prot · GS0960 · 2005-01-19 00:00:00 — Det var en trygghetsåtgärd, men den skulle också ha marknadsmässiga inslag. En tydlig glidning har dock skett som systemet har varit i bruk. , ordförande i , uttalade i att man inte förmått att vårda bruksvärdessystemet. Hon sade: Min uppgift är att se till att hyrorna upplevs som rättvisa, annars blir inte systemet trovärdigt. Dagens hyressättning drabbar folk i ytterstaden, som redan betalat mer än vad man gör i innerstan. Vår trovärdighet som organisation i miljonprogramsområdena är snart nere i noll. Vi i anser att en rad reformer behöver genomföras för att få fart på nyproduktionen av hyresrätter samt för att öka rörligheten och flexibiliteten på hyresmarknaden. Hyresgästernas besittningsskydd och de fria förhandlingarna mellan hyresgäster och fastighetsägare är viktiga principer som bör värnas, men det finns behov och utrymme för reformer. Ett ökat bostadsbyggande där det långsiktigt blir en balans mellan utbud och efterfrågan är viktigt för att pressa priserna på boendet. Vi i ser det som självklart att produktionskostnadsutvecklingen måste följas noggrant. Vi anser också att en friare hyressättning för nyproducerade lägenheter behöver införas. Min fråga är: Vad anser utskottsmajoriteten? I betänkandet hänvisar ni bara till en pågående utredning, men vad anser ni i sak? Möjligheten att ompröva hyran efter sex månaders hyrestid i nyproduktion behöver också ses över. Det är självklart att osäkerheten om vilka hyresnivåer som kan tänkas godtas allvarligt försvårar både den privata och den kommunala nyproduktionen av hyresrätter och styr över till det mer lönsamma och regelmässigt stabila byggandet av bostadsrätter. Vi vill att de kommunala bostadsbolagens hyresnormerande roll förändras. Vi menar att de kommunala bostadsbolagens funktion som förstahandsnorm vid hyressättning bör upphävas och ersättas av ett system där hyrorna i ett större utbud av bostäder, oavsett ägare, leder fram till ett bruksvärde. Vi vill se förändringar inom det kollektiva förhandlingssystemet och när det gäller roll. har i stort sett monopol på att företräda hyresgäster. är det inte längre tillåtet att två eller fler hyresgästföreningar förhandlar för hyresgästerna i ett visst hus. vill utveckla den enskilda hyresgästens möjligheter att välja vem som ska företräda denna vid förhandlingar kring hyressättningen. monopol måste brytas och den enskilda hyresgästens möjlighet att påverka boendet stärkas. Förbudet mot flera samtidiga förhandlingsordningar måste tas bort. Vi vill också att hyresgästen själv ska kunna bestämma över förhandlingsavgiften. betalas en förhandlingsavgift till av fastighetsägaren. Vi vill införa ägarlägenheter. Vi ser detta som en möjlighet i stället för att ta bort förbudet mot dubbelupplåtelse. Vi tycker att det vore en mer intressant väg att gå än att ta bort förbudet mot dubbelupplåtelse. Jag har själv ställt ett antal frågor till statsråd om förutsättningar för vräkning och samrådsförfarande. Där har vi fått svaret att utredning pågår. har i många motioner framhållit vikten av att motverka vräkning, och inte minst vräkning av barnfamiljer. Ungefär 1 5002 000 barn utsätts för detta. Huvudsakliga skäl till vräkningar anges vara hyresskulder. De som har skulder och betalningsanmärkningar har svårt att få en ny bostad. är också mycket restriktiva till att ta in personer med den typen av problem. Vi menar att befogenheter måste ses över. Det har vi också föreslagit i våra motioner. De förslagen kommer att behandlas i socialutskottet. Vi anser också att den pågående utredningen borde ha beaktat hyra vid andrahandsupplåtelse av bostadsrätt. Precis som tidigare talare har varit inne på menar vi att man även här måste göra en förändring och översyn. När det gäller underrättelse till socialnämnd vid förverkande anser vi att i och med att detta inte fungerar inom hyresrättens område finns det inte heller något skäl till att överföra det till bostadsrättens område. Dessutom finns det stora