prot · GS09114 · 2005-04-28 00:00:00 — Jag tror att också har hört att det var precis de instruktioner som vi gav till rikspolischefen och till länspolismästarna inför mötet . Vi sade: har ni fått de här resurserna. har medborgarna investerat. gäller det att klara upp flera brott. Polisen är alldeles utmärkt när det gäller att klara upp allvarliga brott. Där har man en väldigt hög procentsiffra när det gäller till exempel mord och annan allvarlig brottslighet. Däremot håller jag helt med om att det är ett av de absolut viktigaste uppdragen för polisen att se till att flera av de så kallade vardagsbrotten upp. 48 (): liberalerna har självklart åsikten att det krävs en arsenal av åtgärder för att minska kriminaliteten. En hel del handlar om sociala åtgärder, och andra handlar om ett tungt artilleri mot den organiserade brottsligheten. Tyvärr verkar regeringen inte vidta åtgärder som imponerar på något av dessa områden. Det vore okej om regeringen hade satsat hårt på psykiatrin, och om regeringen hade satsat hårt för att hjälpa ungdomar på glid, eller om regeringen hade satsat hårt på missbrukarvården . Men det har ju varit nedskärningar på dessa områden, vilket har gjort att det förebyggande arbetet har blivit lidande. Justitieministern ska till . Det är mycket bra. Där jobbar polisen stenhårt med att vara tidiga, tydliga och tuffa med unga lagöverträdare. Tyvärr är det så att den utredning som har tillsatt och hänvisat till här i , när vi från har krävt tidigare, tydligare och tuffare insatser för att förebygga brottslighet, kommer att innebära att man föreslår flera fall av åtalseftergift, det vill säga ingen reaktion. Då blir det ännu svårare för polisen att kunna ta tag i de unga och hålla fast dem på polisstationen, det vill säga ingen mer markering. Vad tänker säga till dessa poliser i som känner sig förtvivlade över att de får svårare att jobba när det gäller unga kriminella för att förebygga allvarliga brott? 49 Justitieminister (): Jag ska först säga att det är klart att inte bara polisen har ett stort ansvar utan att också regeringen har ett stort ansvar för att se till att det blir en högre uppklaringsprocent. Det är därför som vi också har gett större möjligheter till telefonavlyssning, där vi också i och för sig har höjt rättssäkerheten genom offentliga ombud. Det är också därför som vi nu arbetar i slutfasen med ökad användning av dna och ett betydligt bredare register och större möjligheter att ta dna som blev klart . Allt detta kommer naturligtvis att ha stor betydelse för att kunna klara upp flera av de brott som jag talade om . Och vi kommer naturligtvis att fortsätta att vidta de åtgärder som behövs för att kunna ge polisen dessa redskap. Den utredning som talar om får han nog läsa en gång till. Den handlar just om att kunna ge bättre och tydligare signaler till ungdomar som begår brott på ett tidigt stadium. Jag kan nämna exemplet med ungdomstjänst som i stället för att vara en del av vård enligt socialtjänstlagen ska vara en självständig påföljd. Jag kan tala om det kapitel som handlar om så kallad ryggsäcksmodell, att en vuxen person ska få ett tidigare ansvar för dessa ungdomar. Jag skulle kunna tala om flera andra kapitel om tiden medgav det, men jag ber att läsa om utredningen, så tror jag att han kommer att komma fram till en annan slutsats än den som han gav uttryck för här . 50 (): Min fråga riktar sig också till , som får det svettigt här . har i hela landet en äldrekampanj som heter Respekt 55+. besökte vi väldigt många människor i vårt land, också många äldre. Det är fantastiskt att möta människor. Men vi fick också ta del av deras oro för inte bara äldrevården utan också rättssäkerheten. Många blir faktiskt utsatta för brott på grund av att de är i ett läge där de inte kan försvara sig själva. gjorde en undersökning 2001 som kallades Ofrid. Det visade sig att av alla kvinnor och av alla män har varit utsatta för brott. Min fråga med anledning av detta är: Vilka förslag tänker justitieministern lägga fram alldeles speciellt för att värna våra äldre och för att öka deras trygghet? 