prot · GS0965 · 2005-01-27 00:00:00 — Tycker regeringen att det är rimligt att det ska kosta att delta i det irakiska valet med de brotaxor som vi har ? 147 Statsrådet (): Det vore intressant att studera bron lite närmare utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv nu när den har funnits under . Jag får ta med mig den frågan och diskutera den tillsammans med , som har det nordiska ansvaret. Vi får fundera på: Vad skulle vi kunna lära av och därmed också för resten av integrationsarbetet mellan och ? Vad kan bli bättre, och vad kan vi dra nytta av i andra integrationssammanhang? Jag ber att få återkomma i den delen. pekar på en viktig sak. Är det rimligt att det kostar pengar att få utöva sin demokratiska rättighet? Det är en jättesvår fråga i det speciella valet. Det är ett viktigt val, och vi kommer att följa det noga. Jag hoppas också att många av de medborgare som bor i och kommer från tar chansen att gå och rösta. Men det är tyvärr också så att nästan alla får åka långt för att göra det. Vi har få platser i landet där man har möjlighet att gå och rösta. Om principen var att man skulle ersätta alla för kostnaden att ta sig till sin närmaste vallokal skulle det bli en ganska stor nota. Jag hoppas att inte alla nu åker bil över bron, eftersom jag är medveten om att det är dyrt, utan att några också åker tåg. Ska vi ersätta för resor till vallokalerna på den danska sidan kommer vi också att få ersätta resor för många andra irakier som har långt till sin vallokal på andra platser. Låt oss hoppas att vi kan ha en större spridning av vallokalerna inför nästa demokratiska val, som också måste komma. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2004/05:308 om effekterna på skogsnäringen av stormen 148 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lindra verkningarna av stormen för enskilda skogsägare och för skogsindustrin i stort. redogjorde jag för miljö- och jordbruksutskott och näringsutskott vilka åtgärder regeringen och våra myndigheter då hade vidtagit. lämnade jag samma information till i denna kammare. Vid samtliga tillfällen har jag understrukit att stormskadorna på skog i är mycket omfattande. Vi har just upplevt den värsta stormen någonsin i vårt land sedan vi började mäta stormars styrka. i modern tid har så mycket virke stormfällts. Många kvinnor och män omkom i och som en direkt följd av stormen. Detta är en nationell katastrof, och det är en nationell angelägenhet att kunna ta till vara värden som finns i det stormfällda virket. De åtgärder som krävs påbörjades . En grupp bestående av samtliga berörda statssekreterare har tillsatts och träffas regelbundet för att samordna de insatser som behövs med anledning av stormskadorna. Gruppen ska följa upp vilka åtgärder staten behöver vidta. Även på tjänstemannanivå har en stormgrupp tillsatts i . leder ett gemensamt arbete mellan berörda myndigheter. arbetar redan hårt med att samordna insatser och begränsa skadorna, inklusive att inventera och sprida information om riskerna med att hantera stormfälld skog. hade jag ett möte med företrädare från Skogsindustrierna, Södra skogsägarna och Skogs- och Träfacket för att samla oss och vårt arbete kring det akuta läget. Det mest akuta för skogens del är att få ut så mycket virke som möjligt från skogen och göra det tillgängligt för industrin i andra delar av landet. Risken för insektsangrepp som skadar även stående skog ökar ju virket får ligga. Värdet av virket minskar också om det inte kan lagras under goda förhållanden. Det virke som inte kunnat tas till vara kommer endast att kunna användas som bränsle. Regeringen och de statliga myndigheterna har redan vidtagit flera åtgärder för att lindra skadan. Det gäller särskilt dispenser och förenklade rutiner. har förenklat rutinerna för avverkningsanmälan och kommer att vara generös med dispenser. undersöker behovet av att ge dispenser för lastbilstransporter, exempelvis i fråga om högsta tillåtna totalvikter och kör- och