prot · GS09131 · 2005-06-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den 1 augusti30 september. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om kompletteringsval till socialutskottet Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp under föräldraledighet anmält hans ersättare som suppleant i socialutskottet. Talmannen förklarade vald den 1 augusti30 september till suppleant i socialutskottet 4 § Meddelande om svar på skriftliga frågor Talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in till och med skulle besvaras . 5 § Beslut om ärende som slutdebatterats BoU10 Bostadsförsörjningsfrågor Punkt 1 (Avskaffande av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 168 för utskottet 137 för res. 1 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 1: 51 m, 39 fp, 28 kd, 19 c Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 7 (Bostäder åt utsatta kvinnor) 1. utskottet 2. res. 12 (mp) Votering: 253 för utskottet 14 för res. 12 38 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 51 m, 2 fp, 28 kd, 21 v, 19 c, 1 - För res. 12: 14 mp Avstod: 37 fp, 1 v Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 9 (Översyn av vissa villkor för allmännyttiga bostadsföretag) 1. utskottet 2. res. 15 (v) Votering: 182 för utskottet 23 för res. 15 100 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 34 fp, 1 kd, 2 c, 14 mp För res. 15: 22 v, 1 - Avstod: 51 m, 5 fp, 27 kd, 17 c Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 6 § Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU9 Ändringar i skogsvårdslagen m.m. Punkt 15 (Dispenser för lagring av virke m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (m, kd, c) Votering: 205 för utskottet 99 för res. 7 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 37 fp, 1 kd, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 7: 51 m, 2 fp, 27 kd, 19 c Frånvarande: 14 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 25 (Bioenergi) 1. utskottet 2. res. 20 (kd, fp) Votering: 222 för utskottet 68 för res. 20 14 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 49 m, 1 fp, 22 v, 19 c, 1 - För res. 20: 2 m, 38 fp, 28 kd Avstod: 14 mp Frånvarande: 14 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 31 (Fler kvinnor inom skogsnäringen) 1. utskottet 2. res. 28 (mp, v) Votering: 268 för utskottet 36 för res. 28 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 51 m, 39 fp, 28 kd, 19 c För res. 28: 21 v, 14 mp, 1 - Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 8 v, 3 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. BoU7 Ändringar i jordförvärvslagen Punkt 1 (Slopande av jordförvärvslagen helt eller delvis m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) Förberedande votering: 56 för res. 1 39 för res. 2 210 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 214 för utskottet 51 för res. 1 39 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 28 kd, 22 v, 19 c, 14 mp, 1 - För res. 1: 51 m Avstod: 39 fp Frånvarande: 14 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 6 (Kompensationsprincipen kompensationsfria förvärv m.m.) 1. utskottet 2. res. 13 (c) Votering: 246 för utskottet 20 för res. 13 38 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 51 m, 28 kd, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 13: 1 fp, 19 c Avstod: 38 fp Frånvarande: 14 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 7 (Kompensationsprincipen företräde för fysiska personer) 1. utskottet 2. res. 14 (kd, c) Votering: 219 för utskottet 47 för res. 14 39 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 51 m, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 14: 28 kd, 19 c Avstod: 39 fp Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU27 Marknadsmissbruk Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU15 Arbetstid vid vägtransporter Kammaren biföll utskottets förslag. TU12 Arbetstidsfrågor för flygpersonal m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. AU7 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering Punkt 1 (Sättet att genomföra likabehandlingsdirektivet) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 253 för utskottet 52 för res. 1 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 39 fp, 27 kd, 22 v, 19 c, 14 mp, 1 - För res. 1: 51 m, 1 kd Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 2 (Utvidgningen av diskrimineringsförbudet i lagen (2003:307) om förbud mot diskrimineringen) 1. utskottet 2. res. 