51 Justitieminister (): Jag har naturligtvis också som många av er andra rest runt och träffat många äldre. är de äldre mer oroliga än andra. De kanske lever mer isolerat. Det som det handlar om är att de på olika sätt ska få känna den trygghet som behövs. Det kan åstadkommas på flera olika sätt. Vi har under dessa år försökt arbeta med brottsförebyggande åtgärder just för att kunna öka denna trygghet. Vi hade ett 30-tal brottsförebyggande råd runtom i . Det var alldeles för lite. har vi det i nästan samtliga av landets kommuner. Vi har runt 270 brottsförebyggande råd. Det är ett exempel på hur man kan öka just kunskapen och tryggheten för de äldre. Men det finns också mycket mer som man kan göra utöver de satsningar som vi gör från . Det är bland annat inom kommunen. Det handlar bland annat om hur man bygger hus numera. Man ska inte behöva känna sig otrygg när man till exempel går från tunnelbanan eller går genom parker och så vidare. Det finns en hel del att göra från olika håll för att öka tryggheten för äldre. 52 (): Jag skulle också vilja nämna några siffror från söderort i där man 2003 hade rapporter om 201 personer . 2004 hade siffran ökat med 243. Alltså visar det sig att det sker en ökning i alldeles fel riktning. När det gäller närpolisernas oerhört stora betydelse för tryggheten skulle jag vilja ställa en fråga. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärd så att närpolisen, polisen i närmiljön, kommer tillbaka och inte centraliseras mer? 53 Justitieminister (): Med de satsningar som jag nämnde tidigare finns alla dessa möjligheter för polisen att jobba mycket mer lokalt. Det är också det som vi talar med polisen om och som vi är mycket positiva till. Så ska polisen fortsätta att utvecklas, och man får väldigt bra möjligheter här. Sedan handlar det faktiskt också om att man i kontakten med äldre berättar om det exakta läget. Äldre är väldigt oroliga. De har också fått en felaktig bild, men jag vet inte av vilka. Men det är kanske, inte av , men av andra oseriösa debattörer som ger sken av att brottsligheten bara rusar i höjden. Det kan vara bra för äldre att bli upplysta om att till exempel antalet villainbrott har minskat kraftigt i . Även antalet bilinbrott och flera andra sådana brott har minskat kraftigt. Och våldsbrottsligheten har inte ökat när det gäller dödligt våld och så vidare. Allt detta möter många äldre med förvåning eftersom de har en helt annan bild, vad den nu kan komma från. Och det är också en viktig del att ge en korrekt bild för att inte öka den otrygghet som många äldre kanske känner. Och där tror jag att vi alla har ett gemensamt ansvar. EU:s stöd till landsbygdsutveckling 54 (): Jag har en fråga till jordbruks- och fiskeminister . har det kommit oroande signaler om att EU:s nya förordning om stöd till landsbygdsutveckling kan komma att leda till att många lantbrukare i södra och mister sina stöd. Enligt analys kan det föreslagna regelverket drabba lantbrukare i så mycket som 140 församlingar. För mig som bohuslänning är detta särskilt oroande eftersom i princip all jordbruksmark där hemma betraktas som LFA-områden. Min fråga till jordbruks- och fiskeministern är därför: Hur avser ministern att agera för att ska få behålla sina nuvarande stödområden? 55 Jordbruksminister (): Programmet för miljö- och landsbygdsutveckling är mycket centralt för att vi ska kunna behålla en levande landsbygd i . Särskilt de stöd vi har till de mindre gynnade områdena är väldigt viktiga. Frågan förhandlas just nu i . Den svenska linjen är glasklar: Vi kan inte acceptera att vi får försämringar särskilt när det gäller möjligheterna att stötta mindre gynnade områden. Vi hade kommissionär på besök här och kunde på plats visa de svenska förhållandena för henne, bland annat i . Det handlar om att beakta det vi kallar för permanenta naturgivna handikapp när man beslutar om de här kriterierna. Jag hade tillfälle att diskutera det här med mina jordbruksministerkolleger. Det kommer att bli en hård diskussion, men från svensk sida driver vi väldigt tydligt att vi inte kan acceptera att reglerna försämras. 