prot · GS09127 · 2005-05-26 00:00:00 — Hur mycket pengar handlar det om för en medelinkomsttagare och på vilket sätt kommer icke detta att påverka barns och ungas ekonomiska villkor? 34 () replik: Först och främst är vi oerhört ense om att den här kammaren ska debattera reella åtgärder och reella förutsättningar för barn att få en tryggare uppväxt. Vi tror därför inte att det är bra för kammaren att få skrivelse efter skrivelse som återupprepar historien, utan det är vettigare att få en politik presenterad som man kan ta ställning till och som förbättrar för barn och unga . Låt oss återkomma till om det ska ske separat i respektive utskott som jobbar med sakfrågorna, så att man på det sättet kan hantera frågorna på ett bättre sätt, eller om det ska ske på det här sättet, via generella skrivelser. Sedan kanske vi kan bli överens om det, . Men det viktiga är att vi har reella åtgärder att diskutera. Helhetsperspektivet är oerhört viktigt för barn och ungdomar. Den här skrivelsen utgår från ett myndighetsperspektiv, ett organisationsperspektiv. Var är föräldrarna? Var är den enskilda mamman och pappan som har att ta ställning till barns och ungas trygghet , inte utifrån vad vi debatterar här i kammaren och vad vi fattar för beslut utan just utifrån den situation som råder? Det är det perspektivet som ideologiskt inte stämmer överens mellan de olika blocken. Det är en enorm skillnad. Därför måste jag säga att jag förvånar mig över att man bara ställer sig samman och upprepar detta, som regeringen gör, i stället för att ta tag i de enskilda åtgärderna som kan förbättra för barn och ungdomar. Sedan är det självklart som så att det måste löna sig att arbeta. Att ha en mamma och en pappa som har ett jobb att gå till, arbetskamrater och social trygghet är mycket bättre än att vara barn till de 1,5 miljoner människor som inte kan gå till ett jobb tack vare den politik som du och ditt parti stöder och den regering som vi har i . Det vill vi ändra på. Då stramar vi åt bidragen och sänker skatterna för att kunna få fler i arbete. Då ska det också löna sig att arbeta. 35 () replik: När det först gäller det sistnämnda kommer aldrig att ställa upp på en politik där man ställer dem som har mot dem som inte har. Om man ska ha ett barnperspektiv förstår jag inte varför man ska låta de arbetslösa och sjuka finansiera skattesänkningarna, som redovisar, och till exempel sänka arbetsgivaravgifterna för att få fler människor i arbete. revisorer har visat att sänkningarna av arbetsgivaravgiften inte alltid har givit resultatet fler arbetstillfällen, som och övriga borgerliga partier vill framhäva. Här är ni ute på fel väg, speciellt utifrån ett barnsperspektiv. Jag ser inte någon motsättning mellan föräldraansvaret och . Låt oss se på en att-sats i fråga om att implementera : Barnets bästa ska vara vägledande för allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga. Då hoppas jag verkligen att inte menar att det är bara föräldrarna som ska ha det framför sig när de fattar beslut. Det är viktigt att alla har det riksdag, regering, kommuner, landsting och andra som kommer i kontakt med barn. På vilket sätt beskriver i sin motion hur till exempel sänkta ersättningsnivåer för a-kassan och sjukersättningen påverkar barnen? 36 () replik: Jag blir fundersam när jag hör ett av regeringspartierna resonera utifrån att vi befinner oss i ett samhälle utan problem när det gäller trygghet och jobb. Jag är förvånad över att även om man väljer att gå till attack mot oppositionen att man själv inte svarar upp mot den verklighet som barn och unga lever i . 