prot · GS09142 · 2005-06-17 00:00:00 — Men när det gäller jämställdheten vill jag också säga att vi är bäst i . Det säger även . Men det är inte tillräckligt. Att vi är bäst beror också på att vi har en utbyggd barnomsorg och att vi har möjligheter till studier och till studiemedel. Vi har otroligt mycket i som inte finns i andra länder i EU som vi jämför oss med. pratade om de nya jobben, som skapas i vissa andra EU-länder. Vad är det? Det är till exempel att man bygger ut barnomsorgen från en icke befintlig barnomsorg i som är jättedyr. I är sysselsättningen mycket lägre än i , vilket den också är i alla andra EU-länder. har högst sysselsättning. I andra länder är den låg bland kvinnor i 55- och 60-årsåldern. De tar hand om sina barnbarn eller om sina föräldrar. De utgör barnomsorg och äldreomsorg. När man nu bygger ut barnomsorgen och äldreomsorgen lite grann så skapar man nya jobb. Det var en process som vi hade i . Man kan inte jämföra på det sätt som jag tycker att gjorde där. En av de saker som är oerhört viktiga för framtiden och för den ekonomiska utveckling och som ingen har gått in på är global solidaritet. Vi har jobbat för att biståndet ska höjas, och det kommer att vara av BNI. Det är oerhört viktigt att motverka svälten i världen. Handelspolitiken är ännu viktigare, men biståndet är viktigt för att motverka den värsta fattigdomen och för att säkerställa global stabilitet där vi kommer ha en global värld där vi har handel med varandra, vilket vi tjänar på. Vi tjänar inte på att ha områden som är fattiga och befinner sig i krig. Det kostar oss . Därför är också biståndet viktigt, och vad jag minns var det ingen som nämnde det i sina inledningsanföranden. 43 () replik: Jag ska bara göra några korta kommentarer. Det är väldigt stora och viktiga frågor som tar upp. Jag tänkte passa på att nämna att det inte är obekant att liberalerna har varit pådrivande för att man ska använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och att vi är förespråkare av grön skatteväxling som princip. Däremot är det väldigt viktigt hur man utformar den, och varje sådant förslag är ju inte bra bara för att grundidén är bra. Problemet med ert samarbete är ju att den här gröna skatteväxlingen i rätt hög utsträckning har blivit svartväxling till dålig kurs. Jag undrar till exempel vart kompetenskontona tog vägen. Sedan gäller det växthuseffekten. Det lät kanske lite raljant, men det var inte min mening. Jag menar att växthuseffekten är vårt absolut största miljöhot. Om man jämför den med andra problem är de ganska futtiga. Om man då försöker genomföra förändringar som förvärrar växthuseffekten gör man inte vår generation, utan framtida generationer inte bara en otjänst, utan man kanske helt omöjliggör framtida livsmöjligheter. Därför menar jag att arbetsmarknadspolitiken är ett ganska litet problem jämfört med växthuseffekten. Då tycker jag att det är en vansinnig politik att stänga av väl fungerande kärnkraftverk och i stället börja elda mer med kol och olja. Jag tror att marknadsdriven grön omställning är det absolut starkaste som vi kan göra, och visar exempel på här att ekonomiska styrmedel är bra. Däremot är friår och arbetstidsförkortning inte bra. De deltidsarbetande är ju allra mest sjukskrivna, och därför är inte arbetstidförkortning någon lösning. De anställda i brandförsvaret och äldreomsorgen tillhör samma fack och har samma arbetsgivare. Varför ska vi här i diskutera hur den arbetsgivaren och det facket ska behandla den ena gruppen anställda mindre dåligt än vad de gör? 44 () replik: Jag tycker att det är väldigt bra att och är för ekonomiska styrmedel. Vi tycker också att EU ska kunna ha miniminivåer på koldioxidskatt till exempel och att vetorätten ska avskaffas där. Det tycker vi gemensamt. Det är bra. Men jag värjer mig mot beskrivning av den gröna skatteväxlingen som en svartväxling. Vi har skatteväxlat 13,6 miljarder. Det som hände i den första skatteväxlingen , 2001, var att det inte blev någon skatteväxling. Det