56 (): Jag har en fråga till statsrådet . Vi har ju lite olika situationer runtom i landet både när det gäller förmågan att ta sig till olika ställen och när det gäller hur naturen ser ut. Också sett till hur mycket sjöar vi har runtom i landet är det väldigt olika fördelat. har vi här i kammaren debatterat om lokalt fördelat strandskydd. Jag skulle vilja fortsätta med de frågorna. Vi kan titta på storstadsregionerna. Det är ett område där man ofta har gått ifrån den generella regeln hur långt det ska vara från stranden och så vidare. Däremot är det oftast väldigt hårt ute på landsbygden. Vi har från ett initiativ taget av våra lokala kolleger som ser att det här med ett lokalt beslutat strandskydd skulle kunna vara en möjlighet att ge dem ett verktyg för att vända en utvecklingstrend som gått åt fel håll. Vad som föreslagits handlar om att man lokalt får besluta om strandskyddet, något som skulle kunna göra verklighet av de vackra orden om att turismen är framtidens näring. Jag skulle vilja höra hur statsrådet ser på detta. 57 Statsrådet (): Vi ser att det på flera olika sätt är viktigt att se över strandskyddet, och vi ser att det här är ett av de viktigaste skydden vi har när det gäller allemansrätten och naturen i . Just att vi har ett generellt strandskydd i hela landet utgör en grund för vår naturvårdspolitik. Vi ser också att det kan behövas regionala skillnader i tillämpningen av strandskyddet. Det är en fråga som vi just nu ser över i samband med en översyn av hela strandskyddspolitiken, och där vi har för avsikt att återkomma till . När det gäller att lokalt besluta om strandskyddet är det på följande sätt. Skulle vi lägga ned det på lokal nivå så att det beslutas lokalt har vi inte längre något generellt strandskydd i . Min utgångspunkt är att vi bör ha ett generellt strandskydd, men vi bör ha möjlighet att ta hänsyn till skillnader som finns mellan olika delar av landet. Det är på den linjen som vi kommer att arbeta med vårt förslag till . 58 (): Jag tackar så mycket för svaret. Jag är dock inte riktigt nöjd därför att jag kan känna att i detta ligger en skillnad i vilken tilltro vi har till våra lokala kolleger. Statsrådets svar ger sken av att man lokalt inte skulle begripa att det finns områden som det är värt att skydda och att man också lokalt kan ta det beslutet. Någonstans handlar det här om att det, om man exploaterar alla områden, inte finns något värde, inget framtida bruk, att göra turistnäringen bärande av. Det är lite intressant att höra att du fortfarande, även om det görs vissa justeringar, är inne på att inte tilltro våra lokala kolleger att kunna ta hänsyn till de olika delar som ingår i de här besluten. 59 Statsrådet (): Jag har väldigt stor tilltro till våra lokala politiker. Men jag har också en tilltro till att vi på många områden behöver både en nationell lagstiftning och en lokal tillämpning. Den erfarenhet vi har, inte minst när vi ser ut över , är att en nationell strandskyddslagstiftning är ett mycket starkt stöd också för den lokala nivån när det gäller utformningen, översiktsplanering och annat. I många delar av landet finns det många som är mycket oroliga just därför att det är ett väldigt hårt tryck på våra stränder. Finns inte det skydd som ligger i en generell strandskyddslagstiftning kan vi mycket lätt hamna i den situation som vi har hamnat i, till exempel runt , nämligen att en mycket stor del av våra stränder är bebyggda och inte är tillgängliga för våra många fritidsfiskare, för våra många människor som är ute och åker båt och för våra många medborgare som inte har en egen strandtomt. Det är oerhört viktigt att värna om detta, så för min del gäller att jag har en stor tilltro till våra kommunala politiker men också till riksdag och att vi här tillsammans kan fastställa ramarna för hur vi ska arbeta i olika delar av landet. Vi kommer att fortsätta att arbeta för en bra strandskyddslagstiftning och en större legitimitet än vi har. 60 (): I min hemort, i i inland, finns enda skogssameby. Alldeles gick ett av renskötselföretagen i konkurs. Vid mina kontakter med renskötande samer har flera sagt att det här är bara början. Bland annat beror läget på sjunkande priser på renkött. Min inledande fråga till jordbruksministern blir därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att förbättra möjligheterna till ett mer lönsamt renskötselföretagande och i så fall vilka? 