skillnader. Bostadsrätten representerar ett förmögenhetsvärde, och underrättelse är därmed inte speciellt verkningsfullt. Vi kan också konstatera att alla de stora centrala remissinstanserna var emot detta förslag. Hyresrätten och bostadsrätten innefattar var och en på sitt sätt trygghet, flexibilitet, förutsägbarhet, tillgänglighet och också en ekonomisk dimension. Det handlar om ekonomisk överkomlighet. Det behövs en modernisering och reformering av regelverket, inte minst på hyresrättens område. Vi hoppas att vi får möjlighet att återkomma för vidare behandling. Frågan är om regeringen kommer att ge oss möjligheten att behandla fler frågor inom det hyresrättsliga området med anledningen av utredningen. Jag vill upprepa min fråga till utskottsmajoriteten: Vet ni om det kommer en proposition, och vad anser ni i sak i denna fråga? 98 (): har fem reservationer i det här betänkandet. Jag yrkar redan nu bifall till en av dem för att vi ska spara lite tid när vi voterar sedan. Jag yrkar bifall till vår reservation 3. Våra reservationer har alla till syfte att stärka hyresgästernas position på bostadsmarknaden. Fyra av motionerna berör situationen för dem som hyr i andra hand. Jag ska ge en liten poäng. Det är naturligtvis så att andrahandsmarknaden minskar om vi bygger tillräckligt många lägenheter. handlar inte det här betänkandet om byggandet. Det finns naturligtvis en vilja i det här utskottet att föra samma debatt varje gång vi pratar om samma saker oavsett vad det egentligen rör. inlägg var kanske helt lysande när det gäller det, för jag hittade inte särskilt mycket av det pratade om i betänkandet. Men varför inte? Man ska ta tillfället i akt att saluföra sin politik i alla sammanhang. Vi vill också bygga mer, och vi har också visat hur man kan göra det. Vi delar däremot inte uppfattning om hur det här byggandet ska komma till stånd, men det kan vi diskutera . I vår reservation nr 1 har vi lagt fram ett förslag om rätten till förstahandsavtal för andrahandshyresgästen när förstahandshyresgästens rätt upphör. Idén med detta är att stärka andrahandshyresgästens möjligheter att ta över ett kontrakt när man är skötsam och har bott ganska länge i en bostad. Det kan handla om att förstahandshyresgästen till exempel har avlidit. Det kan också handla om att han har vräkts till exempel på grund av otillåten andrahandsuthyrning eller av något annat skäl. Det innebär att andrahandshyresgästen i det fallet ställs utan bostad trots att han själv inte har gjort någonting för att förorsaka det som har hänt. Vi tycker inte att det är rimligt, och det borde man kunna se över. Avslagsyrkandet är väl som vanligt att det här skulle kunna riskera att leda till planerade överlåtelser. I det här fallet tror jag lite mer än majoriteten på utredningsväsendet inom svenska staten. Jag tror att det är fullt möjligt att se till att det sätts lite livrem och hängslen på en sådan här lagstiftning detta för att se till att vi undviker just nämnda del. I reservation nr 2 tar vi upp problemet med överhyror. Vi vill gärna införa att de ska bedömas som ocker och att möjligheten därmed ska finnas att säga upp en förstahandshyresvärd som tar ut en alltför hög hyra. Jag tycker att det system vi har är ganska välfungerande när det gäller hyressättningen. En förutsättning för att det ska vara en poäng med detta är naturligtvis att andrahandshyresgästen har möjlighet att ta över lägenheten. hamnade vi i en sorts moment 22 när vi diskuterade sådant som finns med i de här två reservationerna. Å ena sidan tyckte man att vår motion var ganska välformulerad. Å andra sidan avstyrkte man alla våra krav på andrahandshyresgästens rätt till bostad, till kontraktet. Reservation nr 3 vill jag kanske uppehålla mig lite mer vid. Där tar vi upp de så kallade kommunala/sociala bostäder som finns runtom i vårt land och som tenderar att öka i antal. I takt med att alltfler får svårt att komma in på den reguljära bostadsmarknaden ökar logimarknaden, alltså härbärgen och hotell, och den sekundära