prot · GT0947 · 2005-12-08 00:00:00 — Vi måste ta vara på möjligheterna och göra det bästa möjliga av våra förutsättningar. Då är det att vända utvecklingen och satsa mer på kvalitet i utbildningen. Det är dags att ge studenter den undervisning som de är värda, och det är dags att uppmuntra forskarnas kompetens och nyfikenhet. Sluta, regeringen, med att bara prata om hur många ni lyckats få in i utbildningssystemet. Börja i stället prata mera om innehållet i utbildningen. Som avslutning nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 18 under punkt 23. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 99 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi ska börja med frågestund för regeringen. Svarande statsråd är näringsminister , statsrådet , statsrådet , försvarsminister samt samhällsbyggnadsminister . 100 (): Jag har en fråga till statsrådet . Det är den socialdemokratiska regeringen som har makten att utnämna generaldirektörer, ambassadörer och domare. granskade hur regeringen sköter utnämningsmakten och kritiserade regeringen för att hålla på ett slutet system som är mycket svårt att granska, vilket tyvärr gör att det blir utrymme för missbruk av utnämningsmakten från regeringens och statsministerns sida. , tidigare socialdemokratisk finansminister, menar att utnämningsmakten som regeringen nu använder den är ett arv från gamla adelsmannatider. Viktiga statliga uppdrag används som belöning för lång och trogen partitjänst. Mot bakgrund av den här kritiken mot den slutna processen vill jag fråga statsrådet: den socialdemokratiska regeringen att genomföra några förändringar i steg mot ökad öppenhet kring utnämningar av statens högre tjänstemän innan vi går till val ? 101 Statsrådet (): Mycket kort kan jag säga att författningsutredningen som leds av har till uppdrag att även titta på de här frågorna, och det bereds just . Utredningen är parlamentariskt sammansatt så där finns det möjligheter för samtliga partier i denna kammare att ha åsikter och även komma med förslag hur man vill att det framtida systemet ska fungera. Jag skulle också vilja säga att jag inte tycker att utnämningsmakten missköts. Det odlas väldigt mycket en myt kring det här, att det skulle vara en väldig obalans och att många med politisk bakgrund får de här uppdragen. Det har visat sig att det i av de utnämningar som görs finns en annan bakgrund än en rent politisk. Det är en ganska stor majoritet som inte har det. Det är en myt som har odlats. Varje gång vi lyfter fram det här bidrar det till att man odlar myten vidare. Jag tycker att det är väldigt viktigt att fakta kommer fram och att man analyserar det på rätt sätt. Man kan säga att resultatet av utnämningspolitiken visar att det av de utnämningar som har gjorts är få fall där det inte har fungerat. Det har fungerat väldigt väl skulle jag vilja påstå. 102 (): De myterna odlas i så fall också av tidigare socialdemokratiska statsråd. Tjänat oss väl, säger . intervjuas också i programmet. Han säger att statsministern är besatt av utnämningsmakten. säger att han vill använda utnämningsmakten för att använda viktiga uppdrag i statens tjänst till att lägga pussel och kombinera detta med politisk taktik. Jag är förstås väl medveten om att nu arbetar med de här frågorna, men det är inte hela bilden. Regeringen kan gå före och redan nu lägga fram förslag om ökad öppenhet, till exempel en sådan öppenhet som gör att man inte hemlighåller vilka kravprofiler som finns för olika högre statliga uppdrag. Kommer statsrådet att göra någonting för att man ska sluta upp med hemlighetsmakeriet kring vilka kravprofiler som ligger till grund för utnämningarna av högre statliga tjänster? 