vilotider. och ser över möjligheterna att transportera stora virkesvolymer från söder till norr med järnväg respektive båt och ser positivt på möjligheterna att öka transportkapaciteten. Länsstyrelserna i de berörda länen arbetar intensivt med att hantera den allmänna krissituationen. stöder de regionala myndigheternas arbete, och Kemikalieinspektionen följer noga utvecklingen av skadeinsekter. En förordningsändring för att underlätta lagring av virke, inklusive vattenlagring, beslutades av regeringen . Flera regelförenklingar bereds. Regeringen kommer också i dialog med näringen att pröva olika lösningar för att skapa lättnader för de drabbade skogsägarna. Min bedömning är att skogsnäringen samverkat på ett bra sätt för att lösa den akuta situationen med att få all tillgänglig avverkningskapacitet till och att kunna transportera virket också till industrier i norra . Jag har haft kontakt med min finska kollega som har intygat att ska undersöka vilka inköp de kan göra från till finsk sågverksindustri. Denna katastrof kommer vi att få leva med . Andra frågeställningar kommer att bli aktuella. För att nämna några gäller det exempelvis behov av bekämpning av skadeinsekter och återplantering. Det finns all anledning att återkomma till dessa och andra frågor när vi kommit i gång med det mest akuta arbetet och bättre kan överblicka de behov som finns. Jag vill poängtera att regeringen har daglig kontakt med ansvariga myndigheter och företrädare för skogsnäringen. 149 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Extraordinära händelser kräver extraordinära insatser. Det är viktigt för som nation att den katastrof som drabbat en stor del av tas på allvar. Det är viktigt för sysselsättningen i området. Det är viktigt för den industri som finns i området, men också för annan industri i . Och framför allt är det viktigt för de människor som finns i området för dem som sysslar med skogen för sin utkomsts skull och också för andra som bor och verkar i området. Om denna katastrof inte hanteras på ett förnuftigt och bra sätt av alla inblandade, inklusive riksdag och regering, kommer den att bli än större. vill jag poängtera att jag är glad över att både statsrådet och andra företrädare för regeringspartiet tillsammans med mig och andra i denna kammare är överens om problemställningarna och problematiken kring detta. Det har i debatten förekommit förslag på åtgärder som kan och bör vidtas för att på något sätt lindra den situation som en viktig del av landet hamnat i. Förslagen fortsätter att komma in. Jag ska inte upprepa alla de förslag som finns och som jag vet bearbetas, utan nöja mig med att i det avseendet ställa en fråga, nämligen om regeringen också överväger att utreda möjligheterna till ekonomisk kompensation för de oerhörda ekonomiska värden som gått förlorade för enskilda människor. Det är ett förslag som bland annat väckts i en motion från . Någon kanske säger att detta är försäkringsbar egendom. Det kan i ett naturkatastrofsammanhang emellertid inte vara ett individuellt ansvar att ta när någonting liknande det som vi råkat ut för i den södra delen av landet inträffar. Då måste det tas ett kollektivt nationellt ansvar. Jag vet att många av de skogsägare och andra som finns i området är intresserade av ett svar på denna fråga. För att lindra den otrygghet som oerhört många människor just nu känner för sin utkomstmöjlighet undrar jag när vi kan förväntas få svar på de frågeställningar som jag vet utreds. När kan vi vänta svar på frågorna: Blir det ett lagerstöd? Hur kommer det att vara uppbyggt? Blir det transportbidrag? Det finns många frågor kring detta. Om dessa svar inte kommer med skyndsamhet innebär det att otryggheten bland människor ökar. Den psykosociala hälsan är redan låg bland de människor som är drabbade. Inom parentes sagt lever de just nu också utan många andra av livets nyttigheter som man behöver för att kunna leva ett bra liv. Och därtill har de alltså mist sin skog. Det fordras därför snabba besked. Dessa frågor vill jag alltså ställa i anslutning till vår debatt. 