prot · GS0969 · 2005-02-03 00:00:00 — Men 14 holdingbolag à 100 miljoner är 1,4 miljarder, och då ställde jag den enkla frågan: De 284 miljoner som anslår för snabbare pris- och löneomräkning för alla forskningsanslag överallt i hela landet, för att skapa universitet i , för att satsa mer på doktoranderna, för att göra alla på alla universitet och högskolor nöjda hur ska de också räcka till 1,4 miljarder till holdingbolagen? Jag är för starka holdingbolag. Jag är inte emot att vi ska satsa mer pengar. Men jag behöver ju hjälp att få fram de pengarna. Här trodde jag att Axel Darvik, efter vår förra debatt , hade ett ord på vägen, men det blev bara värre. Det andra gällde den enkla patentlösningen att låta skatten lösa det. Jag ställde en enkel fråga: Hur ska det gå till? Då säger att han inte vill diskutera det, för han vill vara konstruktiv och prata om hur vi ska komma vidare. Men det är ju just det jag försöker vara. Jag har inga principiella problem. Jag är intresserad av att få bra idéer som jag kan ta upp i diskussionen på hemmaplan. Jag har försökt men ännu inte hittat något på skatteområdet. Och jag bad Axel Darvik om hjälp med att precisera vad han menar när han kommer till mig och framställer det som mycket enkelt. Det är bara att göra som i så blir det fina fisken. Jag är inte emot det. Jag säger inte motsatsen. Men stanna inte vid luftpastejen, gör något konkret av det! Företagsklimatet var sedan det enda som återstod i repliken. Det var så uselt på alla fronter och det var därför universiteten inte kunde skapa några företag av sina forskningsresultat. Tro inte på mig, men läs åtminstone vad i säger. Man rankar vårt företagsklimat som topp. Eller lyssna på som berättar att våra företag skrapar ihop ett bytesbalansöverskott på nästan , i överskott , 500 miljarder i överskott under den korta prognosperiod man har. Hur kan det gå ihop med den litania som Axel Darvik just räknade upp av allt elände som finns över företagen och näringslivet som gör att de inte kan nyttiggöra forskningsresultaten? Jag vill att universiteten ska bli bättre på att omsätta sina nya kunskaper i företagande och jobb. Jag verkar för detta. Jag vill att universiteten ska ha styrelser som förstår det, att de ska ha uppdrag som översätter detta konkret och att det ska bli accepterat, applåderat och välkommet på våra universitet och på våra företag, inte minst de små företagen. Jag är glad att vi delar den synen. Men här i kammaren blir jag utskälld av andra folkpartister för att jag styr för mycket. Det här är ett område som jag gärna vill styra. Jag vill stimulera detta. Jag vill påverka opinionen i den här riktningen. Men, snälla Axel Darvik, försök åstadkomma att jag åtminstone har hela folkpartigruppens stöd i det arbetet! 31 AXEL DARVIK (fp): Jag lyssnar till småföretagare som säger mig just att deras möjligheter att ta del av forskningsresultaten inte alls är goda. Och det tycker jag är ett problem. Det är det problemet jag vill lyfta fram här . Jag kan mycket väl vara konstruktiv. Det låter väldigt bra när står här i och säger: Jag kan ta till mig detta och jag kan ta till mig detta, än det ena än det andra. Men omsätt det också i handling i så fall. Skicka direktiv till utredarna! Titta över detta! Vad kan vi göra i regelsystemet, vad kan vi göra i skattesystemet och vad kan vi göra i finansieringssystemet för att det ska finnas bättre drivkrafter för universitet och högskolor att kommersialisera forskningen? Det jag får slängt i ansiktet är uppgifter ur enskilda motioner om universitet i och så vidare. Jag riskerar att stöta mig med de Malmöliberaler som sitter i bänkarna, men den risken tar jag. Det är inte så att har utlovat universitet i . Därmed hoppas jag att vi har rett ut detta. Det vi säger är att de högskolor som möjligtvis ska bli universitet är de som uppfyller de rätta kraven och kvalifikationerna. Om är intresserad av att vara konkret bör han se över vilka drivkrafter som finns. Vilka typer av belöningssystem finns det för universitet och högskolor? Kan man utveckla olika typer av vinstdelningspaket för dem som är intresserade av att kommersialisera forskning, med royalty, delägarskap, optioner? Titta över detta! Gå hem till departementet, skriv ett tilläggsdirektiv till utredningen så att detta också blir handling och inte bara ord i kammaren. 