2 (c, m, fp, kd) Votering: 168 för utskottet 137 för res. 2 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 2: 51 m, 39 fp, 28 kd, 19 c Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 10 (Skyddet för föräldralediga) 1. utskottet 2. res. 3 (c, m, kd) Votering: 206 för utskottet 99 för res. 3 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 38 fp, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 3: 51 m, 1 fp, 28 kd, 19 c Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 13 (Inriktningen på jämställdhetspolitiken) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 7 (v) Votering: 229 för utskottet 23 för res. 7 53 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 37 m, 39 fp, 2 kd, 6 c, 14 mp För res. 7: 22 v, 1 - Avstod: 14 m, 26 kd, 13 c Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 5 (m, kd) Votering: 165 för utskottet 79 för res. 5 61 avstod 44 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 1 fp, 20 v, 14 mp, 1 - För res. 5: 51 m, 28 kd Avstod: 2 s, 38 fp, 2 v, 19 c Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Punkt 19 (En konkurrensutsatt offentlig sektor) 1. utskottet 2. res. 9 (c, m, fp, kd) Votering: 168 för utskottet 137 för res. 9 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 131 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 9: 51 m, 39 fp, 28 kd, 19 c Frånvarande: 13 s, 4 m, 9 fp, 5 kd, 7 v, 3 c, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2004/05:596 Till Interpellation 2004/05:596 av () om skogsindustrins konkurrenskraft Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2004/05:598 Till Interpellation 2004/05:598 av om deltagande i internationella organisationer Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten ej kunnat ta emot interpellationen inom föreskriven tid. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2004/05:614 Till Interpellation 2004/05:614 av () om Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2004/05:626 Till Interpellation 2004/05:626 av () om handlingsplanen mot narkotika Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2004/05:631 Till Interpellation 2004/05:631 av () om arbete med barn Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2004/05:645 Till Interpellation 2004/05:645 av () om Huvudstaleden Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2004/05:646 Till Interpellation 2004/05:646 av () om EU-regler vid utbyggnad av kommunala stadsnät Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2004/05:647 Till Interpellation 2004/05:647 av () om infrastruktursatsningar för nordöstra kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 9 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2004/05:66 Integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning 20052008 KOM(2005)141 till finansutskottet 10 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2004/05:158 till finansutskottet /05:163 till /05:164 till skatteutskottet /05:167 till justitieutskottet /05:168 och 170 till socialförsäkringsutskottet /05:171 till finansutskottet /05:172 till socialförsäkringsutskottet Skrivelser 2004/05:120 till näringsutskottet /05:166 till socialutskottet 11 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /05:JuU28 och JuU33 betänkanden /05:SoU22SoU24 betänkande 2004/05:BoU9 betänkanden /05:UU4 och UU13 Föredrogs betänkande 2004/05:KU20 Granskningsbetänkande. Inledning (allmänna synpunkter) 1 (): Först ber jag å vägnar att få anmäla den årliga granskningen, som KU gör enligt regeringsformens 12 kap. 1 §, av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Det är en parlamentarisk granskning på konstitutionell och rättsliga grund. Det är inte en politisk granskning i gängse mening. Den utförs visserligen av politiker; vi som sitter i KU är ju valda politiker. Men grunden är just konstitutionell och rättslig. För att illustrera detta kan det vara en åtgärd som man tycker är riktig och rätt, men som likväl kan få kritik på konstitutionell och rättslig grund för att den inte har genomförts på ett korrekt sätt. Å andra sidan kan det vara en åtgärd som man tycker illa om, som man politiskt sett motsätter sig, men som är korrekt genomförd. Då kan den heller inte få kritik på rättslig grund. Jag säger det här därför att det ibland förekommer en debatt kring KU:s granskning för att den skulle vara meningslös, att den skulle vara rent politisk och sakna värde. Så är det inte, utan granskningen sker just utifrån de premisser som KU