blev inte så att de höjda miljöskatterna motsvarades av sänkt skatt på arbete, och det var fel. Men efter 2001 har det varit så. Höjda miljöskatter har ersatts med sänkt skatt på arbete. Det har varit sänkt arbetsgivaravgift och höjt grundavdrag för individen. Då har grundmodellen varit att de som drabbas av höjda miljöskatter ska få kompensation genom sänkta skatter. Gäller det företagen sker det genom arbetsgivaravgiften, och gäller det individen sker det genom höjt grundavdrag. ger en felaktig beskrivning. Jag tycker att frågan om sjukskrivningarna och hur vi ska hantera den är väldigt viktig. har vi vidtagit en del åtgärder som har vänt trenden, vilket är väldigt bra. Men jag tror inte att de åtgärderna är tillräckliga. Jag tror att vi måste fundera över konceptet att dela på jobben. var vi inte lika effektiva. Då fick de människor plats som inte får plats längre, de som inte är lika effektiva. Tyvärr har fler och fler människor hamnat utanför arbetsmarknaden. De kommer inte tillbaka, för de tillhör inte arbetsmarknadens elit. Jag tror att det enda sättet att ändra på det är att dela på jobben . Det är en diskussion vi kan föra. Jag tror inte att vi kommer att ha nya jobb för alla i . Jag tror att man har fel om man tror det. 45 () replik: Jag är övertygad om att och tänker helt fel och helt bakochfram när de säger att lösningen på utanförskapet på arbetsmarknaden skulle vara att dela på jobben. Det är inte så att arbetsuppgifterna är begränsade och att det därför behövs en ransonering. Det behövs villkor som gör att fler kan vara deltagande. Om arbetslivet är för slimmat för att väldigt många människor ska platsa jag tycker också att det är uppenbart att det är en av förklaringarna blir det inte bättre av att man ska dela på jobben och förkorta arbetstiden. Alla erfarenheter visar att det snarare handlar om att slimma ännu hårdare och ställa ännu fler utanför. Det har ju skett , skulle jag vilja säga, att vi på olika sätt har förkortat arbetstiden genom produktivitetsökningar och avtal. Att förkorta den med mekaniska metoder och tro att det går att dela på arbetsuppgifterna är helt fel tänkt. Det kommer bara att göra fattigare och drabba dem hårdast som är skörast. Det är jag helt övertygad om. Det finns tyvärr inte heller några belägg för att det skulle leda till förbättringar när det gäller sjukfrånvaron tvärtom. Jämställdhet är inte någonting som kostar. Det tycker jag också är väldigt viktigt att påpeka. Det har framkommit här att vi har höga skatter och jämställdhet och att det skulle vara en kostnad. Jag tror att det är tvärtom. En väl utbyggd barnomsorg är visserligen en kostnad direkt, men inte indirekt och inte samhällsekonomiskt. Barnomsorg är samhällsekonomiskt lönsam om både mammor och pappor kan vara ute och arbeta. De här frågorna har ju liberaler drivit fram, i många fall under djupt motstånd från och Socialdemokraterna. Att jämställdhet bara kan definieras av vänsterkrafterna tycker jag är ett helt felaktigt sätt att se på utvecklingen. Jag ser fram emot ett fortsatt jämställdhetsarbete på individens villkor. 46 () replik: Låt mig börja med arbetstidsförkortningen. säger att det inte finns några belägg för att en arbetstidsförkortning skulle leda till att det blir bättre hälsa. Det är helt fel. Det har genomförts otroligt många försök i som visar att en arbetstidsförkortning faktiskt ger väldigt positiva hälsoeffekter, men då ska det vara en reell arbetstidsförkortning till 3035 timmars arbetsvecka. Det finns till och med privata näringsidkare som har genomfört en arbetstidsförkortning som säger att de tjänar på det. Det blir längre sjukskrivning. Folk är motiverade och jobbar bättre. Det finns en företagare här i som har genomfört det, och det är inget försök. Jag är oroad över den utveckling vi ser . De som har jobb ökar faktiskt sin materiella välfärd. Sedan har vi en stor grupp som står utanför. De som har jobb ökar sin materiella välfärd eftersom de helt enkelt realt får mer pengar och de är mer värda. De