103 Statsrådet (): Kutymen är väl alltid att vi har en stor bred utredning som tittar på frågorna, att man inte kommer med förslag . De här frågorna är väl så pass viktiga och stora så att om man ska ha en annan ordning eller åtminstone belysa det bör man göra det i lugn och ro och ta god tid på sig så att man har ett brett parlamentariskt stöd för det man kommer fram till, om det nu skulle ha en annan inriktning. Därför tänker inte jag ha någon åsikt om huruvida vi skulle göra någon stor förändring innan författningsutredningen kommer med sitt slutbetänkande när det gäller det här. Jag vill säga att det som ligger i grunden för den utnämningspolitik som finns, och som jag också tycker belyses av resultatet, är förtjänst och skicklighet. Den bedömning som görs när någon ska utses är naturligtvis en bedömning att utifrån de förutsättningar som råder på platsen få en person som kan sköta sitt uppdrag på ett bra sätt så att man får en bra verksamhet. Det var det jag belyste i mitt förra inlägg och sade att om vi gör en sammantagen bild av det här kan vi se att det inte är många utnämningar som inte har utfallit till belåtenhet. Avrättningar av homosexuella i 104 (): Förutom att president har varit väldigt hätsk mot vet vi att unga homosexuella har avrättats på löpande band sedan tidigt . Enligt ett pressmeddelande skulle näringsminister ta emot vice utrikesminister och bland annat då diskutera handelsfrågor. Inte någonstans i något pressmeddelande har man kunnat läsa att näringsministern skulle ta upp något annat. Så jag vill höra med näringsministern om han nu passade på att kritisera utrikesminister för att de avrättar homosexuella på löpande band i . Det är inte bara två och fyra som har avrättats , utan det är ytterligare fler. Det är inte bara homosexuella som råkar illa ut i utan också kvinnor och barn. Vad gjorde tillsammans med vice utrikesminister? 105 Näringsminister (): Den , kraftigt stödd av riksdag, har en väldigt klar och tydlig uppfattning när det gäller krav på mänskliga rättigheter och att ständigt i dialog med olika länder föra fram detta. Det var ett viktigt möte med vice utrikesminister. Naturligtvis var det först föranlett av våra ekonomiska relationer. Många svenska företag investerar och handlar med . Frågan är om man ska avbryta ekonomiska förbindelser med . Min bedömning är att det är bättre att många handlar med för att på så vis påverka regimen och utvecklingen. Självklart tog jag också upp frågor kring mänskliga rättigheter med vice utrikesminister. Jag tycker att de frågorna hänger ihop, att ha handelsrelationer med länder och föra fram kritik mot brister i mänskliga rättigheter. 106 (): Varken utrikesministern eller någon annan från regeringen har i något offentligt uttalande agerat mot vad gäller avrättningarna av unga homosexuella. Man har svarat på några enskilda frågor här i , men det har inte gjorts något uttalande officiellt från regeringen. Jag är väldigt nyfiken på att höra vad det blev för svar från vice utrikesminister. Tänker de sluta att avrätta homosexuella? Utövade näringsministern hård påtryckning i den frågan? 107 Näringsminister (): agerar på flera olika plan när det gäller att skärpa kampen för mänskliga rättigheter och inte minst mot dödsstraffet. Det är en väldigt viktig principiell hållning som vi har gentemot alla länder som tillämpar dödsstraff. Inom EU har också deltagit i ett uttalande mot avrättningar av homosexuella. Självklart är det så att som vi uppmuntrar svenska företag att etablera sig utomlands för att vi tror att det i sig är ett bidrag till en utveckling med ökad frihet för folk runtomkring i världen som lider av förtryck så påtalar vi också ständigt brister i mänskliga rättigheter. Det är en stadig svensk tradition som vi också har i vår relation till . 108 (): Jag har en fråga till näringsministern. har det pågått ett arbete med att skapa en europeisk kemikalielagstiftning. Det är nu inne i sitt slutskede. I samband med att hanterade frågorna kring Reach gjorde man ett antal kompromisser som säkrade vissa vitala principer. Men det är nu lite oroande att se att i ministerrådet eventuellt kan medverka till att en del av de här principerna försämras så att det slutliga Reach blir ett sämre förslag. För mig är det inte bara avgörande att lagstiftningen kommer igenom utan den ska förstärkas, utvecklas och förenklas. Jag vill se en lagstiftning med en tydlig substitutionsprincip, det vill säga att en farlig kemikalie automatiskt byts ut när det finns alternativ. Min fråga är: Är regeringen beredd att gå så långt i ministerrådet att man stöder ett förslag som inte innehåller en tydlig substitutionsprincip och ett förslag som inte innehåller rätten för slutkonsumenten till information om farliga kemikalier i varor? 