har att beakta. Det här är viktigt därför att det handlar om att förhindra maktmissbruk. Det blir en allt viktigare uppgift för parlamentet. Vi ser i hela den demokratiska världen att parlament alltmer inriktar sig på kontroll av makt. Kontroll av makt måste ske i en demokrati. Därför är det också viktigt att noga läsa KU:s betänkande, inte bara för statsråd utan även för myndighet och förvaltning. Det står mycket där som är av vikt för en korrekt hantering av den offentliga makten. I betänkandet har vi behandlat 38 ärenden ovanligt många varav 24 är enhälliga i sina konklusioner. Det är två viktiga ärenden som inte finns med här. Jag nämner dem därför att de fått stor allmän uppmärksamhet. Det ena gäller avvisningen till . Det andra gäller tsunamikatastrofen i . Det är två viktiga ärenden som kommer att tas upp . Det som jag framför allt skulle vilja fokusera på i det här betänkandet är ett ärende som vi enhälligt har behandlat, nämligen projektet . Det är en regeringskampanj som innehåller en del som KU har granskat. Vi har naturligtvis inte granskat hela projektet utan den del som handlar om när medieprofiler hängs ut och hur det står i förhållande till tryckfriheten och yttrandefriheten. Vi ska då erinra oss att tryckfrihets- och yttrandefrihetsgrundlagen är till skydd mot det allmänna. Det ska ju skydda medierna också mot demokratiska församlingar. Det är två principer som vi tar fram. Den ena är att man inte får hindra utgivning av medier. Det får inte innebära sådana försvårande och förlustbringande åtgärder som kan tolkas in i detta. Den andra är att om man ska ingripa mot missbruk får man enbart göra det på grundval av det som tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen anger. Det är två väldigt viktiga principer. Vi konstaterar enhälligt att den del i projektet som vi har granskat inte står i god överensstämmelse med principerna för tryck- och yttrandefrihet och att åtgärden borde ha undvikits. Det är en mycket viktig slutsats som KU har kommit fram till. Som sagt har tryckfrihetsförordningen en lång tradition i . Den första kom 1766. Den har spelat en stor roll, och spelar en stor roll, för demokratins grundval. Vi kan erinra oss striderna första hälft om . står för övrigt staty utanför en av byggnader. Det var ju en kamp för just tryckfriheten. Det andra var under , en ganska mörk period i svensk politik, då yttrande- och tryckfriheten träddes förnär. Därför är det så viktigt för och även för andra länder att vi klart och tydligt står upp bakom de här principerna. Det kan ibland vara otacksamt. Man kan tycka att medier är skräp och osmakliga, och det kan vara saker som man själv inte gillar. Men att stå upp för en frihet innebär ibland att man försvarar en frihet även för det som man själv inte gillar, det man själv inte står bakom. Men rätten till friheten är det centrala. Det finns ett annat ärende, som jag kommer tillbaka till i debatten. Det jag just har nämnt har vi ingen särskild debatt om. Det handlar om frågan om att bekämpa korruption i och utomlands, där också har stora internationella åtaganden. Det finns en rapport om en omfattande korruption som Sida har tagit fram. Det är bra att Sida har gjort det. Det märkliga är dock att denna rapport inte har kommit till vare sig eller regeringens kännedom. Det är och regeringen som är beslutsfattare i det här ärendet. Vi kommer tillbaka till den debatten, så jag ska inte gå in mer på det här. Låt mig avslutningsvis säga att jag tror att det här betänkandet kan ge tre goda råd till regering och statsråd. Det första goda rådet är att inrätta ett system för att säkerställa att rapporter om korruption kommer fram till riksdag och regering, som ofta är beslutsfattare. Det andra gäller statsråds förhållande till medierna: Delta gärna i debatter med liv och lust! Statsråd är politiker och ska delta och stå för sina åsikter. Men håll ordentligt respektavstånd till tryckfrihetsgrundlagen och yttrandefrihetsgrundlagen! Det är väldigt viktigt att göra det. Det tredje gäller statsråds förhållande till myndigheter, särskilt myndigheter inom det egna ansvarsområdet. Se till att ni inte kommer i konflikt med myndigheters självständiga ansvar, och iaktta därför stor försiktighet med uttalanden som kan riskera att uppfattas som direktiv! Med detta, herr talman, ber jag att få yrka på godkännande av anmälan i fem reservationer, och det är reservationerna 8, 9, 10, 12 och 13, som fem partier står bakom. 