kan göra mer. Den här utvecklingen ser vi även i . Lönespridningen i har varit lägre än i andra länder, men den har funnits. De som har jobb tjänar mer pengar, och vi har fler som står utanför. Jag tror att vi måste ta ut den här ökade ekonomiska välfärden i sänkt arbetstid så att fler får dela på jobben. Sedan vill jag fråga en sak om nystartsjobben. Ni har ju haussat upp det här med nystartsjobb som en jättestor grej. Ni avsätter 1,2 miljarder till det. Jag har räknat på hur många personer som skulle garanteras jobb. Ni säger ju att det är en garanti och att alla har rätt till ett nystartsjobb. Ni finansierar jobb för 22 000 människor. Det är 22 000 människor i som skulle få ett nystartsjobb. De anställningsstöd som finns ger ett större stöd än ert. De omfattar 37 000 människor. Jag kan inte förstå hur ni kan marknadsföra dessa nystartsjobb som en så fantastisk rättighet som kommer att lösa alla era problem. 47 () replik: sade i sitt inledningsanförande att det inte fanns något om grön omställning och integration i alliansföreträdarnas politik. Så tolkade jag det, men jag vet inte om det bara var kopplat till de tidigare inläggen. Om hon tittar i vår reservation ser hon att där finns ett utvecklat stycke om att arbete är vägen till integration. I en debatt fokuserar man på vissa saker, och man kan inte stå och läsa upp hela reservationen. Det skulle bli en rätt tråkig debatt. I reservationen säger vi att vi ser att många nya svenskar som kommer hit inte genast får chansen att komma ut på arbetsmarknaden. I stället blir de under sin första tid här beroende av socialbidrag, och då blir marginaleffekterna hundraprocentiga. Det lönar sig inte att jobba, för då räknas socialbidraget ned. Vi vill pröva att under en introduktionsfas ta bort inkomstavräkningen. När det gäller grön omställning håller jag helt och hållet med om att det som händer i fråga om miljöbilar är häftigt. Vi har velat gå lite längre och ha samma procentsats för etanolbilarna som för el- och hybridbilarna både beträffande tjänstebilar och genom att också gynna privata bilar. Vi har sagt att man ska kunna få som en stimulanssubvention vi kan kalla det så när man som privatperson köper miljöbil. är det tjänstebilsdelen som växer. 48 () replik: Det är jätteroligt att är lika glad som jag över trendbrottet för miljöbilar och förnyelsebara bränslen. Vi är för en registreringsskatt. Den skulle ha samma funktion som de ni pratar om. De som köper bilar som slukar mycket bensin skulle då betala en registreringsavgift. När det sedan gäller integration är det bra att bemötte mig på den punkten. Det var modigt av honom. Det finns andra här, moderater och kristdemokrater, som kanske borde ha tagit den debatten med mig ännu hellre än . säger att arbete är vägen till integration. Den bok jag håller upp för kammarens ledamöter rekommenderar jag alla att läsa. Tyvärr är den på 688 sidor. Den handlar om det blågula och motsäger det som sade om att bara vi fixar arbete så löser det sig. Här framgår tydligt att inte heller när vi hade arbetskraftsinvandring, för det har vi haft, fick de samma lön, samma anställningstrygghet eller blev befordrade. De utsattes för diskriminering. När sedan arbetslösheten ökade var de först ut i arbetslöshet. Arbete är alltså inte vägen till integration. I boken finns en sammanfattning med någon sorts stolpar. Där finns också en bild av en man som sitter på ett antal böcker eller stenar och säger: Jag ser inga kvalificerade sökande. På stenarna står orden fördomar, historia, etnocentrism, dold rasism och självbildsförnekelse. Allt detta måste vi jobba med. Boken ger 50 förslag på vad vi kan göra inom olika samhällsområden, främst arbetsmarknaden. Vi har redan gjort en hel del, vilket också påpekas av . Vi har en diskrimineringslag, antidiskrimineringsbyråer och en hel del annat, men vi behöver göra mer på det här området. Vi behöver se diskrimineringen, för vi ljuger om vi bara säger att arbete är vägen till integration. 