1,5 miljoner människor har valt att inte gå till jobbet. Det är av olika skäl. En del kan inte gå till jobbet. Men många vill gå till jobbet men får inte gå till jobbet av olika skäl. Det måste självklart vara viktigast för alla att få fler människor i arbete. Då måste det löna sig att gå till arbetet. Det är då det finns en naturlig trygghet var dag i min familjs liv om man får uppleva detta. Detta beskrivs inte alls. Snarare ska vi diskutera utifrån en politik som bygger på bidrag. Vi tror inte på en sådan politik. Vi tror på en politik för arbete. Vi lägger därför vår kraft på jobben. Man ska inte heller negligera att det finns människor som i det samhälle vi befinner oss i lever på fattigdomsgränsen. Då måste man utgå från de människornas bekymmer och problem. Det finns ett uppifrånperspektiv som jag känner inte hör till verkligheten. Det är bättre att människor i sin vardag föräldrar, barn och unga tillsammans kommer fram till vad som är bäst för dem och vad de kan göra bäst. Men den tron finns inte i skrivelsen, och den tron presenteras inte av regeringen och i era partiers politik. Man tror inte fullt ut på föräldraperspektivet och att föräldrar och barn tillsammans kan avgöra saker och ting. Jag känner misstro kring sådant. Jag har svårt att ta mig an den verklighetsbilden, . (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 9 § Statsministerns frågestund 37 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Klockan är 14, och vi har kommit till statsministerns frågestund. En fråga till statsministern ska vara av övergripande, allmänpolitisk natur. Frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. Partiföreträdare kan normalt räkna med att få ordet för minst en följdfråga eller kommentar. Normalt får statsministern det sista inlägget i ett replikskifte, men talmannen kan när han finner det befogat ge frågeställaren ordet för ett avslutande inlägg om en halv minut. Övriga frågeställare kan normalt räkna med att få ordet endast en gång. 38 (): Väldigt många i vårt land pratar om hur våldet förändrar , inte minst tydligt här i , hur gatuvåldet utvecklas, hur vapen finns i vår närhet. Många av oss ställer frågan: Hur mår människor vi möter på gatan eller på bussen? När politiker pratar om trygghet handlar det väldigt ofta om ekonomiska förhållanden. Det gör att många människor undrar: Ni som är i politiken, förstår ni den här tryggheten som är kopplad till att man ska kunna röra sig fritt och inte drabbas av våld? Det väcker naturligtvis många frågor. Hur förhåller det sig egentligen? Hur blev det med den där psykiatrin som skulle förbättras? Hur fungerar det svenska rättsväsendet? Hur fungerar integration? Hur fungerar skolan? Min fråga till blir: Du som är så nöjd med så mycket och ofta berättar om hur bra allting är, har du sett och känt någonting som är annorlunda än det som många människor känner när de oroar sig för hur våldet breder ut sig? 39 Statsminister (): Vi ska vara försiktiga när vi tolkar varandras uppfattningar. Jag är stolt över , men jag är inte nöjd med allt vad jag ser. Jag är stolt över det jag kan jämföra med andra länder, men vi kan bli mycket bättre. Det är utgångspunkten. Vi ska tala väl om vårt land det är vårt land. Många människor mår dåligt det känner både och jag till. För det har vi ett gemensamt ansvar: att stötta människan, att se människan. Det är förebyggande insatser i vård och omsorg. Det är förebyggande insatser i psykiatrin. Vi tillför och har tillfört stora resurser för att det ska vara möjligt. Men det är inte tillräckligt bra. Det handlar också om att vi ska satsa mer på polisen, och det har vi gjort. Det handlar om att satsa på fler civilanställda inom polisen, och det har vi också gjort. Det handlar om att kriminalvården ska fungera så att de som är dömda får sitt straff. Vi är mitt uppe i ett omfattande reformarbete för att göra det. Så långt har det gått, herr talman, att de yttre hot som vi ser mot minskar. Vi har bestämt oss för att de resurser som friställs när vi drar ned på försvaret ska läggas helt på att möta dessa inre hot som vi alla ser och känner djup oro inför. Jag beklagar att vi inte kunde bli eniga om den saken. 