtom i landet, och jag vill naturligtvis inte begära att statsrådet ska kommentera dessa förundersökningar. Statsrådet och regeringen har däremot ansvaret för reglerna för de statliga bidragen till ungdomsförbunden. Vad vill statsrådet göra för att förebygga att bidragsfusket fortsätter i SSU och andra politiska ungdomsförbund? 87 Statsrådet (): Tack, , för frågan. Jag är tacksam för att du inte förväntar dig en utläggning från min sida om varje enskild , , SSU-kommun och varje SSU-medlem, för det är naturligtvis inte mitt uppdrag eller den kunskap som jag äger. , som är den myndighet som ska fördela bidragen och som också ska följa upp och granska att man följer de regler som ligger till grund för bidraget, fick i ett regleringsbrev i uppdrag att se över vad som betecknas som medlem, som lokalaktivitet och som lokalavdelning just för att titta på de olika förutsättningar som ungdomsorganisationer har. Uppdraget för är nämligen att se till att vi har statsbidrag som inte innebär att alla ungdomsorganisationer ska organisera sig likadant, utan man ska stödja ungas egen organisering. Till detta uppdrag har också fogats ett uppdrag att se över samtliga politiska ungdomsförbund och föra en dialog med de politiska ungdomsförbunden om hur de ser på statsbidragssystemet med anledning av den debatt som förs och som jag har debatterat i kammaren om mandatbaserade system. Det är en debatt som jag tycker att vi kan föra väldigt sakligt. 88 (): Det är naturligtvis gott och väl att diskuterar hur man ska definiera medlemsbegreppet. Men när det kommer uppgifter om att till exempel fortfarande betraktas som medlem i SSU tror jag inte att det räcker att bara se över medlemsbegreppet och de bestämmelserna. Jag tror att vi behöver titta på ett system som förebygger risken för att man frestas att blåsa upp medlemssiffror i syfte att få ett högre bidrag från det allmänna, i det här fallet staten, än vad man annars hade fått. Vårt grannland har haft motsvarande affärer och har gått över till ett bidragssystem som är enkelt och överskådligt och som bygger på att ungdomsförbunden får statsbidrag i proportion till deras moderpartiers mandatställning i parlamentet. Jag vill veta om statsrådet är beredd att verka för en sådan ordning också i . 89 Statsrådet (): Jag kan börja med att säga att inte har varit bidragsgrundande . Man är nämligen inte bidragsgrundande efter det att man fyllt . Det finns väl en hel del villfarelser i den här debatten. Om inte annat finns det många som tycker att det är kul att spinna vidare och se till att det blir nyhet efter nyhet. När det gäller mandatbaserade stöd gäller, som jag tidigare sade, samma villkor för alla ungdomsorganisationer. Jag tycker att det är viktigt att vi tittar på frågan. Därför har fått i uppdrag att granska samtliga politiska ungdomsförbund, deras redovisningar men också deras syn på statsbidragssystemet, vad de tycker vore ett bättre system. Det är inte så enkelt som att säga att det är givet att man ska ha bidrag för att moderpartiet sitter i . För inte alltför hade vi Grön ungdom, som var ett ungdomsförbund men som saknade ett parti i . Det finns partier i den här som ligger nära fyraprocentsspärren, och det skulle kunna drabba många ungdomsförbund om det går dåligt i valet. 90 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet som har att göra med demokrati. Demokrati bygger ju på folkvilja och delaktighet. I ett fall tycker jag att regeringen är föredömlig. Man går nämligen ut och frågar kommuner till råds om olika saker, särskilt i utredningar. Senast handlade det om herrelösa fastigheter. Men när man sedan har fått svaret från kommunen, i det här fallet , och även från Lagrådet, bryr man sig inte om svaret utan går vidare som om ingenting har hänt. Det handlar också om , och jag säger bara så förstår alla vad jag menar. Jag skulle också vilja koppla frågan till politiska vildar i den här församlingen och som också förekommer i politiska kommunala församlingar. Tänker ministern göra någonting för att förebygga att vi får människor som ställer upp i val, går ut och lovar att göra saker för folket men sedan hoppar av sitt politiska parti och blir vildar? Hur skulle det se ut i riksdag om vi alla använde den teoretiska möjligheten? Det skulle ju bli kaos. 91 Statsrådet (): När det gäller den sista frågan, hur det ska fungera med val till kommuner, leder , och han tittar ganska brett på en rad olika frågor som berör detta. Där har jag inte så mycket mer att säga just . För övrigt kan jag säga att när man gör förfrågningar hos kommuner i olika ärenden gör man det för att få ett bredare underlag för det beslut man ska fatta. Det innebär inte alltid att en enskild kommuns synpunkt är den som exakt ligger till grund för det beslut som regeringen fattar i en enskild fråga. Men det är naturligtvis oerhört viktigt, och det är en del i demokratin, att ta in synpunkter. Det gör vi brett i