150 Statsrådet (): Jag vill understryka allvaret i den storm som drabbade vårt land och bitvis till och med mätte orkanstyrka. Jag tror att både och jag har träffat många direkt berörda. Jag vet förresten att själv är direkt berörd av stormen. Det är ingen tvekan om att man blir oerhört tagen av detta. Det är en nationell katastrof, men självklart är det för många också en oerhörd personlig tragedi. Man har inte bara förlorat stora pengar, utan också sett livsprojekt blåsa omkull. Beträffande den fråga som först ställde, nämligen om regeringen kommer att utreda möjligheten till ekonomisk kompensation för enskilda, är svaret ja. Jag och finansministern kommer att bjuda in företrädare för skogsägarna för att tillsammans med dem diskutera vilken form och vilken teknik som skulle vara till mest nytta för många av de små skogsägare som drabbats oerhört hårt ekonomiskt. Jag har haft en genomgång med , som är det försäkringsbolag som försäkrar allra flest skogsägare i vårt land. Enligt redovisningen till mig har ungefär en fjärdedel av deras medlemmar någon form av stormförsäkring. Detta visar att många står inför stora ekonomiska följder, vilket de självklart känner oro för. Därför vill vi diskutera med företrädare för skogsnäringen hur vi, när man nu får ut virket ur skogen och ska vidareförädla och sälja det på olika sätt, kan hjälpas åt så att beskattningen av de inkomster som skulle ha tagits ut eller eller i värsta fall till och med för så stor är förödelsen för några kan fördelas . Vi kommer att skyndsamt bjuda in till ett sådant möte. Den andra frågan gällde när de exakta formerna för lagerstöd och stimulanser av transporter, som regeringen ska avsätta riktade pengar till, kommer. Där är svaret torsdag vid regeringssammanträdet. Redan nu pågår många förhandlingar där flera av regeringens företrädare, alltså myndigheter, är involverade. arbetar med detta tillsammans med , och har själv beställt extra godsvagnar från övriga för att kunna öka kapaciteten på järnvägen. Åkare och företrädare för sjöfarten har träffat för att diskutera vilken typ av cabotage det gäller och hur mycket det kan förväntas att de ska frakta norröver, samt vad för slags material det handlar om. Många konkreta diskussioner pågår alltså redan. Både och har aviserat behov av att kunna använda anslagna pengar på ett annat sätt. Vi kommer att tillmötesgå dem i deras önskan om det. kommer regeringen att fatta beslut om övriga åtgärder som handlar om ekonomiska stimulanser. 151 (): Jag gläder mig åt de besked som statsrådet ger i kammaren. Jag skulle emellertid vara intresserad av att statsrådet om möjligt kunde lätta på förlåten något. Skälet till att jag är angelägen om att statsrådet lättar på förlåten är att som går innebär att vi får ut mindre virke. Vi måste få ned mer kapacitet. Den kapaciteten finns i andra delar av landet. Med mer kapacitet minskar behovet av kemisk bekämpning, eventuella flygbesprutningar och annat som förekommer i debatten just . Nyttan är alltså oändlig ju snabbare beskedet kommer. Om vi får i gång transporterna kan ytterligare värden räddas och så vidare. Det andra jag skulle vilja säga i den här replikomgången är att jag förutsätter att de besked som till fullo kan komma är av sådan karaktär att alla kan känna en trygghet . Jag kommer att utföra en leveranskontroll, och jag förutsätter att den är till belåtenhet. Men är den inte det lovar jag att återkomma och på allvar föra debatten. Detta är viktigt. Allra viktigast är det självklart för de drabbade människorna, men också för landet som helhet. 