40 (): Jag är också väldigt nöjd med . Jag tycker väldigt mycket om att bo i , och jag skulle inte vilja bo någon annanstans. Men jag har hört svara på det här sättet väldigt förut: Ja, det är inte tillräckligt bra, det är på väg, vi tittar på det, vi drar ned lite på försvaret, och vi ska föra över resurser. Jag tror för övrigt att det var din öppning i en debatt , då du förde fram den tanken. Men åter till den verklighet som människor nu diskuterar utanför detta hus, som handlar om händelser i vår närtid, , oro för att det ska hända . Då blir naturligtvis frågan: Är vi ens på väg i rätt riktning? ger sken av att vi är på väg, att vi löser en massa saker och bockar av och att våldet är på väg bort. Människor känner att våldet är på väg in, att det blir brutalare, att vapen kommer närmare, och människor mår dåligt. Det är det som de undrar om du ser, , när du alltid berättar hur stolt du är och när du alltid hävdar att allting är på väg att lösa sig. Ser hur människor har det i den vardag där våldet nu förändrar känslan av trygghet för många människor? 41 Statsminister (): I allra högsta grad ser vi och upplever vi detta. Vi är närvarande i det . Det är därför vi gör det vi gör. Sedan kan det vara otillräckligt, och vi kanske behöver göra mer. Men säg inte att vi drar ned lite på försvaret! Det är en väldigt stor omställning: , som vi kan använda för att satsa i den här sektorn i stället. Jag beklagar att vi inte blev överens om den saken. Säg inte att vi bara tittar på det här! Vi har utbildat snart 4 000 fler poliser. Det är 1 200 fler poliser nu än vad det var när mandatperioden började. Det är 550 fler civilanställda inom polisen. Det är stora resurser vi lägger. känner vi att samhället riskerar att bli hårdare. Jag är rädd för ett där utanförskapet manifesteras av att de som har förlorat jobbet eller blivit sjuka också blir riktigt fattiga och hamnar i ett läge där desperationen smyger sig in. Det är farligt. Den sociala utslagningen är också grogrund för både brott och psykiska problem. Därför motsätter vi oss de förslag som har lagts från andra sidor i denna kammare om att försämra de systemen. 42 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I det läget ger jag extra för en avslutande kommentar, inte polemiserande. 43 (): Jag tror att det är viktigt att säga att de poliser som har utbildats inte har gjort att det blir många fler poliser som löser uppgifter. I polisens eget budgetunderlag säger man att för att få plats med de nya måste man förtidspensionera några av de gamla. Det är bra att vi föryngrar poliskår. Men jag frågade inte så mycket efter tekniken för hur vi ska kunna lösa detta, utan känslan för om vi ser, om vi verkligen har hjärtat på rätt ställe och ögonen på plats för den utveckling som sker. Jag tror inte att människor kände att de fick svar på detta . Det är inte en känsla av en utveckling som är på rätt väg. 44 (): Jag tänkte efterhöra statsministerns åsikt i den allra hetaste debattfrågan just . Jag tror att det är väldigt viktigt att statsministern ger ett konkret och tydligt svar. Det är viktigt för verkligheten, och det är viktigt för den politiska debatten. Min fråga är: Hur hög är den verkliga arbetslösheten? Vi har från borgerligt håll länge hävdat att de öppet arbetslösa inte alls är ens huvuddelen av problemet, utan vi har en omfattande arbetslöshet som brukar kallas dold. Men den får inte vara dold. har vi fått draghjälp av tunga företrädare för som har hävdat att arbetarrörelsens ledning mörkar den verkliga arbetslösheten. Tala nu om hur många som är arbetslösa i ! Vad anser statsministern? 45 Statsminister (): Om det ska vara någon mening med den här debatten ska vi väl hålla oss till den typ av definition vi alltid har varit överens om, inklusive från den tid då var inne i och drev upp arbetslösheten till , som vi nu har tagit ned till . Det är viktigt att komma ihåg att vi räknar dem som är i arbetskraften, hur många av dem som vill ha ett arbete och hur många av dem som inte får ett arbete. Det är 4,1 miljoner som har ett arbete. 600 000 är frånvarande från jobbet . 150 000 av dem är sjuka. 