61 Jordbruksminister (): Den här frågan har varit aktuell . Ett visst stöd utgår från staten genom det pristilläggssystem som vi har. Jag har noterat att renköttet förefaller ha svårt att nå sin marknad till ett rimligt pris. Inom har vi därför gjort en särskild studie för att se vad vi kan göra för att minska vissa flaskhalsar. Jag har också tagit upp frågan med mina kolleger i och . Det visar sig att det finns en efterfrågan på det här fina köttet. Men det är svårt att nå marknaden till bra priser. Den här frågan arbetar vi alltså med, och vi har kontakter med berörda samer. Sedan finns det också ett utrymme för att inom ramen för miljö- och landsbygdsutvecklingen och de programmen satsa på den här typen av näringsverksamhet. I det nya program som vi nu arbetar med ska det också finnas en ökad flexibilitet när det gäller att använda pengarna på bästa sätt. 62 (): Jag har tagit del av utredningen och kan väl säga att frågan ändå brådskar. Man brukar säga att det i runda tal är 2 500 människor som har sin utkomst direkt från renskötseln. I så måtto kan man väl säga att det är en ganska liten näring. Men geografiskt sett är det en stor näring som bedrivs på en tredjedel av yta. Regeringen skriver på sin hemsida: Rennäringen ska bedrivas så att den ger ett rimligt antal samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt. Min följdfråga blir därför: Vad är ett rimligt antal samer som kan bedriva rennäring för att få en tryggad försörjning? 63 Jordbruksminister (): Rennäringen är väldigt central också för våra möjligheter att bevara den samiska kulturen och att se till att vi skapar goda förutsättningar som vårt ursprungsfolk har. Det går inte att svara på frågan i antalet samer. Vi har ett antal samer som är renskötande samer, renägande samer. Vi utgår från det antalet. Däremot är det uppdrag att reglera antalet renar därför att våra fjäll, vår natur, tål inte hur många renar som helst. Där överväger vi också hur det uppdraget ska kunna delegeras till så att samerna själva får ett större inflytande i den här frågan. 64 (): Jag har en fråga till justitieminister . Vi har tidigare här i svar från justitieministern fått höra att regeringen satsar på polisen, inte minst på rättsväsendet i stort. Jag skulle vilja börja med att säga att visst har det tillkommit en del pengar, men det har också tagits tillbaka pengar med den andra handen. Generella sparbeting, indragna anslagsbesparingar, stoppade anslagskrediter var ett beslut som fattades . I SVT:s morgonprogram kunde vi höra hur polisen i östra ska med en polispatrull klara en yta som i storlek är fem gånger . En polis från beskrev att de var på väg till en utryckning, till ett pågående inbrott, och så fick de ett högre prioriterat fall. Då fick de ge sig i väg på annat håll. Jag vill därför fråga justitieminister om han tycker att det är rimligt att människor i vårt land kan ställa krav på att vi ska ha en grundläggande samhällstrygghet. I detta ingår polis som är tillgänglig inom ett rimligt avstånd och inom en rimlig tid. 65 Justitieminister (): De satsningar som jag inte ska plåga med att upprepa ytterligare en gång har naturligtvis gjorts av det skälet att vi anser att det behövs fler poliser. Det är också därför som vi kan se den här utvecklingen. Jag är den första att säga att det inte räcker med bara fler poliser. Vi ser bland annat ett mönster att det är svårt att få ut poliser till alla delar