32 Utbildnings- och kulturminister (): Jag ska berätta för Axel Darvik att utredningen om lärarundantaget har som uppgift att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av ett avskaffande av lärarundantaget. Det innebär viktiga arbetsrättsliga frågor att gripa in i de anställningsförhållanden och anställningsvillkor som gäller på en stor och viktig del av arbetsmarknaden, nämligen universitet och högskolor. Det är alltså en helt annan sorts utredning än att föreslå åtgärder för att underlätta kommersialisering vid universitet och högskolor, att skapa drivkrafter för universiteten. Det är en separat fråga som kräver en annan typ av expertis. Den frågan, om stimulanser till universiteten, har redan utretts. Det direktiv som Axel Darvik pratar om har redan skrivits och skickats till den som är bäst lämpad för detta, , den myndighet som vill klippa vingarna av genom att skära ned anslagen år , 316 miljoner och ytterligare ett par hundra miljoner . De har utrett det här. De har lagt fram sina resultat, och det är de resultaten som vi nu jobbar på att genomföra. Att nu börja tillsätta utredningar skulle fördröja det här ytterligare. Det var inget särskilt konstruktivt förslag. Det jag i stället hör är att de 284 miljoner som vill satsa på ökad forskning ska räcka till det enda konkreta förslag som har, nämligen till kraftfulla holdingbolag vid våra universitet och högskolor. Därutöver ska man ge mer inflationskompensation, eller vad det blir om man översätter det, till all den forskning som bedrivs vid våra högskolor och tusen och en andra ändamål. Galten Särimner, som redan är slaktad , ska nu också räcka till 1,4 miljarder till holdingbolagen. Det är det enda som återstår av konkreta förslag från Axel Darvik. Jag vill gärna fortsätta diskussionen om hur vi kan jobba vidare med att få de mindre företagen att bli bättre behandlade av universiteten och själva bli mer nyfikna på vad som pågår vid universiteten. Det jobbar vi med , men det behövs fler idéer, mer drivkraft och fler goda krafter bakom. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2004/05:321 om avskaffande av straffmyndighetsåldern 33 Justitieminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att kampen mot ungdomsbrottsligheten inte hindras av straffmyndighetsålder samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att minderåriga under inte används som bulvaner eller redskap för äldre kriminella. Det är en av huvuduppgifterna för kriminalpolitiken att förhindra att barn och unga hamnar i kriminalitet eller utsätts för brott. överlämnade sitt betänkande Ingripanden mot unga lagöverträdare. Utredningens förslag är nu ute på remiss. När det gäller barn som begår brott har utredningen bland annat föreslagit att kontaktmannastöd utvecklas så att en särskilt kvalificerad kontaktperson ska kunna utses. Att en vuxen person följer och stöttar den unge på nära håll är, enligt min uppfattning, ett bättre sätt att hantera barn som begår brott än en sänkning av straffmyndighetsåldern. Straffrättsliga ingripanden mot unga människor måste anpassas till den unges brist på mognad, begränsade erfarenhet och särskilda förhållanden. Samhällets särbehandling av unga lagöverträdare har en lång tradition och bred förankring i vårt land, och jag ansluter mig till det synsättet. Detta innebär inte att samhället inte vidtar åtgärder när barn och unga begår brott. En brottsutredning kan äga rum, och det kan också bli fråga om en så kallad bevistalan i domstol. Vidare ska tvångsomhändertagande för vård beslutas om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom bland annat brottslig verksamhet. Även medling, som inte är kopplad till straffmyndighetsåldern, har ett stort pedagogiskt värde och kan också vara positivt för brottsoffret. När ungdomar begår brott måste samhället ingripa snabbt och resolut. Det är min fasta övertygelse att det i första hand är ansvar att hantera barn och unga som begår brott. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté som ska göra en samlad analys av den sociala barn- och ungdomsvården och föreslå de förändringar som kan behövas. Uppdraget ska redovisas . Polisens arbete med ungdomar är en viktig del i det brottsförebyggande arbetet. Polisen kan därigenom förhindra nyrekrytering till så kallade kriminella karriärer. Jag vill också framhålla betydelsen av den allmänna välfärdspolitiken. Vi måste fortsätta att se till helheten och satsa på goda uppväxtvillkor för barn och ungdomar, stöd till familjer med otillräckliga sociala och ekonomiska resurser, en bra skola och en ambitiös integrationspolitik. Det är endast en bred politik, tillsammans med särskilda åtgärder inom kriminalpolitiken, som leder till att färre ungdomar börjar begå brott och att färre ungdomar utnyttjas och blir brottsoffer. 