350 000 av dem har semester, och den ska vi väl inte ta bort. 100 000 av dem är föräldralediga eller vårdar sjukt barn, och det ska vi väl inte heller ta bort. 25 000 av dem sysslar med studier, och det ska vi naturligtvis inte heller ta bort. Sedan har vi den andra delen, den miljon som inte finns i arbetskraften. Av dem är ungefär en halv miljon förtidspensionärer, och den andra halvan vill inte ha ett arbete. Det är också någonting som man ska respektera. Det som har ökat är den grupp som är förtidspensionärer. Det är en utveckling som delvis speglar att vi blir äldre. Det är människor i och min ålder i stor utsträckning, och då kommer inte sällan förtidspensionen in. Men det är också många som har slitit ut sig i arbetslivet. Hur vi räknar det här är solklart. Att inte står fast vid den definition som lades fast av folkpartistiska arbetsmarknadsministrar tycker jag är konstigt. 46 (): Statsministern verkar ha pluggat på det här. Först hörde vi en lång uppräkning av personer som inte vill ha ett nytt arbete, men sedan erkände statsministern att ungefär hälften av dem som är förtidspensionerade vill ha ett nytt arbete. rapport från LO visar med förödande tydlighet att det i praktiken är så att förtidspensioner används som en arbetsmarknadsåtgärd. Men summera då de grupperna, de heltidsstuderande som söker arbete och bara pluggar för att de inte får något jobb, de förtidspensionärer och långtidssjukskrivna som skulle kunna jobba om det fanns ett jobb, de öppet arbetslösa och de i åtgärder! Vad blir den siffran? Är det så svårt att säga eller nästan en miljon människor? Kan vi inte få höra det från den ytterst ansvariga? 47 Statsminister (): Jag har, som säger, pluggat på därför att jag tycker att den här statistiska exercisen är lite märklig. Jag vänder mig bestämt emot att kalla dem som är på semester och dem som är föräldralediga för arbetslösa, för det är de inte. Och jag vänder mig bestämt mot uttrycket att en miljon står utanför arbetsmarknaden därför att de är arbetslösa. En halv miljon av dessa människor vill inte ha ett arbete. Man måste också acceptera att det finns människor som har valt att leva sitt liv på ett sådant sätt att de inte söker ett jobb. Sedan finns det en halv miljon människor som är förtidspensionärer. Många av dem kan inte ta ett arbete. Många av dem är rejält slut i axlar, ryggar och handleder. De har lyft, burit och kånkat. Det är ofta kvinnor. Ingen skulle mer än jag önska att de hade haft ett bättre arbetsliv. Det är där vi ska sätta in stöten och se hur vi ska förbättra arbetsmiljöerna och hur våra arbetsplatser ska bli mänskligare. Det är den arbetsuppgiften som ligger framför oss. ser vi att sjuktalen faller, både de korta och de långa. Vi ser också, herr talman, att antalet sjukersättningar börjar gå ned. I den meningen går det i rätt riktning, men det är en för stor grupp. Det är på arbetsplatserna som problemet löses, inte i talarstol genom en exercis med statistik. Citera också åtminstone du, , den delen där han säger att sänkta ersättningsnivåer inte är lösningen! 48 (): Jag tror att många svenskar har uppskattat den syn på Mellanösternproblemen som har gett uttryck för i många olika sammanhang genom att stå upp för det palestinska folkets rättigheter och erkänna och arbeta för det israeliska folkets och statens rätt att existera inom säkra och erkända gränser. Jag har synpunkter på den barriär som israelerna har uppfört, framför allt att den står på ockuperad mark. Men jag förstår att israelerna vill skydda sig mot de förfärliga attacker som palestinska terrorister har utfört på israelisk mark. Enbart dödades över 450 israeler på det viset. kunde vi höra , inte vem som helst utan en av ministrarna på , uttala sig om barriären. Hon uttryckte sig på ett sätt som jag tror förvånar många då hon bland annat sade: Muren är helt obegriplig. Det går inte att uttrycka med ord hur vansinnigt sjuk den är. Min fråga till statsministern är: Är det här uttryck för regeringens officiella politik? 