109 Näringsminister (): En skärpt kemikalielagstiftning i har verkligen varit en av regeringens och socialdemokratins främsta miljöpolitiska ambitioner. Vi har arbetat på det genom att exempelvis den svenska kommissionären var den som lade fram förslaget. Vi har arbetat mycket intensivt inom rådet för att övertyga fler medlemsländer om hur viktigt det är med en ambitiös kemikalielagstiftning. Vi har ett förslag från parlamentet som på ett par områden är bättre än de kompromisser som diskuteras inom rådet, men som inom andra områden är svagare än de kompromisser som diskuteras i rådet. Den svenska positionen är att vi i våra förhandlingar med andra medlemsländer driver en substitutionsprincip, det vill säga att man ska välja de mindre farliga kemikalierna om så är möjligt. Vi driver också bättre information. Det kommer vi att göra starkt i samtal och diskussioner med andra medlemsländer ända tills vi kommer till rådets beslut. Detta är en väldigt viktig lagstiftning som vi arbetar mycket engagerat med. 110 (): Det är positivt att regeringen driver, men får man något genomslag och hur långt är man beredd att gå för att se till att inte Reach försämras? Regeringen har ju varit något tvetydig. I vissa fall har man kritiserat för att inte gå tillräckligt långt. är man, enligt de signaler som kommer, beredd att sälja ut substitutionsprincipen och slutkonsumentens rätt. Jag frågar återigen: Kommer regeringen att stödja ett förslag som inte innehåller de här två centrala delarna? 111 Näringsminister (): Det är väldigt tydligt för alla som har följt regeringens arbete med kemikalielagstiftning i att vi driver på för ambitiösast möjliga lagstiftning på detta område. Vi tror att det dessutom bidrar till ekonomisk tillväxt. De erfarenheter vi har i är att höga krav på industrin leder till innovation och utveckling. Det leder till att vi ligger före många andra länder när det gäller att använda nya metoder och mindre farliga metoder. Det kommer vi naturligtvis att driva fram till rådsbeslutet. Vi kommer att försöka få med oss så många länder som möjligt. Parlamentets beslut är ju delvis starkare, men på ett par områden svagare än de diskussioner vi nu har i rådet. Det kan inte vara den enda utgångspunkten. Vår ambition är att se till att driva för en substitutionsprincip det är den svenska positionen bättre information och sammantaget en lagstiftning som gör att företagare och medborgare vet vad som gäller . Når vi dit har vi gjort ett väldigt viktigt framsteg i det europeiska arbetet. Hantering av mina i hamn 112 (): Jag har en fråga till försvarsminister . I morse kunde man höra på nyheterna på tv att det låg en mina i hamn. Som göteborgare blir man ju lite orolig för hur minan har kunnat komma in mitt i staden, vid . Man förstod sedan att det var en fiskebåt som hade fått den med sig in i staden. Den hade kommit in sent . Försvaret hade tittat på den. Det var en mina som, enligt nyheterna, inte kunde sprängas av personal från utan man väntade på personal från . När de sade detta på tv var klockan ungefär 8. Då tänkte jag att det kan väl inte vara så att man inte kan spränga en mina i med egen personal från marinen utan måste hämta personal från . Jag bedömde att det hade gått så så jag tänkte att jag måste fråga ministern om det kan vara på det viset. De hade svårt att landa med flygplan med dem som kom från , sade nyhetsuppläsaren. Jag vet inte om de hade tagit sig dit med bil eller med tåg. Det lät väldigt konstigt. Jag måste få ett klargörande av försvarsministern. 