2 (): Låt mig inledningsvis konstatera att makt är någonting som är utomordentligt viktigt och utomordentligt allvarligt. Den som har makt ska också, enligt min uppfattning, kunna kontrolleras. är det så vist inrättat att den som har demokratisk makt kan kontrolleras. Andra makthavare har vi svårare att kontrollera. Vad vi ska ägna oss åt här i kammaren är den parlamentariska kontroll som har att utöva i förhållande till statsråden och deras tjänsteutövning. Som utskottets ordförande har framhållit, är det en parlamentarisk kontroll, och det är en juridisk kontroll, en konstitutionell kontroll. Det är alltså inte fråga om att bedöma lämpligheten från en politisk utgångspunkt. Möjligen kan det vara lite svårt att balansera det här, men huvudinriktningen måste vara det. Jag ska försöka återkomma till några kommentarer kring detta. Jag vill dock också säga att denna makt, den demokratiska makten, ska kontrolleras av . har också ytterligare kontrollinstrument, interpellationer och frågor. Det jag särskilt vill peka på, eftersom vi har en ny organisation beträffande revisionen i statsapparaten, är den nya , som också är ett utomordentligt viktigt kontrollinstrument. Där har man väl ännu inte funnit sina former, men jag tror att vi kan räkna med att fortsättningsvis kommer att spela en väsentlig roll när det gäller att kontrollera inte bara, om jag får uttrycka det enkelt, att kassan stämmer utan också effektiviteten i revisionen och annat. Där är det också att notera att tidigare hade en revisionsverksamhet under parlamentarisk ledning, där parlamentariker var revisorer. Så är inte fallet längre efter beslut, utan den parlamentariska kontroll som återstår utöver frågor och interpellationer är den som utövar. Det är också viktigt att påpeka att den stora demokratiska kontrollen utövar väljaren i samband med valen. Det är där som man verkligen bedömer regeringens handlande, hur man avser att bedöma det som har skett och hur man ser framåt. Det är den viktiga demokratiska kontrollen i vårt samhälle. Som har konstaterats har utskottet fått osedvanligt många anmälningar, och man kan naturligtvis fundera över det. En erfarenhet som vi har är att ju närmare ett val vi kommer, desto fler anmälningar kommer det in. Man kan naturligtvis också fundera över om det är så att regeringen har varit särskilt oaktsam eller oförsiktig på flera områden just . Det är ingen tvekan om att det är ett inte oväsentligt antal anmälningar som egentligen inte är särskilt konstitutionella och vilkas största effekt är den att anmälaren får med medierna på att något statsråd är KU-anmält, som det ofta uttrycks. Det är naturligtvis en intressant företeelse. Det som är lite ledsamt, både ur statsrådets synpunkt och mer principiellt ur KU:s synpunkt, är att det KU sedan kommer fram till som en bedömning inte röner särskilt stor uppmärksamhet i medierna. Den bild som kvarstår hos allmänheten är ofta att något statsråd blev KU-anmäld. Jag skulle också gärna vilja säga att ibland övertolkas själva riksdagshanteringen av KU-berättelsen. Det är också en anmälan från KU till , som egentligen bara lägger till handlingarna. Det voteras om ett antal punkter, men det innebär egentligen bara att voterar om vilket utlåtande som ska läggas till handlingarna. Det blir alltså inte ett riksdagsbeslut i formell mening. Det har sedan förekommit i debatten att man har hänvisat till att har tagit ställning på ett visst sätt efter att man har lagt anmälan till handlingarna. Jag tror inte att det är en korrekt tolkning. Vi har i KU anledning att fundera över vilka former som granskningen ska ta framöver. Vi har försökt diskutera detta, men jag tycker inte att vi har nått dithän att vi skulle kunna säga att vi inte ska granska en anmälan utan koncentrera oss på det som är konstitutionellt intressant och så vidare. Förhoppningsvis kan fortsatta diskussioner leda i den riktningen. Jag har ett par kommentarer kring de olika granskningsfrågorna. När det gäller statsrådet uttalande om en rapport i tycker jag kanske att oppositionen, minoriteten, har format sig kring en ståndpunkt som inte har stöd utifrån de konstitutionella utgångspunkterna. Jag skulle där gärna vilja notera vad professor skrev när han var ordförande i en utredning : Det finns inga konstitutionella hinder för statsrådet eller dess medarbetare att genom synpunkter söka påverka förvaltningsmyndigheternas handlande i frågor som inte täckts av 11:7. 