utredningar över huvud taget. Vi tar in synpunkter från olika remissinstanser för att få ett beslutsunderlag, och jag ser ingen stor skillnad i det. Sedan görs det naturligtvis en bedömning av var frågan har sitt bästa stöd. Det är väl en ganska traditionell väg. Jag har inte för avsikt att göra något speciellt åt detta. När det gäller den senare delen är det något som tittar på. 92 (): Jag tycker att det är allvarligt att man inte har några nya grepp. Hur ska man få folk att engagera sig? Hur ska man få folk att bli delaktiga så att de känner att man verkligen lyssnar på dem? Det kan inte få vara ungefär som i MBL-förhandlingar, att man bara tutar och sedan kör över. Det är inte tillfyllest för mig i alla fall. 93 Statsrådet (): Vissa partier har skrivit avtal eller träffat en muntlig överenskommelse med enskilda kandidater att om de ställer upp för partiet ska de också följa partiets linje och också ta sitt ansvar för den period under vilken de ställer upp. Det tycker jag är viktigt att peka på. När det sedan gäller demokratin tycker jag att man ska se upp så att inte de politiska partierna retirerar från den politiska arenan. Ofta säger man ute i kommunerna att man måste bilda särskilda grupper som håller på med det här. Jag tycker att det är upp till de politiska partierna att se till att engagera människorna i samhället och att de också knyts till de politiska partierna annars får vi en demokratisk process som ligger vid sidan av partierna. Vad blir då partierna i det läget? Jag vill alltså slå ett starkt slag för att partierna engagerar sig och ser till att det finns en bra demokratisk process ute i kommuner och kommundelar. Det kan gälla skola, äldreomsorg eller vad det kan vara. I en sådan process är jag beredd att hjälpa till för att man ska kunna komma längre. Det tycker jag också är den väg som vi ska gå. Utlokaliseringen av statliga myndigheter 94 (): Jag har en fråga till kulturminister . Det gäller den omtalade och mycket kritiserade utflyttningen av statliga myndigheter eller utflyttningen av människor till andra delar av landet. Det är ju inte obekant för ministern att vi moderater är mycket kritiska till den. Det framkom även när min kollega var uppe i debatten. Jag har en lite annan vinkling. När det gäller var det faktiskt 125 remissinstanser museer, högskolor, arkiv och många andra som var starkt kritiska till utflyttningen. Trots detta har regeringen beslutat att genomföra den. Då undrar jag: Varför ska man över huvud taget belasta andra verksamheter med en remissrunda om man ändå inte tänker ta hänsyn till vad de svarar? 95 Utbildnings- och kulturminister (): Jag kan berätta för att den här remissomgången var väldigt meningsfull för dem som lade ned arbete. I remissomgången framkom många synpunkter som vi tog fasta på. kanske har iakttagit att det beslut som har fattats innebär att en stor del av kommer att vara kvar i , och det är delvis en följd av de analyser och synpunkter som kom fram. kommer alltså att fortsätta att vara en slagkraftig, effektiv myndighet på det mycket viktiga område som de jobbar med. Men min fråga är: Har ingen som helst känsla av medlidande, omtanke, ansvar eller solidaritet med ? 0,000 är det enda jag har hört om ansvar för här i kammaren. 96 (): Det verkar som om kulturministern och jag får mötas i en annan debatt som handlar om näringslivet på , men var det inte det som min fråga gällde. Vi moderater har för övrigt egna förslag, och det vet kulturministern. Jodå ministern skakar på huvudet, och det tycker jag inte om. Men handlar det faktiskt om , och där har man inte samma uppfattning om att det här kommer att förbli en slagkraftig organisation. I den nya så att säga hafsiga hanteringen ska man i stället flytta Riksutställningar. Det är inte obekant vad man tycker på Riksutställningar om det här, och det har kommit en hel del kritik och protester därifrån. Man skriver att det här förslaget inte har föregåtts av någon form av remissrunda eller ens en ordentlig utredning. De ekonomiska, kulturpolitiska och miljömässiga konsekvenserna av förslaget har över huvud taget inte analyserats. Med tanke på den här remissrundan: Är det här den nya linjen från regeringen, att man inte ens kommer att bemöda sig om att ta in remissyttranden över huvud taget i fortsättningen? 97 Utbildnings- och kulturminister (): Jag har i ett tidigare svar till en allianssyster till noga gått igenom frågan om Riksutställningar, deras viktiga uppgifter och det åtagande som regeringen gör för att de kulturpolitiska ambitionerna inte ska sänkas. Men faktum är att jag aldrig har hört talas om något moderat förslag till hur man ska skapa så mycket som ett enda jobb på när träffas av nedrustningen i vår del av . Vi har ju diskuterat detta om och om igen. Jag har ställt den här frågan och aldrig fått något svar, så jag står kvar vid min slutsats: Ni struntar i ! Här är det hundratals jobb som försvinner!