113 Försvarsminister (): Man kan nog spränga en mina i . Men handlar det om att man ska göra en operation där man på ett säkert sätt kan ta bort det som är farligt utan att någon skadas. I det sammanhanget har vi kompetens i landet. Den kompetensen finns i och även på , i Skredsvik. Jour och beredskap alternerar, och den här gången var den i . Det betydde att man fick ta ned personal från för att kunna hantera detta på ett säkert sätt. kanske det är Skredsviks personal som behöver utnyttjas om en motsvarande farlig händelse skulle inträffa. 114 (): Det känns ju tryggt att veta. Det är också viktigt för medborgarna att känna att man kan åtgärda det snabbt. Man blir ju orolig om det ligger en mina och man på nyheterna det är ju dem vi lyssnar på säger att man inte kan landa eller att man har tagit tåget eller bilen. Det är en dålig ursäkt. Det ligger säkert fler minor där. Vi får hoppas att fiskarna får informationen att titta efter innan man går in i hamnen eftersom detta kan vara farligt. Det vållar en massa bekymmer och oro för dem som bor runtomkring. Jag hoppas att det nästa gång går snabbare att komma på plats. 115 Försvarsminister (): Jag tror att vi ska vara klara över att det finns allvarliga händelser och olyckor. För inte så länge sedan hade en allvarlig tankolycka i samband med ett tåg vid . Där höll man på , tror jag, innan det kunde elimineras och man hade nedsatt fart på området. Jag tycker att det är viktigt att man inte bara talar om snabbhet utan också tänker på behovet av säkerhet när det gäller att undanröja den här typen av risker och olyckor som dessvärre händer emellanåt. Det finns minfält längs Sveriges kuster sedan gamla krig. Det är klart att det händer en olycka emellanåt. Det viktiga är att vi har kompetens i landet och att vi har goda räddningsledningar och kan ta hand om dem på ett sätt som minimerar riskerna för ytterligare skador. 116 (): Jag har en fråga till samhällsbyggnadsministern. Klimatfrågan är högaktuell. En stor del av problemen handlar om trafikens påverkan. Inte minst inblandning av etanol och RME, rapsmetylester, skulle ha en väldigt stor och snabb positiv miljöinverkan. För att öka inblandningen av etanol krävs ett EU-beslut. För att öka inblandningen av rapsmetylester räcker det med ett nationellt beslut. RME straffbeskattas som det är . Om man ökar från till klassas man som miljöklass 2 i stället för miljöklass 1. Orsaken till det är egentligen en teknisk parameter. Min fråga till ministern är: När kan besked väntas i fråga om att öka inblandningen av framför allt RME, men också etanol på EU-basis? 117 Samhällsbyggnadsminister (): Jag vill först säga att jag verkligen håller med om att klimatfrågan, det vill säga utsläppen av de stora gifter som finns i energiproduktionen i landet, är den absolut största frågan för att rädda naturen och för att våra barn ska ha förutsättningar att leva värdiga liv. Till klimatfrågan hör alltmer frågan om transporterna. har åstadkommit väldigt mycket när det gäller effektivisering i industrin. Vi är på väg när det gäller bostäder. är vår ambition att försöka bli det första landet i världen som är fritt från beroende av fossila bränslen. Det kommer mycket att handla om transportfrågan, precis som påpekar. Det kommer att ske ett antal förändringar som inte minst statsministern kommer att leda i den kommission om oljeoberoendet som regeringen på sammanträdet beslutade om. Jag kan inte i detalj svara på när och i vilka former miljöministern avser att återkomma till när det gäller RME och de procentsatser som nämnde. Jag kan försäkra att tillgängligheten till alternativa bränslen, de ekonomiska förutsättningarna för det, möjligheten att tanka på många ställen i landet, skatteförutsättningarna för miljöbilarna att slippa trängselavgifterna i om man kör en sådan bil handlar om att göra miljöbränslena mer ekonomiskt attraktiva än de fossila bränslena. Jag ber att få återkomma om den exakta tidsplanen för RME. 118 (): Då vill jag passa på att skicka med att branschen satsar. Man tror på förnybara drivmedel. Man tror på möjligheten till ökad inblandning. Både i och i satsar man stort. Men självklart behöver man få ett besked. Jag vill också skicka med en vädjan till ministern: nu EU att snabbt ta också det beslutet så att vi kan öka inblandningen av etanol! 