11:7 i regeringsformen handlar om myndighetsutövningen och tolkningen av lag och andra normativa regler. Detta sade alltså , som i varje fall för folkpartister inte är ett alldeles okänt namn. Jag skulle också vilja kommentera den i sak mycket framgångsrika och bara säga att den har rönt stor uppmärksamhet ute i landet. Utgångspunkten för själva kampanjen är inte föremål för KU:s kritik, utan kritiken handlar mer om förhållandet till tryckfrihetslagstiftningen. Och där har utskottet formerat sig kring en enig ståndpunkt med utgångspunkt i att tryckfrihetsförordningen är en utomordentligt viktig lagstiftning. Jag tänkte sätta punkt här för mitt inledningsanförande. Jag konstaterar att flera av de punkter som KU har granskat efter hand kommer upp till särskilda debatter, och vi har då anledning att återkomma till mer detaljerade och preciserade inlägg. 3 (): Som föregående talare har noterat är det ett digert betänkande som lägger på bord för behandling och debatt. Det är en rapport, en granskning av regeringen som omfattar 46 ärenden. Det är en mycket diger granskning som utskottet har genomfört. För att anknyta till det kan jag också säga att granskningen visar att regeringen har ett rätt så digert konstitutionellt syndaregister att svara för. För det första handlar det om det som utskottet enigt har sagt och som handlar om hur statsrådet och regeringen har bedrivit en kampanj där olika så kallade medieprofiler har hängts ut. Där konstaterar utskottet helt enigt och över alla partigränser att detta har stått i mindre god överensstämmelse med svensk tryckfrihetsrätt och tryckfrihetstradition och att den åtgärden borde ha undvikits. Det tycker jag är en mycket viktig markering därför att det har rått en stor samstämmighet om vikten av tryckfrihet och inriktning på den svenska tryckfriheten i vårt land. Därför är det viktigt att slår fast dessa principer. Enligt min uppfattning bör detta också leda till att vi i ett annat sammanhang tar ett större grepp om frågan om myndigheters politiska opinionsbildning. Det är ett vidare problem som måste diskuteras. Risken finns att vi får alltfler myndigheter och också en regering som bedriver politisk opinionsbildning på andras bekostnad och att det leder till en sammanblandning av olika roller. För det andra handlar det om regeringens utnämningspolitik. Vi har fått rapport efter rapport, studie efter studie som visar på ett väldigt entydigt mönster. Bland generaldirektörer, statliga bolagsstyrelser och ambassadörer runtom i den statliga förvaltningen ser vi ett enormt tydligt mönster. Överallt på de ledande positionerna sitter det människor med socialdemokratisk partibok. Det pågår ett missbruk av utnämningsmakten i som inte står i överensstämmelse med de grundläggande principer som slås fast i regeringsformen. Principen om sakliga grunder vid tillsättningar träds alltför ofta förnär. I det betänkande som vi har att behandla diskuterar vi huvudsakligen utnämningar inom universitet och högskolor och till statliga kommittéer. Tendensen i båda dessa fall är precis densamma som framkommer i de rapporter som har kommit med jämna mellanrum , nämligen att människor med socialdemokratisk partibok dominerar. Detta är naturligtvis en fördelning som strider mot allt sunt förnuft och alla rimliga sannolikhetskalkyler. För inte kan det väl vara så att det bara är socialdemokrater som är kompetenta att leda statliga verk, att sitta i statliga bolagsstyrelser, att sitta i ledningen för universitet och högskolor och att leda statliga utredningar? Tendensen till politisering är särskilt allvarlig, menar jag, inom universitet och högskolor därför att universitet och högskolor inte är som vilka självständiga myndigheter som helst. De ska ägna sig åt att förmedla och söka kunskap fritt och oberoende. Universitet och högskolor är samhällets självkritiska spegel. Därför är den tendens och trend som vi ser att universitets- och högskolestyrelser alltmer besätts av människor som har socialdemokratisk partibok och som har sin främsta lojalitet mot den socialdemokratiska regeringen och inte mot de högskolor och universitet som de är satta att arbeta för ett stort hot och en mycket oroväckande trend. Regeringen tar ett struptag på den fria forskningen. Och det är viktigt att vi markerar mot den typen av tendenser och trender som finns inom den akademiska världen. Det handlar också om att vi ser oroväckande tendenser och trender inom det svenska kommittéväsendet.