152 (): Det är en angelägen interpellation som ställt till . Jag måste inledningsvis också säga att jag tycker att statsrådet i många fall hanterat denna fråga på ett föredömligt sätt. Det var synd att statsrådet inte var närvarande när vi hade remissdebatt om detta, men det fanns säkert skäl till det. Då sade jag inledningsvis att jag inte besökt området eftersom jag bor mitt i det. Det är alltså min vardag. Jag sade också att det handlar om en pågående katastrof eftersom 18 människor fått släppa livet till. Den siffran kommer att stiga. Om vi interpolerar den mot stormen 1969 kanske vi landar på hundratalet människor vem vet. Jag delade också ut ett papper som visar hur tillväxtmässigt skulle se ut om man gjorde länen i förhållande till tillväxten på skog. Det visar att inte alls är så dominerande som man kan tro. Jag vill härmed överräcka den översikten också till statsrådet. Jag vill vända mig till statsrådet som infrastrukturminister och säga att det finns ca 19 000 abonnenter som sitter i mörker i större eller mindre utsträckning beroende på vad man har kunnat ordna för något. Många saknar dessutom fast telefoni. Vi har gjort det här samhället väldigt elektrifierat och beroende av kontinuerlig elström. Det är en samhällstrend som vi alla har bejakat. Att det är tre veckors uppehåll i elleveransen är oförlåtligt. Att både fast telefoni och mobiltelefoni slås ut är också oförlåtligt. Det finns företagare i våra trakter med stor export vars existens nu hotas därför att man inte kan kommunicera på ett vettigt sätt. Det är ingen i utlandet som förstår vad det här innebär för oss. Ett svenskt företag som man handlar med vet vad vi är utsatta för, men i utlandet vet man det inte. Eftersom det är koncession och monopol på näten innebärande att det är statlig reglering, statlig styrning, av hur det här ska gå till kan man lätt konstatera att de krav som borde ha ställts inte är ställda på ett tillräckligt tydligt sätt. Jag skulle vilja ställa en fråga till ministern. Jag har själv dragit den slutsatsen att det kan vara rimligt att man i något fall kan vara utan ström i . Delar ministern min uppfattning att det skulle kunna vara en lämplig kvalitetsnorm för permanentboende och näringsidkare på landsbygden? Sedan skulle jag också vilja fråga hur långt man har kommit när det gäller beredskapen på vägarna. Det kommer snart att bli ett oerhört tryck på våra vägar, inte minst på de enskilda vägarna. Jag bor själv i ett område där vi har sådana. Det fordras då en omdisponering av medel för att se till att vi nu under tjällossning etcetera kan få ut virket. Min tredje fråga handlar om detta med kemiska bekämpningsmedel som vi naturligtvis inte ska använda om vi inte absolut måste göra det. Jag har upplevt att vi får lite olika besked från olika ministrar. Därför vill jag höra från infrastrukturministern vad det är som gäller. Kommer detta att vara möjligt eller har man stängt den vägen? Har man nu börjat delegera beslutsmöjligheter till när det gäller andra saker för att komma närmare beslutsbehoven? 153 Statsrådet (): Jag vill börja med fråga om kapaciteten. Det är precis som säger att vi måste få ned fler fordon snabbt alltifrån långtradare till skotrar och mycket annat. Redan till omdisponerade och andra privata skogsbolag som verkar söder om och i gränslandet där sina maskiner till det berörda området. har själva beställt in maskiner från andra länder i . Många maskiner rullar nu in . Jag bor i en liten by utanför som heter , och från åkeri har fordon också varit på plats . Jag upplever att det finns en uppslutning, men det pekar på är ändå knutpunkten. Vi behöver ännu mer. Och även om vi skulle få ned alla skotrar som finns i hela vårt land skulle det inte räcka för att få ut virket . Det visar att vi behöver få in fordon också från andra länder. Vi kommer att föreslå en lösning som både gynnar ökad kapacitet på vägen i det berörda området och som kan stimulera långväga transporter med sjöfart till norra . Det blir inte bara en åtgärd utan flera åtgärder. När det handlar om lagringsstödet kommer vi att anstränga oss oerhört mycket för att hitta möjligheter till vattenlagring för så mycket av virket som möjligt i närheten av de berörda regionerna. Med vattenlagring kan vi spara virket upp till i till exempel