49 Statsminister (): Den mur som bygger på ockuperat land står i strid med internationell rätt. har rätt att bygga en mur för att skydda sitt eget territorium på eget territorium. Bygger man ett staket mellan två grannar bygger man det inte på grannens mark. Internationell rätt är otvetydig här. har gett uttryck för detta i många sammanhang. Vi tänker fortsätta att göra det. Vi deltar i en i stort sett enhällig internationell kör som säger att det bygge som pågår delvis sträcks på områden som är av sådant slag att det inte är förenligt med folkrätten. Där är det solklart. Vad sade, mycket känsloladdat och mycket engagerat, var att muren står i strid med folkrätten. Sedan borde hon kanske också ha lagt till, vilket jag också gör, att israelerna är i sin fulla rätt att skydda sin egen befolkning och sitt eget territorium inom erkända och säkra gränser och göra det precis inom sina egna gränser. Sådan ser diskussionen ut, och sådan är linjen. uttryckte, på ett mycket levande sätt måste jag säga, i substans den uppfattning och EU har. 50 (): Jag tror att det finns en ganska stor skillnad mellan det som statsministern nu säger och det som sade: Muren är helt obegriplig. Det går inte att uttrycka med ord hur vansinnigt sjuk den är. Det handlade inte om placeringen. Det handlade om den barriär som statsministern nu säger är okej att uppföra på eget territorium. Där finns en skillnad. Jag tolkar det så att statsministern här anser att hon har uttryckt sig på ett som kanske inte var så där alldeles exakt i de här sammanhangen. Jag tror att det är otroligt viktigt, om fortsättningsvis ska kunna spela en roll i den här förfärliga konflikten, att man är nyanserad och balanserad. Jag tror att statsministern har gjort sig känd som en vän av båda sidor. Jag tycker att det är oerhört angeläget att behåller den positionen. Man ska naturligtvis vara känslosam som minister, men man ska vara oerhört noga med hur man uttrycker sig. I det här fallet tycker jag att statsrådet inte var tillräckligt noggrann med orden. Om också fortsättningsvis ska kunna spela en roll i det här sammanhanget gäller det att se till båda sidors rättigheter och möjligheter. 51 Statsminister (): Ska man spela en roll i ett sådant här sammanhang måste man utgå från väldigt tydliga principer. En sådan princip är internationell rätt. Jag har själv suttit öga mot öga med på många sätt imponerande premiärminister och fört fram samma kritik i substans mot muren som har gjort. Det finns ingen anledning att inte kritisera det vi tycker är fel. har vi alltid sagt, och ska säga, att har rätt att existera som fri nation inom sina kända och erkända gränser. Vad gör på sin mark är deras sak att bestämma om. Däremot måste vi reagera mot vad de gör på ockuperat område. hade självfallet inte uttryckt sig på det sätt som hon gjorde om israelerna hade byggt någonting på eget område, därför att det är upp till varje nation själv att bestämma. Det hon reagerade mot var det hon upplevde, nämligen brottet mot internationell rätt, och det har EU också pekat på. Så ligger det till. Låt oss inte överdriva de här frågorna och åsiktsskillnaderna. Låt oss i stället peka på vad vi tycks vara överens om, nämligen att det inte är förenligt med folkrätten. Låt oss fortsätta att arbeta för samförstånd och en fred i som vi har drömt om alltsedan staten bildades. Konsekvenserna av ett franskt nej till 52 (): får det franska folket säga sitt om förslaget till fördrag och om en ny . För att det fördraget ska vara giltigt måste det ratificeras av samtliga medlemsländer. Om det franska svaret blir ett nej har förslaget fallit. Då förutsätter jag att regeringen inte kommer att förelägga ett förslag om att ratificera det då icke-existerande förslaget till fördrag. Min fråga till statsministern blir: Är det rätt uppfattat? 