bostadsmarknaden där erbjuder de hemlösa bostäder med andrahandskontrakt. ikläder sig därmed också rollen som hyresvärd. Det är en ganska motstridig uppgift eftersom man är både den som ska hjälpa och den som eventuellt kastar ut folk en mycket konstig modell för . Det finns här en tydlig intressekonflikt i förhållande till klienterna. löper normalt på mycket korta och enskilda hyresperioder. är ganska vanligt naturligtvis för att understryka karaktären av att det är tillfälligt. Dessutom försvårar man för de boende när det gäller deras integration och normaliseringssträvanden. Andrahandsupplåtelsen kombineras vanligtvis med specialkontrakt som innebär betydande begränsningar i hyresgästens möjligheter att få disponera och förfoga över sin lägenhet. Dessa villkor är inte särskilt sällan integritetskränkande. I vissa fall är de faktiskt direkt olagliga. Villkoren är inte bara begränsande utan går också långt utöver vad som gäller för vanliga hyresgäster. För rätten att ha övernattningsgäster, rätten att ha husdjur, rätten att ta en sup till sillen och så vidare finns det ofta begränsningar i de här kontrakten. Klientens, den boendes, behov av en bostad är för oftast inget mål i sig utan snarare ett behandlingsmässigt medel för att uppnå en viss målsättning som formulerats i en så kallad arbetsplan. Kontrollen utövas under förespegling av stöd som dock vanligtvis inte sker på klientens, den boendes, initiativ. I stället har det här formulerats som ett uttryckligt villkor från och bostadsföretagen för att klienten ska kunna få ett andrahandskontrakt. I själva verket visar olika studier att hemlösa människor i mycket liten utsträckning efterfrågar den typ av stöd som hjälpsystemet erbjuder dem. Majoriteten av dem anser sig ha kontroll över sina liv, men deras stora problem är den ekonomiska situationen. Det finns dock undantag till denna utveckling. I ett tyskt hemlöseprojekt H 13 som bedrivs i erbjuds personer, i första hand kvinnor, med långvarig hemlöshet en fast bostad. Stöd från och frivilligorganisationerna förmedlas som ett erbjudande, inte som ett villkor för att få tillgång till bostaden. Enligt en genomförd sjuårsuppföljning har initiala prognoser om hur hyresgästernas vårdbehov skulle komma att utvecklas oftast visat sig vara helt felaktiga. Hyresgäster som från början haft en positiv prognos behovet av vård var litet, och inga riskfaktorer bedömdes föreligga visade sig vara de som drabbades av de största kriserna, oftast i form av förfallna hyresskulder. Hemlösa som bott på institutioner och som socialarbetarna trodde skulle löpa risk att förlora sina bostäder lyckades tvärtom behålla sina kontrakt, som deras behov av stöd minskat successivt och ganska ordentligt. En uppenbar risk med boendesfär är att boendet tenderar att inkapsla de boende i en omsorg. När härbärgeskategorier eller andrahandslägenheter görs till norm är syftet förfelat. Det är därför nödvändigt att se över besittningsskyddet för innehavare av andrahandskontrakt, så kallade sociala kontrakt. De som bor med andrahandskontrakt på den sekundära bostadsmarknaden måste ges reella möjligheter att komma in på den reguljära bostadsmarknaden. Detta kan ske på två sätt: antingen genom att göra det möjligt att omforma andrahandskontrakt till förstahandskontrakt eller också genom att, om hyresgästen själv så vill, garantera en annan bostad med förstahandskontrakt. Slutligen, herr talman, försöker vi genom reservation nr 7 förbättra situationen för dem som riskerar att bli vräkta och därmed indirekt minska behovet av speciallösningar för nämnda kommunala/sociala kontrakt. Våra förslag avvisas med hänvisning till den utredning som pågår inom . Men för vår del är den utredningen lite väl snäv. Majoriteten borde, tycker vi, kunna ge tilläggsdirektiv innebärande att vi får den bredare inriktning som så väl behövs. Inte minst har i sitt betänkande pekat på det trängande behovet av en utgång på bostadsmarknaden. Det handlar om att inte kunna bli vräkt på grund av upprepade försenade hyresbetalningar och om att inte kunna bli vräkt på grund av ganska begränsade hyresskulder. beskrev mycket tydligt vad som händer med dem som vräks. har inte ett nytt förstahandskontrakt. är efter uppsägning av bostaden okända. Man vet inte var de finns. Det är hög tid att se över frågan om möjligheterna att vräka folk och hög tid att åstadkomma en skärpning när det gäller möjligheten till samrådsförfarande i samtliga fall som avser vräkning. 