insjöar. Då kan vi också plocka upp det på plats och leverera det till sågverksindustrier som finns i området och balansera den knäck som annars skulle uppstå i konjunkturen. De åtgärder vi kommer att presentera handlar framför allt om stimulanser för transporter och lagringsplatser. Jag vågar inte lova att mitt och finansministerns möte med industrierna kommer att leda till ett regeringsbeslut . Vi kan kanske presentera vad det kommer att bli för beslut, men jag kan inte lova att det då ligger färdigt för beslut på regeringens bord. Vi arbetar intensivt med de här frågorna. hade vi ett möte med företrädare för skogsindustrin och skogsnäringen och diskuterade just tekniken för att balansera hur mycket virke som måste vara kvar på plats och hur mycket som ska ut till norra delen av landet. Sedan pekar på flera angelägna frågor, inte minst frågan om telebolagens och elbolagens ansvar. träffade jag teleoperatörerna och träffade , som är ansvarig för elfrågorna, eloperatörerna. Det är ingen tvekan om att vi måste skärpa lagstiftningen på olika sätt. ställer lagstiftningen till exempel över huvud inga krav på det mobila nätet. klarade sig det mobila nätet bättre än det fasta nätet, men det räcker inte. Vi måste också titta på hur lagstiftningen ska involvera krav på det mobila nätet. Vi måste också ställa oss frågan: I vilket läge ska regeringen och kräva att operatörerna har ett samarbete mellan alla nät? Jag tror nämligen att vi måste förbereda oss på att det också kommer att hända stora naturomsvängningar. Jag hoppas att de inte blir av denna dignitet. Vi kommer att möta stora snöoväder och stora regnoväder. Då är frågan hur vi kan minska utsattheten och kräva att operatörerna ibland släpper in varandras abonnenter i näten för att på så sätt också minska sårbarheten. Är det rimligt att vara utan ström i ? Ja, max skulle jag vilja säga. Det som kanske är det värsta är att många av dem som har varit utan ström inte är det , utan de är längst ut på en lina och upplever att de då och då, inte minst , blir utan ström. De är redan hårt prövade kunder eller abonnenter. 154 (): Än en gång gläder jag mig åt de besked som statsrådet ger här i kammaren. Jag hoppas att de kan förverkligas så att den leveranskontroll jag med flera kommer att utföra kan utfalla till belåten för statsrådet, för mig och för de drabbade som finns i området. Avslutningsvis har jag en fråga som har anknytning till frågeställningar och till skogen. Mycket av skogen kommer i första hand att fraktas ut på rent enskilda vägar. Vad jag förstår är det möjligt att från EU:s fondmedel få bland annat vägmedel att användas för uppbyggnad av en bättre infrastruktur. Glöm inte bort det rent enskilda vägnätet! Det är många skogsbilvägar som behöver förbättringsåtgärder. Jag tycker inte att de som äger de här vägarna ska drabbas av ytterligare en börda, bördan att behöva förbättra det rent enskilda vägnätet. De är redan drabbade tillräckligt mycket. 155 (): Jag förstår att tiden blev lite knapp på slutet. Jag utgår från att vägarna kommer upp i nästa inlägg. Jag ska förtydliga min fråga när det gäller de kemiska bekämpningsmedlen. Så sent som i går fick jag besked från dem som sitter oerhört nära detta att man måste ha besked för att man ska kunna använda detta ute i fält. Den randiga barkborren sätter tydligen i gång , och sedan är framförhållningen så pass lång. Jag vill inte avkräva ministern något besked om det blir ja eller nej, utan jag vill bara fråga: Kommer regeringen att ha fattat beslut i den frågan? Har slängt bort några verktyg av de möjliga för att rädda så mycket värden som möjligt? Som jag sade tidigare får jag lite olika signaler från olika ministrar. Jag hoppas att det besked jag får från är regeringens vilja så att det inte blir något annat sedan. 