49 () replik: Jag såg tv-inslaget när utredningen som det hänvisades till presenterades, men jag har tyvärr inte hunnit läsa rapporten. Jag vet inte om medvetet missförstår mig, men jag tror att arbete är vägen till integration. Att invandrade svenskar inte får chansen på arbetsmarknaden är själva diskrimineringen. Det kan ju inte vara så att vi slopar diskrimineringen och sedan struntar i arbetet. De båda måste gå hand i hand. Beträffande registreringsskatt eller subvention finns där en tydlig skillnad mellan och miljöpolitik. Ni höjer en skatt och straffar därigenom dem som beter sig på det normala sättet, medan vi vill stimulera det som är det onormala, det som ska in. Skillnaden är mycket tydlig. nämnde antalet miljarder som skatteväxlas. När kommer miljöuppföljningen av effekterna av de skatteväxlingarna? I den senaste budgeten, , höjdes fordonsskatten med jag tror det var 1,3 miljarder rakt av. Det var inte miljöstyrande för utan rent fiskalt. Jag tror att det är jättefarligt om man för en miljöpolitik där det viktiga är antalet miljarder som bollas runt. Då har man helt missat poängen med ekonomiska styrmedel. Poängen med ekonomiska styrmedel är nämligen att de ska ha en miljöstyrande effekt. Det har inte en generell höjning av fordonsskatten. 50 () replik: Jag tycker det är intressant att höra hävda att bara jobbar med morötter i miljöpolitiken och att bara skulle använda piska. Därför ska jag rätta och säga att vi faktiskt använder både morot och piska i miljöpolitiken. Vi har väldigt mycket subventioner: Vi har inte någon skatt på koldioxidneutrala bränslen över huvud taget, och vi har sänkt skatten för de förmånsbilar som är miljöbilar. Vi har många olika inslag. De 2 miljarder som vi till exempel nu satsar på energieffektivisering av offentliga lokaler är en morot. Vi kombinerar alltså morot och piska. Det intressanta är att talar sig varm för hur viktigt det är med morötter. Piska duger inte. Men det är ju piska ni använder i arbetsmarknadspolitiken enbart. Där finns inga morötter. Ni talar om nystartsjobb. Nystartsjobben innebär en försämring jämfört med dagens lönebidrag. Omfattningen av dem är mindre. Det handlar om 22 000 jobb i stället för 37 000. Dessutom gäller de endast inom privat sektor, och man ska själv söka jobbet. När det gäller anställningsstödet hjälper arbetsförmedlingarna dem som är mest utsatta att komma in på arbetsmarknaden. Tror ni att de 22 000 jobben kommer att tas av dem som är mest utsatta, av dem som har det svårast att få jobb? Nej, det är naturligtvis de som har de bästa kontakterna med näringslivet, de som kanske känner någon, som hjälps mest. Det handlar om dem, åtminstone en del av dem, som skulle kunna klara sig ändå. Här finns mycket att diskutera, och jag tycker att det är negativt att använda piskan så mycket för att skapa jobb. Det är min övertygelse att man inte skapar några jobb på det sättet. Man skapar ett otryggt samhälle. Vi behöver skapa mer trygghet i dagens samhälle. Och vi behöver ta växthuseffekten, som är det största globala hotet vi står inför, på allvar. 51 (): Jag vill fästa den intresserade kammarens uppmärksamhet på att i detta betänkande även behandlas styrelses skrivelse nr 17 om användningen av inkomstavdrag i statsbudgeten. Jag har inga synpunkter i sak. Däremot har jag konstitutionella synpunkter på detta. Det står nämligen i majoritetens skrivning på s. 88 att det är olyckligt om styrelses överväganden kan uppfattas så att man överprövar beslut. Det är en mycket viktig formulering för revisionsverksamheten. Jag menar att ur styrelses synpunkt hade underlåtenheten att låta framföra synpunkter som är viktiga från varit mycket mer styrande. Detta är en central fråga inte bara för den nuvarande styrelsen i och den nuvarande majoriteten utan också för att man har möjlighet att komma fram med det här. Jag menar att det icke är så att vi överprövat beslut, utan det är alltid som i slutändan måste kunna ta ställning till vad framför. Underlåtenheten skulle enligt min mening, fru talman, ha varit att undertrycka den obundna synpunkter på den här frågan. Sedan är det majoritet som beslutar hur den vill behandla åsikter i frågan. Där finns som bekant olika åsikter, men att jag och de andra ledamöterna skulle utgöra någon form av censurorgan vägrar jag att vara med om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 6 § En effektivare miljöprövning Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU15 En effektivare miljöprövning (prop. 2004/05:129). 