99 () replik: Jag hade inte tänkt kasta mig in i några replikskiften . Men när säger att mitt inlägg inte hade med betänkandet att göra måste jag naturligtvis begära replik. Uppenbarligen lyssnade inte på vad jag sade. Jag pratade bland annat om valfrihet i boendet, om hyressättningssystemet och om trygghet i boendet. Jag sade också att vi ska se till att människor, även barn, inte vräks från sina lägenheter. För att vi ska uppleva trygghet i boendet måste det också finnas fler bostäder. Men bostadsbyggandet måste väl ha med hyresrätter att göra eller hur, ? Alla de reservationer som mer eller mindre har presenterat är kopplade till konsekvenser av bostadsbristen. Problemet med boendet är att det beskattas så högt. Det dubbelbeskattas ju. Att bygga bostäder har tillsammans med sprit, tobak och bensin blivit det som beläggs med extra hög skatt i vårt samhälle. Det är klart att det finns tydliga motiveringar för att beskatta tobak, sprit och bensin. Det handlar ju om människors hälsa och miljö. Men sedan har vi detta med nya bostäder. Är inte, , det viktigaste av allt att vi får fram bostäder så att vi slipper svartkontrakt och andrahandskontrakt och slipper situationen att människor ska vara hemlösa och så att vi får ett system där det är rimligt och enkelt för människor att kunna känna att det är tryggt i samhället därför att det finns bostäder? Är det inte vad det här handlar om, ? 100 () replik: Jo, visst är det så. Det handlar i första hand om att vi måste se till att det byggs så att alla har någonstans att bo. Så långt är vi nog överens, vilket jag också försökte säga i mitt anförande. Hur vi kommer dit är vi däremot inte särskilt överens om. Min invändning gällde snarare, herr talman, att ägnade större delen av sitt anförande åt att prata om hur bra det skulle vara med ägarlägenheter. Men en debatt om ägarlägenheter finns liksom inte med i betänkandet. Vidare finns det en allmän svepande kritik mot allting som har att göra med hyressättning och sådant. Såvitt jag vet ser man över förslag som lagts fram av parterna, och håller man på med en utredning. Jag är övertygad om att vi får möjlighet att diskutera de förslag som finns där och hoppas att vi kan nå så stor enighet som möjligt kring dem. Men jag är tvivlande eftersom man bland annat, som gjorde i sitt anförande här, tar bort allmännyttans hyresledande roll till exempel. Ska vi inte längre ha en icke spekulativ marknad som jämförelseobjekt kommer hyrorna att sticka i väg uppåt ganska så väl. Jag skulle vilja fråga vad hon tänker göra för dem som sitter på andrahandskontrakt. På vilket sätt ska man förstärka deras rätt till en egen bostad ? Eller ska de vänta? Hur ska vi göra med de sociala och kommunala kontrakten? Ska de människor som befinner sig i den närmast förnedrande situation som det innebär att bo i de här lägenheterna sitta kvar där i väntan på att vi ska bygga ägarlägenheter? Har några konkreta förslag i de frågorna? 