119 (): Jag har en fråga till . Som näringsminister brukar ju statsrådet påstå att regeringen värnar om företagandet och att ska ha ett bra företagsklimat. Men när det kommer till handling tycks den uppgiften vara väldigt svår för regeringen att leva upp till. Senast fick vi uppgifter från organisationen om att så många som 45 000 företagare känner sig direkt hotade av den nya tillämpning som börjat göra beträffande personlig förmögenhetsbeskattning av förment överskottslikviditet, det som ibland kallas lex Uggla. Denna får till uppenbar effekt att man känner oro för hur företaget ska kunna växa, investera och verka i . I avvaktan på att förmögenhetsskatten avvecklas är det faktiskt ganska enkelt att klarlägga lagen och därmed eliminera denna osäkerhetsfaktor. har vi i alliansen inte fått gehör för det. Då är min fråga: Hur bedömer statsrådet som näringsminister möjligheten att snabbt skingra den oro som lex Uggla skapat bland landets företagare? 120 Näringsminister (): Det är riktigt att vi ofta uttalar ambitionen att ha ett starkt företagsklimat. kan också bara se sig omkring och se vad som händer i för att konstatera att detta inte kan vara bara en ambition utan att någonting också måste ha hänt i verkligheten. startades 42 000 nya företag i . Det är fler företagsstarter än vi haft . Investeringarna går kraftigt framåt i . Precis kom en ny rapport om att industrins orderingång har stigit kraftigt. Sysselsättningen börjar också att stiga. Visst ser vi alltså att vi har ett företagsklimat som stimulerar tillväxten av företag. Förmögenhetsbeskattningen är en viktig komponent i vår skattelagstiftning. Regeringen har deklarerat att vi vill se över vårt skattesystem och kommer att påbörja en sådan översyn . Då är det naturligt att också titta över gränsdragningarna för förmögenhetsskatten. Man ska inte överdriva det är väl det är inne på konsekvenserna av det som kallas för lex Uggla. Det är klart att det för de allra flesta inte är aktuellt med något ingripande från skatteförvaltningen. När det gäller myndighetstillämpningen där är dock detta någonting som skatteförvaltningen själv måste svara för. 121 (): är det ju så att självt har efterfrågat klarare regler för hur förmögenhetsskattelagen i det här avseendet ska tillämpas. , vd för , har uttryckligen sagt att tillämpningen av lex Uggla måste stoppas mot bakgrund av dessa 45 000 företagare som känner oro. Hon säger vidare: Hotet om denna beskattning har lamslagit företagandet. Regeringen och skapar högkonjunktur för skatterådgivare men stoppar upp arbetet i övriga branscher. Då är min fråga till : Hur känns det betyget för regeringen från en person som själv, innan hon kom till Företagarna, arbetat just i ? 122 Näringsminister (): kommer att få allt större problem ju mer vi närmar oss valet eftersom verkligheten så kraftfullt talar emot argumentation. hur är det möjligt att säga att företagsamheten är lamslagen i ett land där företagsamheten ökar mer än ? Lamslagen hur är det möjligt när företagarna själva, när de får frågan om de känner optimism inför , är mer optimistiska över sina möjligheter än på mycket länge? Lamslagen det kommer att vara ett tomt ord när vi kommer till valet, naturligtvis, i takt med att verkligheten visar vad som händer. Däremot måste förstås skattelagstiftningen fungera på ett bra och smidigt sätt. Därför har regeringen också deklarerat att vi kommer att se över detta och då naturligtvis bland annat ta in den här typen av frågeställningar. Detta blir aktuellt att göra i ett sammanhang inte rycka ut en liten del i skattesystemet utan i ett sammanhang se till att stimulera företagsamhet som vi har rättvisa skatter. 