52 (): Vad jag förstår ska vi nu debattera riksdagsårets sista ärende. Det handlar om vår miljölagstiftning. I första hand är det regeringens proposition om en enklare miljöprövning, som är innehållet i miljö- och jordbruksutskottets betänkande. En kommitté har fått regeringens uppdrag att följa upp en del frågor i där större delen av vår miljölagstiftning finns. Denna kommitté fick ett regeringsuppdrag om att skyndsamt se över möjligheterna att förenkla och effektivisera miljöprövningen. Det skulle ske på ett sådant sätt att hälso- och miljöskyddskraven inte blir åsidosatt. Det skulle också utmynna i att försöka korta handläggningstiderna så att besluten kan komma snabbare. En annan viktig fråga var att de förslag som kommittén lämnade, inte fick försvåra möjligheten att uppnå miljömålen eller minska allmänhetens rätt till insyn och deltagande. lämnade kommittén sitt betänkande till regeringen. Det innehåller flera lagförslag till enklare förfarande för miljökonsekvensbeskrivningar och tillståndsprövning. Det innehåller också förslag om anmälningsplikt för mindre vattenverksamhet, ändrade regler för prövning av täkter och också om regeringens tillåtlighetsprövning. Denna tillåtlighetsprövning föreslås att i fortsättningen endast omfatta stora infrastrukturprojekt, kärnteknisk verksamhet och anläggningar för att bryta uranhaltigt material eller andra ämnen som kan användas för framställning av kärnbränsle. Detta har legat till grund för regeringens proposition. Regeringen har låtit Lagrådet granska lagförslagen och man har tagit hänsyn till rådets yttrande när propositionen skrevs till . Bakom förslaget står den socialdemokratiska regeringen, och de gröna. Sedan miljö- och jordbruksutskottet behandlat ärendet har bostadsutskottet yttrat sig över propositionen och den följdmotion som lämnats in. Både bostadsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har tillstyrkt regeringens proposition. Det finns en reservation i frågan. Utskottsbetänkandet behandlar också drygt 100 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2004. Ett stort antal motionsförslag handlar om reglerna för strandskyddet och ett antal andra tar upp frågan om vår allemansrätt. Det finns också frågor som rör och företagen, miljöledningssystem, mer om tillståndsplikten, skydd av vissa områden som nationalparker och naturreservat, havsfrågor och rovdjursfrågor. Totalt finns det 29 reservationer och 4 särskilda yttranden till betänkandet. Det är huvuddragen i detta betänkande. 53 (): Tydliga, effektiva och rimliga regler är regler som vanligtvis accepteras av allmänheten. Otydliga, ineffektiva och orimliga regler skapar osäkerhet och kan i förlängningen leda till rättslöshet. Det är därför viktigt att vi som stiftar lagar är lyhörda för hur allmänheten tar emot de lagar som vi stiftar här i . Jag tror att de flesta i är redo att skriva under på att vi ska ha bra miljölagstiftning som styr mot ett samhälle som inte gör våld på naturresurserna eller påverkar vår hälsa negativt. Den får till och med vara riktigt hård mot den som avsiktligt gör fel. måste lagen klara av att balansera så att den inte tippar över. En lag får inte vara vare sig otydlig, ineffektiv eller orimlig. har, med rätta, fått utstå mycket kritik. Den har varit en riktig stoppboll mot utveckling och tillväxt. Den har varit stenhård mot dem som missförstått den och den har skapat osäkerhet om vad som är möjligt att göra. En småföretagare har till exempel fått i sanktionsavgift för att hon glömt lämna in en blankett om att