av vårt land. Det gäller inte bara utan i stort sett alla län i . Poliser söker sig till de större orterna. Så är det också i de söker sig till . Det här är ett problem som polisen måste kunna hantera. Alla människor runtom i vårt land ska inte bara ha rätt till den trygghet som talar om. De har också varit med och gjort de enorma investeringar som det har inneburit att satsa på polisen. Då har de också rätt att få ta del av det. Det här är alltså en situation som polisen måste kunna hantera. Men om man inte gör det har vi naturligtvis ett ansvar att vidta de åtgärder som behövs för att se till att de satsningar som görs på polisen tillförs alla olika delar av vårt land. 66 (): Det är alldeles riktigt att har haft svårt att anställa folk till de tjänster som faktiskt finns. Ett av de förslag som kom upp i tv-programmet var att man till skulle kunna göra mer inriktade intagningar så att personer som söker till och kommer från de områden där det är svårt att få poliser skulle få en enklare väg in antingen på detta sätt eller med distansutbildning. Då är frågan om justitieministern kan tänka sig denna lösning för att rädda polisnärvaron och polistillgängligheten i stora delar av vårt land där det är svårt att få tag i en polis. 67 Justitieminister (): talar om fördelarna med distansutbildning, att man kan utbilda sig på ett annat ställe än där vi har polisutbildning, nämligen , och . Fördelarna skulle då vara att man är redan förankrad i en ort, man kanske har en familj och att man inte har någon som helst tanke på att flytta. Jag kan bara konstatera att det som ger uttryck för i sina önskemål har vi redan. Det finns redan distansutbildningar runtom i . När det gäller distansutbildning delar jag helt uppfattning. Det är också därför som polisen har genomfört det, och vi har legat på polisen för att kunna fortsätta att driva det arbetet. Det ska vi naturligtvis fortsätta med, för det är en viktig del. Men jag tror inte att det räcker med bara distansutbildning. Jag tror också att man från arbetsgivaren, facket och polisen måste hitta andra lösningar. För en gångs skull vill jag hålla med . Det är en utmärkt lösning. Vi kan vara överens om att det har varit bra så här långt. Men jag tror att det behövs också andra saker. 68 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet angående utlokaliseringen av Sidas tjänster till . Från början var det 20 tjänster som man talade om. Det sade man redan på ett tidigt stadium för länge sedan. Samma ögonblick som meddelandet kom förstod man att även P 18 på skulle läggas ned. Så blev också fallet. Sedan utökades det här med ytterligare 30 tjänster. var det ytterligare 30 tjänster på tapeten. Totalt var det 80 tjänster. Sida har anpassat sig motvilligt till det här, dock inte när det gäller de 30 sista tjänsterna. Där kände man att det inte längre var ett effektivt arbete man bedriver. Jag skulle vilja fråga om biståndsministern anser att det här verkligen främjar global utvecklingspolitik, det vill säga fattigdomsbekämpning. Det känns mer som regionalpolitik. 69 Statsrådet (): ställde en väldigt viktig fråga om hur vi bedriver utvecklingssamarbete på bästa sätt. Jag vill börja med att klargöra att det delvis är verksamheter som kommer att förstärka varandra, delvis verksamheter som finansieras ur olika anslag. De 20 ursprungliga tjänsterna handlar om ett östsamarbete, samarbete kring , som inte finansieras över det procentanslag som vi brukar se som bistånd, utan det är de gamla östsamarbetspengarna som går ut över det biståndsanslaget. 30 av de övriga 60 tjänsterna är nya som inte finns på Sida, och 30 är tjänster som ska utlokaliseras från Sida i till . Sammantaget blir det 80 tjänster. Jag är helt övertygad om att eftersom det blir en så stor grupp personer som kommer att jobba med olika typer av utvecklingssamarbete men med samma typer av metoder, så kommer det att genomföras på ett bra och effektivt sätt och stärka vårt utvecklingssamarbete i den här delen av världen. 