123 (): Jag läste i senaste nyhetsbrev som kom att på regeringens uppdrag har utrett möjligheten att införa ett system för att varna allmänheten vid kriser med hjälp av sms-meddelanden. konstaterar att det inte finns något relevant system för detta och att det skulle bli för dyrt att införa. Jag vill fråga försvarsminister om detta och vad man tänker göra i fortsättningen. 124 Försvarsminister (): Regeringen har gett i uppdrag att redovisa möjligheterna att larma via sms. De förslagen kommer in till departementet, och avsikten är att de efter beredning också ska bli föremål för åtgärder. 125 (): Vad jag förstår har denna beredning till viss del redan satt i gång. I alla fall har fått mer uppdrag när det gäller detta. I pågår ett arbete med att lagstifta så att nätoperatörerna blir skyldiga att tillhandahålla textmeddelanden via mobil. Kan regeringen tänka sig att använda modell? 126 Försvarsminister (): Skälet till att regeringen har gett detta uppdrag är att vi vill hitta moderna sätt att kunna varna allmänheten i samband med faror och olyckor. Det är själva bakgrunden. Vilken lösning vi till slut kommer att välja återkommer vi om när vi har samlat ihop allt material och berett detta för att se om det är sådant som man behöver gå till med för att ändra lagen eller sådant som går att göra genom andra åtgärder från regeringens sida. Utgångspunkten är dock att vi vill ha moderna sätt att kunna varna allmänheten. 127 (): Jag tycker att det är bra att finns här i salen så att vi kan diskutera lite bostadspolitik. I och för sig har vi gjort det i , dock utan bostadsministerns närvaro, vilket jag beklagar. Jag ska be att få läsa upp ett citat, och det gäller återigen : 430 personer söker varje ledig hyreslägenhet i . Jag kan ta det igen: I genomsnitt söks varje ledig hyreslägenhet i av 430 personer. En får den; resten får fortsätta att leta. Bara har närmare två miljoner ansökningar kommit in till 4 500 lediga lägenheter. Man skulle kunna säga att detta är en mina som inte har exploderat än men som kommer att göra det. Jag undrar vad bostadsministern kommer att göra för att människor ska få bostäder överallt i . 128 Samhällsbyggnadsminister (): Jag får väl återgälda med att det är glädjande att se i kammaren. Jag var dock i kammaren i går och diskuterade energipolitik . Frågan om bostäder är någonting vi har diskuterat här i kammaren, och det är bra. Den frågan förtjänar stor uppmärksamhet, inte bara i utan också i den allmänna debatten. När det gäller hyreslägenheterna vill jag bara, i den mån jag nu hinner, nämna tre delar. Först och främst handlar det om att bevara hyreslägenheterna, att verkligen säga nej till fortsatta utförsäljningar av denna mycket viktiga beståndsdel i bostadspolitiken. Då handlar det också om att våga utveckla allmännyttan och ge allmännyttan en roll som gör att den kan finnas kvar . Jag tänker då på att mota i grind den anmälan som Fastighetsägarna har gjort till EU där man bakvägen försöker komma åt allmännyttan. Detta arbetar regeringen emot. Sedan handlar det också om att bygga mer. Också här är rekordår när det handlar om nya färdigställda framför allt hyreslägenheter. Det arbetet måste vi fortsätta. Dessutom handlar det om att bygga upp en ännu mer effektiv bostadsförmedling så att också människor med de stora behoven och inte bara de med de många kontakterna kan komma i åtnjutande av de attraktiva lägenheterna. 129 (): Det sista sade, att bygga upp bostadsförmedlingar, ger ju inga nya bostäder. Den frågan har vi diskuterat tidigare. Det är otroligt viktigt att regeringen nu fokuserar på att bygga nya lägenheter, inte minst för att bostadskonsumenterna efterfrågar det. Men det handlar också om jobben i . Har vi inte en bra bostadspolitik med bostäder har vi inte heller någon bra arbetsmarknadspolitik. Det här går liksom hand i hand. Därför skulle jag också vilja fråga samhällsbyggnadsministern: Hur jobbar ministern med just kopplingen mellan arbetsmarknad och bostadsfrågan? 130 Samhällsbyggnadsminister ():