101 () replik: blev det ännu tydligare att över huvud taget inte har lyssnat på vad jag har sagt. Jag sade inte ett ord om ägarlägenheter. Det var som gjorde det. Jag vet inte om vi har lika röster. Det kan jag inte tänka mig. Det är i alla fall uppenbart att har problem med att svara på de frågor jag ställer. Det jag undrar över är om verkligen kan vidhålla att de problem som så uppenbart framkommer i de reservationer som bär fram är en konsekvens av att vi har för få hyresrätter i . Jag sade till och med i mitt anförande att är väldigt måna om att höja kvaliteten på hyresrätterna, att vi vill ha fler hyresrätter, att vi tycker att hyresrätterna är en viktig boendeform och att vi tycker att det är synd att majoriteten, som jag sade, kanske till och med mot sin egen intuition har jobbat på det sättet att hyresrätterna har minskat. Jag tycker att borde säga: Vad bra, , det var ett anförande som gick helt i linje med vänsterpolitiken. Ni vill ju ha fler hyresrätter. Men jag använde också ett annat ord. Jag sade att det ska finnas valfrihet. Människor ska ha rätt att välja. Vill man köpa ett hus ska man kunna göra det. Vill man köpa en bostadsrätt ska man kunna göra det. Men är med och tar ut i skatt på en ny bostad i . Är inte det lite sjukt? När det gäller de kommunala och sociala kontrakten skulle jag vilja berätta för att i min hemkommun är det de privata fastighetsägarna som ger lägenheter till de utkastade som har sociala problem. Allmännyttan, som äger av bostadsbeståndet i , säger nej till missbrukare och sådana som har misskött sig ekonomiskt. Vad beror det på, ? 102 () replik: För att svara på den sista frågan först vill jag säga att det är ett elände att se hur allmännyttan runtom i landet inte tar sitt sociala ansvar. Det är vi fullständigt överens om. Är det på det viset i är det väldigt eländigt. Frågan är om det är de privata som tar ansvaret eller om det är i som tar ansvar för dem som bor i de lägenheterna. Det hinner jag inte få svar på här, men det kan vi diskutera vid ett annat tillfälle. En stor del av det här problemet beror på bristen på bostäder, som jag sade i mitt förra inlägg, framför allt bristen på hyresrätter. Men det är inte hela sanningen. När jag satt i och vi reste runt i landet besökte vi kommuner där man rev bostäder på grund av att de stod tomma. Trots det sov folk på gatorna. Trots det bodde folk med andrahandskontrakt och kunde inte få förstahandskontrakt. Man har gjort ingången till bostadsmarknaden allt trängre. Man ställer större och större krav. Vi har vid tidigare tillfällen ofta motionerat om möjligheten att överklaga för den som inte har fått ett kontrakt. Motionerna har alltid blivit avstyrkta. Men hyresgästens rätt att komma in i boendet är klart begränsad. Det gäller att öppna ingången till bostadsmarknaden för alla människor och dessutom se till att utgången är ganska trång, så att människor inte kastas ut från bostäderna lika lätt som . Vi är överens. Sedan är vi inte överens om hur. Vi tror på att man ska 1.ta bort fastighetsskatten på hyresrätter rent generellt, det gäller skattepolitiken, och 2.se till att ha investeringsbidrag riktade på sådant sätt att man kan bygga bostäder, i huvudsak hyresrätter, med hyror som är tillräckligt låga för att de flesta människor ska kunna efterfråga dem. Det är vår lösning. 103 () replik: Jag fick inte svar på den fråga som jag tog upp i mitt anförande. Den handlade om att det i det här betänkandet går att konstatera att när många av de förslag som kommer från de borgerliga partierna avslås hänvisar man bara till utredningen som handlar om det reformerade hyressättningssystemet. Jag vill ändå höra med ungefär vartåt det lutar. Kommer ni att tycka att det är intressant att göra någonting mer inom området eller ska vi tolka det som att det här betänkandet är det som gäller? Det är den första frågan. Den andra frågan handlar om andrahandskontrakt. Då vill jag ställa frågan till : Om det är så att modell skulle gå igenom och man börjar konvertera andrahandskontrakt till förstahandskontrakt, hur anser att det kommer att påverka möjligheten att få loss lägenheter till bostadsförmedlingen? 