70 (): Jag tackar för svaret, men jag är inte benägen att riktigt hålla med. Jag talade egentligen inte om de första 20 tjänsterna. Där ville jag mer visa på kopplingen till nästa beslut, som handlade om P 18. Men jag talar mest om de sista 30 tjänsterna. Där är inte Sida heller benäget att hålla med om att det är bra för global utvecklingspolitik. Man har i stället kraftigt motsatt sig detta. Dessutom har det med de här sista 30 tjänsterna velats ganska mycket fram och tillbaka. Generaldirektören fick först rapport om att gå ut med 20 plus 30 tjänster. Det var beslutet, och så skedde också. kom det telefonsamtal från departementet där man talade om att ytterligare 30 tjänster ska utlokaliseras. Generaldirektören tvingades att på nytt gå ut med ett meddelande om ytterligare 30 tjänster. Det tycker jag inte är ett bra agerande. Det är ministerstyre och inte en självständig myndighet som vi ser exempel på då. Dessutom kopplat till detta kunde man se att kort efter det kom beslutet om att FM Log skulle läggas ned på . Kopplingen till regionalpolitik finns alltså där. Anser biståndsministern verkligen att man kan blunda för det? 71 Statsrådet (): Jag vill upprepa att av de 80 tjänster som kommer att finansieras över det som finansieras över Sida är det 30 tjänster som utlokaliseras. De övriga 50 är icke-existerande arbetstillfällen som nyetableras. 30 av de tjänsterna handlar om lärande för hållbar utveckling, Internationella programkontoret och vänortssamarbete, som håller på att formas på olika sätt. När det gäller de 30 tjänster som ska utlokaliseras kommer det framöver att beslutas vilka tjänster det är och i vilken form de ska flyttas till . Jag är helt övertygad om att vi i samarbete och samtal med Sidas ledning kommer att hitta en bra lösning på det. Följder av utlokaliseringen av statliga verk 72 (): Jag har en fråga till statsrådet som gäller stimulerande till egenförsörjning. I går 24 000 kvinnor arbetslösa. Det är ungefär lika många som antalet invånare i en liten stad. kommer ytterligare drygt 2 000 kvinnor att förlora sina jobb när utlokaliseringarna är gjorda. Avsikten kan inte vara att alltihop ska tas om hand av Ams. Jag vill fråga: Kommer det något förslag från regeringen som stimulerar till mer egenförsörjning även i denna lilla del av vårt land, när kommer det i så fall och vad kommer det att innehålla? 73 Näringsminister (): Först och främst är det alldeles självklart att statlig verksamhet kan bedrivas även på andra orter än . Det har vi goda exempel på genom decennierna. Också verksamhet utanför bidrar starkt till myndigheternas utveckling och till statens sammantagna arbete. Jag tror inte att menar att allt ska ligga i . När konjunkturen vänder är det i som vi ser den vändningen starkast, inte minst i tjänstesektorn, som börjar växa. Den näringspolitik vi bedriver uppmuntrar också nyföretagande, och vi ser en kraftig ökning i nyföretagandet, inte minst i . I borgerlighetens alternativ till näringspolitik finns bara ett enda svar: Människor som råkar illa ut på arbetsmarknaden ska få sämre förutsättningar. Det handlar om lägre a-kassa, sämre sjukförsäkring och sämre trygghet. Jag tror inte att det är någon bra modell för att bedriva utveckling för hela landet. 74 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag fick visserligen inget svar på den fråga jag ställde, men det var andra svar på andra frågor. Jag frågade vad ni vill göra. Vad vi vill göra får statsrådet och jag ta en annan debatt om. Frågan jag ställde var: Vad vill statsrådet göra för de omkring 2 000 kvinnor i som kommer att bli friställda eller åtminstone förlora sina jobb? Detta har inget att göra med det statsrådet talar om. Jag hoppas också att man kan bedriva verksamhet på alla platser i vårt land. Om statsrådet vill svara på en fråga om det så får han gärna göra det, men det jag frågar om gäller något annat. Vad tänker statsrådet göra för att stimulera dessa 2 000 kvinnor som blir arbetslösa till egenförsörjning? Alla kan ju inte jobba inom Ams.