hon bedriver verksamhet, observera att hon inte har gjort något brottsligt, bara varit glömsk. En annan småföretagare har fått betala en sanktionsavgift på för att han åkte med några liter spillolja och några lysrör från verkstaden till tippen. En bonde vågar inte bygga ut sitt djurstall eftersom han då riskerar att bli av med sitt nuvarande tillstånd för det befintliga stallet. Ett storföretag som vill expandera och öka antalet anställda måste vänta åratal för att passera miljöprövningen. Det är därför bra att regeringen tillsatte en utredning, , i syfte att städa upp den oreda man skapat genom ett slarvigt utfört lagstiftningsarbete. Det är också bra att regeringen accepterar de flesta av de förslag till förenklingar och förbättringar som kommittén har föreslagit. Det kommer att vara några steg i rätt riktning när det gäller att återställa balansen mellan miljö och tillväxt. Jag vill understryka att förslagen troligen bara kommer att vara några steg i rätt riktning. Vi kommer att följa utvecklingen för att se vad som ytterligare behöver justeras framöver. Det fina med de förbättringar som gjorts är att de inte på något sätt har hotat balansen så att det tippar över på andra hållet och att miljön får ta priset. Dagens effektiviseringsbetänkande är viktigt. Det innebär tydliga effektiviseringar av miljölagstiftningen. Den viktigaste reformen är det så kallade påbyggnadstillståndet, det vill säga att företag framöver inte ska behöva ompröva hela sin befintliga verksamhet när man vill bygga ut, utan endast den tillkommande. Hotet om att hela tillståndet kan dras in när någon företagare vill bygga ut, har lett till att många inte har vågat komma in med en ansökan. Det är att dessa märkligheter som byggdes in i när den kom till åtgärdas. Andra effektiviseringar som finns med i betänkandet och som var och en kanske inte verkar så stora, men som sammantaget gör skillnad är följande: Vi stryker ett samråd under prövningsprocessen. finns både ett så kallat tidigt samråd och ett så kallat utökat samråd. Vinsten är att tiden för prövning av nya företag blir kortare. tror jag att det blir tydligare för allmänheten när den ska informeras och försöka påverka processen. Vi styr upp att det tydligt ska framgå vad ett företag ska göra för att uppfylla kraven om miljökonsekvensbeskrivningar. Vi ställer mer krav på prövningsmyndigheten att vara tydlig mot den som ansöker om tillstånd enligt . Likaså förbättras prövningen av täkter som gör att det blir möjligt att komma fram med ansökningar om nya täkter. Summan av detta är ett antal steg framåt. Processen att hitta förbättringar har skapat ett nytt politiskt landskap. I formades en annorlunda majoritet med de partier som skulle kunna uttryckas som miljöansvarstagande, tillväxtvänliga partier. Dessa är vi i den borgerliga alliansen tillsammans med Socialdemokraterna. På den motsatta sidan stod de bokstavstrogna, eller miljöbalksfundamentalisterna. Eller ska jag kalla dem miljöbalksromantikerna? Vänstern och verkar vara så glada över att ha varit med och skapat att de inte har varit beredda att göra en förändring trots alla de problem som finns. Det är dock mycket glädjande att de trots allt har kommit till en viss sans här i och står bakom majoritetstexten i betänkandet. Den borgerliga alliansen växer sig allt tätare. I går gjorde vi det som inte vänsterkartellen lyckats med. Vi sydde ihop en gemensam politik när det gäller miljömålen. står vi enade igen, i en reservation som beskriver att vi velat ha en förändring av som ligger närmare de förslag som lagt fram. Vi hade bland annat önskat sätta en tydlig tidsgräns på länsstyrelserna så att deras handläggningstid inte skulle få överstiga när de prövar en ny verksamhet enligt . Tidstjuvar uppstår på många ställen under handläggningen. Vi skulle vilja strama upp ytterligare. Denna alliansreservation, nr 1, vill jag yrka bifall till. Betänkandet innehåller också några gamla godingar från allmänna motionsperioden som jag tänkte kommentera lite kort.