156 Statsrådet (): Jag vill binda ihop den fråga från jag inte hann med och fråga om just vägarna. Vi räknar med att kunna gå in med en väldigt tydlig specificering av de nationella kostnader som stormen har fört med sig. Vi gör nu en sammanställning från våra myndigheter över de meråtgärder som de har fått sätta in och den flexibilitet som vi har fått använda oss av. I möjligheten att söka pengar från ingår också att titta på hur mycket vi kan hämta hem för det ökade slitaget på infrastrukturen. Vi är medvetna om det, och vi ska anstränga oss för att få tillbaka så mycket som möjligt från solidaritetsfonden. Vägarna är alltså en viktig del. Där har också redan signalerat att man kommer att ha ett behov av att flytta medel mellan anslagen, och jag är fullt införstådd med det. Hur mycket det blir beror ju delvis på vädret. En kall vår ger mindre slitage, men en blöt och regnig vår kommer absolut att ge mycket slitage, och oavsett väder kommer det att bli mer slitage än vad vi hade förväntat oss tidigare. Jag utgår därför från att jag får återkomma med förslag till omdisponering av anslag för att möta just det behovet. En del enskilda vägar har ju statsbidrag dock inte alla. Men man kommer också att behöva titta på vilka enskilda vägar som måste användas för att få ut virket så fort som möjligt och också där hjälpa till. När det gäller kemiska bekämpningsmedel hade vi en genomgång med skogsindustrierna, Skogs- och Träfacket, skogsägare, Kemikalieinspektionen och . Kemikalieinspektionen har ett uppdrag att ta fram två kemiska bekämpningsmedel som kan användas, delvis på det virke vi tar ut och lagrar. Vi kan inte utesluta att vi måste använda bekämpningsmedel om vi lagrar på land. Vi ska vattenbegjuta, bevattna och så vidare, men vi måste ändå ha en beredskap för det. Man tittar också på vilka bekämpningsmedel som ska användas i skogen. Det är en svår fråga, men för att avsluta, fru talman, vill jag säga apropå sista fråga att vi inte har slängt några verktyg för att vidta de åtgärder som måste vidtas för att minska den katastrof som har devalverat värdet på den skog som vi är så stolta över. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2004/05:293 om ändring av jaktlagen 157 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en sådan ändring av 28 § jaktförordningen (1987:905) att en djurägare får möjlighet att med vapen försvara sina tamdjur mot ett rovdjur som har anfallit eller är på väg att anfalla och när en sådan ändring i så fall kommer. har också frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att en fårägare utan vapenlicens ska kunna freda sina djur. Enligt 28 § jaktförordningen (1987:905) får ägare eller vårdare av tamdjur döda björn, varg, järv eller lo utan tillstånd av myndighet om rovdjuret angripit eller skadat tamdjur och det finns skälig anledning att befara ett nytt angrepp. Då får rovdjuret dödas i omedelbar anslutning till det andra angreppet. Frågan om när ägare eller vårdare av tamdjur ska få döda ett angripande rovdjur behandlades av i samband med propositionen om sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57). Bakgrunden var att i betänkandet Sammanhållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) föreslog att 28 § jaktförordningen ändras så att ägaren eller vårdaren av ett tamdjur får döda björn, varg, järv eller lo som är under direkt angrepp på tamdjuret. Det skulle således inte längre krävas att rovdjuret först angripit och skadat eller dödat ett tamdjur. Regeringen gjorde emellertid i den nämnda propositionen den bedömningen att det åtminstone var mindre lämpligt att ändra förutsättningarna för skyddsjakt enligt 28 § förordningen på det sätt utredningen föreslagit. Flera remissinstanser har uttryckt farhågor för att en sådan ändring av förutsättningarna för skyddsjakt enligt 28 § förordningen skulle komma att medföra stora svårigheter att bevisa om ett jaktbrott begåtts eller om det varit fråga om tillåten skyddsjakt. Regeringen ansåg att dessa farhågor framstod som berättigade. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen tog ett flertal motioner upp frågan om ändring av 28 § jaktförordningen.