53 Statsminister (): Det är inte rätt uppfattat. Fransmännen har att ta ställning till ett fördrag som är framförhandlat i ett konvent. Alla stater har varit inblandade i detta, och inte minst parlamenten i alla stater, så också riksdag. Vi ska ta ställning till detta fördrag utifrån behandling i . Efter all den diskussion som har varit så skulle det kännas väldigt konstigt om vi sade att fransmännen beslutade också för oss. När de röstade nej så säger vi också nej, och vi gör ingenting utan struntar i det hela. Hur det ska hanteras om fransmännen röstar nej får vi komma tillbaka till. Det har varit så tidigare i europeiska ratificeringsomgångar av fördrag att man har löst de problem som då har uppstått. Men att för vår del säga att om fransmännen röstar ja så ska vi rösta ja, och om fransmännen röstar nej så röstar vi nej, det är helt fel. Vi bestämmer för egen räkning hur vi ser på detta fördrag. Så länge det ligger där ska vi också ta ställning till det. 54 (): Vad statsministern då säger är att för att det här fördraget ska vara giltigt måste det inte ratificeras av samtliga medlemsländer, utan statsministern anser att även om man har sagt nej vilket väl antagligen innebär att det måste omförhandlas så ska vi ta ställning till ett fördrag som kanske inte är giltigt. Så kan man ju också uttrycka det. Vad jag inte har sagt är att franska folket ska bestämma åt oss. Vad jag har sagt är att jag funderar över giltigheten av ett fördrag när kanske , och kanske också , säger nej. Min andra fundering blir då att här i utgår ju all makt från folket. Sedan lånar vi den. Man väljer oss. Vi lånar folkets röster. Och sedan, , tar folket tillbaka dem, utvärderar vad vi har gjort och ger dem kanske till nya personer, nya ledamöter kanske ny regering också, vad vet jag? Är det då inte klädsamt att fråga svenska folket i en folkomröstning, precis som man gör i , innan vi tar den röst folket givit oss och ger den vidare till andra, vilket i princip EU-konstitutionen gör? Vore det inte klädsamt att vi också, liksom i , frågade dem som har lånat oss sin röst innan vi ger den vidare? 55 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill be alla att försöka respektera enminutsgränsen. 56 Statsminister (): Vad som är klädsamt kan man diskutera. Vi tillhör den majoritet i som ratificerar, godkänner, fördraget i . Vi tillhör den stora majoriteten som gör så. Det är det vanliga. Andra har valt folkomröstningar, däribland . Att vi väljer att godkänna det här i beror på att vi anser att det här fördraget inte i grunden ändrar relationen mellan och . Vi har tagit ställning till medlemskap i en folkomröstning. Vi har tagit ställning tidigare till nya fördrag här i . har vi ytterligare ett. Det är som ska besluta om detta. Det är också ett sätt att visa respekt och därmed stärka ett av vårt lands viktigaste instrument: det parlamentariska arbetet. Det vill jag inte försvaga, därför att med hjälp av parlamentet vill jag driva en radikal politik som omfördelar. Då ska man också ge parlamentet chansen att ta ställning till svåra och komplicerade frågor. Därför avgörs frågan i . 57 (): hade vi möjlighet att lyssna till en debatt mellan och statsministern. Den stora debatten handlade om ersättningsnivåer och alla dem som står utanför arbetsmarknaden, och vi som lyssnade kunde konstatera att ersättningsnivån var ni båda överens om. Ni talade om olika system, men nivåerna var ni överens om. presenterade småföretagarna en artikel i som handlade om hur vi ska kunna skapa jobb. Det är där jag tycker att den viktiga diskussionen ändå borde föras, som hade liten tid. Småföretagarna föreslog mindre krångel, lägre kostnader för sjukskrivningar, sänkta arbetsgivaravgifter och lite annat, och de efterlyser framtidstro. Det är av dem som tror att regeringen kommer att förbättra deras villkor . Det här är mycket allvarligt, tycker jag. Jag tycker att det borde handla mycket mer om hur vi skapar jobb än att bara diskutera ersättningsnivåer. Min fråga till statsministern är: Hur kan statsministern ge de här företagarna, som vill investera i , den här framtidstron? Hur kan vi öka den här framtidstron, och hur ställer sig statsministern till de förslag som företagarna själva kommer med när det gäller just att skapa jobb och framtidstro? 58 Statsminister ():