104 () replik: Den sista frågan förstod jag inte, eftersom bostadsförmedlingen mig veterligen inte sköter andrahandsuthyrningen. Det ligger normalt inte hos bostadsförmedlingen. Jag kanske kan få frågan förklarad en gång till så kanske jag kan svara på den. Hur vi ser på utredningen var frågan. Vi ser fram emot det förslag som kommer. Det fanns mycket i den gemensamma arbetsgruppen som var intressant och som vi kan titta närmare på. Därmed inte sagt att vi köper alla förslag rakt upp och ned. Men det är tillräckligt mycket bra i den utredningen som gör den värd att vänta på för att se vad det innebär. Sedan tror jag att vi får en intressant debatt. Vi är beredda att i det stora hela acceptera det mesta. När det gäller nybyggnation och sådant finns det en fara med det förslag som lämnades. Det kan vi komma till rätta med genom våra förslag om investeringsstöd för byggande av bostäder med fastställt hyrestak. Då kanske vi kan klara det också. 105 () replik: Jag menar att den modell som och har beskrivit skulle innebära att man får ytterligare svårigheter med att ha en annan typ av förmedling som går genom bostadsförmedlingarna. Riskfaktorerna med er modell tycker jag inte att ni på något sätt har velat kännas vid. Men det är alldeles uppenbart att det finns en sådan risk. Jag tycker att det är lite märkligt att ni i den ena debatten, som handlar om bostadsförmedlingen, anser att det är den rätta modellen. Sedan kommer vi till nästa betänkande, och då är det någonting annat som gäller. Jag vill peka just på att man inte gör en helhetsbedömning för att se vilka konsekvenser de olika förslagen får. När det gäller de sociala kontrakten vill jag också nämna det som tidigare talare var inne på, att det är självklart att den generella bostadsbristen i sig gör att det är oerhört mycket svårare för människor att komma in på bostadsmarknaden. Där håller jag med om att just svårigheten att komma in har ökat betydligt. Jag fick ett telefonsamtal från en man som berättade att han vänt sig till fem olika fastighetsbolag. Han var förtidspensionerad och hade otroligt stora svårigheter att bli godkänd. Han skötte sig, men det hade med inkomsten att göra. Han kommenterade det så här: De bostadsbolag som finns har helt enkelt råd att vara kräsna. Jag tror att det är ett stort dilemma. Men vad gäller andrahandskontrakten i övrigt och de sociala kontrakten är de ju tänkta som en tillfällighetslösning och att man ska kunna slussas över till den reguljära bostadsmarknaden. Här finns ett rejält bekymmer. Men än en gång, hur hänger politik ihop? Ni kan ju inte köra olika typer av lösningar som eventuellt krockar med varandra i slutändan. Vad är svaret på min föregående fråga? 106 () replik: Vi har vid andra tillfällen ställt krav på att även andrahandslägenheter ska förmedlas via bostadsförmedlingen. är det så att större delen av kommunerna i landet inte har någon bostadsförmedling över huvud taget. Det är och någon mer kommun som har kvar bostadsförmedling. och saknar till exempel bostadsförmedling. Vi tycker att det här i allra högsta grad är en uppgift för bostadsförmedlingen. Även de här lägenheterna kunde förmedlas på ett rättvist sätt. Tyvärr fungerar det inte så . Tyvärr utnyttjas en del människor ekonomiskt. Och möjligheten för framför allt många unga att komma ut på bostadsmarknaden är låg. Därför måste vi, och det är det vi vill med våra motioner, förstärka möjligheten för dem som bor med andrahandskontrakt att få ett förstahandskontrakt. Det kan inte vara rimligt att jag, om jag som andrahandshyresgäst sköter mig väl och bor i en lägenhet i ett kanske , när förstahandshyresgästen till exempel avlider också ska stå utan lägenhet. Det kan inte vara en rimlig ordning att det är på det viset. Det måste i det läget finnas en möjlighet för en andrahandshyresgäst att ta över kontraktet till den lägenhet han har bott i . Eller om förstahandshyresgästen inte betalar in hyran den ska alltid gå via förstahandshyresgästen och blir vräkt på grund av icke inbetalda hyror eller för stora hyresskulder. Det kan inte vara rimligt att jag som andrahandshyresgäst, som har betalat min hyra, ska behöva vräkas på grund av en annan människas försumlighet. Det är bland annat det vi vill motverka med detta. Sedan var det frågan om sociala och kommunala kontrakt. Om det var så väl att det bara var bristen på bostäder som skapade de sociala kontrakten. Jag har varit i kommuner där det står tomma lägenheter.