34 (): Jag vill först och främst tacka justitieministern för svaret samt konstatera att jag av flera olika anledningar definitivt inte är nöjd med det. Det är viktigt att slå fast ett par saker. Å ena sidan är syftet med den här debatten inte att visa att det skulle vara rätt att sätta tolvåringar i fängelse. Det är inte något som vare sig individen eller samhället skulle vara betjänt av. Å andra sidan finns det en viktig aspekt på det problem jag vill peka på, nämligen åldersgränsen i sig. När vi fick den första straffmyndighetsåldern omkring såg samhället väsentligt annorlunda ut jämfört med vad det gör . Men enbart har hjulen snurrat fortare och fortare, och det återspeglas i samhällslivet. Gränsen mellan att vara barn och inte vara barn är inte lika knivskarp som den var tidigare. Tyvärr återspeglas detta naturligtvis också i brottsstatistiken. var antalet ungdomsbrott i min valkrets 1 144. var siffran 2 180. Det är en ökning med . Bakom varje siffra döljer sig naturligtvis något mer. Den väskryckta gamla damen som inte längre vågar gå ut. Den svenske killen som rånas av ett ungdomsgäng bestående av trettonåriga utländska killar och som sedan grips av ett irrationellt hat mot alla som har en annan hudfärg än han själv. Även enskilda barn som anlitas av narkotikalangare för att vara bulvaner. De kan inte dömas för de brott de begår. Det blir ett samtal med socialsekreteraren och sedan ut på gatan igen. För mig är det uppenbart att straffmyndighetsåldern har spelat ut sin roll. Det skiljer mig från ministerns uppfattning. Det finns tre grunder för att plocka bort den, och det är grunder som jag är intresserad av att höra justitieministerns kommentarer kring. Jag har redan nämnt samhällsutvecklingen och den möjlighet som finns att använda barn som bulvaner. Hur ska man effektivt kunna skydda barn från att utnyttjas så länge som rättsprocessen faktiskt inte omfattar dem? En tredje anledning till att avskaffa straffmyndighetsåldern är den rättsosäkerhet som uppstår när man ska bedöma åtgärder som är kopplade till brottets grad och till den enskildes mognad. krossades 600 fönster på i till en kostnad av . har ingen kunnat gripas trots att polisen har namn på dem som är misstänkta. Människor vågar helt enkelt inte vittna. Anledningen till det är förmodligen att de som begått brottet är . Därmed vågar inte eventuella vittnen lita på att de misstänkta inte kommer att vara på fri fot igen om de grips. Att avskaffa straffmyndighetsåldern skulle kunna underlätta det polisiära arbetet avsevärt. Sedan var det frågan om påföljden. Påföljden ska givetvis alltid avpassas av domstol med stöd av den profession som finns tillgänglig. När domstolen beslutar om påföljden efter brottet ska det självfallet finnas ett helt batteri av åtgärder att ta till, alltifrån slutna anstalter till samhällstjänst, till vård inom , till elektroniska fotbojor en fullständigt tänkbar tanke. Själva processen i domstolen är faktiskt också en del av straffet. Det är något som inte äger rum om det bara är de sociala instanserna som ska göra jobbet. Föräldrarnas ansvar är självfallet helt avgörande. För den förälder som tvingas uppträda i en rättssal tillsammans med sitt barn börjar kanske varningsklockorna att ringa på ett sätt som de inte har gjort tidigare. Det är kanske inte men förhoppningsvis inte heller . (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 12 § Statsministerns frågestund Det är nu dags för statsministerns frågestund. Först kommer företrädare för var och en av riksdagsgrupperna att ställa frågor. Därefter har ett stort antal övriga talare anmält sig. 36 (): Ledamoten är i många människors tankar och väcker nya frågor om moral i arbetarrörelsen. Jag ska inte hävda att något parti skulle vara fritt från att ha enskilda ledamöter, förtroendevalda, som kan missköta sig. Det som jag tyckte väckte frågor var gårdagens kommentarer från den socialdemokratiska ledningen. Jag tyckte att förminskade betydelsen av det som har hänt och sade nej till den som många LO-medlemmar i går, åtminstone i TV, sade sig vilja se. Än värre tycker jag att besked var, att det fanns något slags kollektiv skuld och att om man bara granskade tillräckligt såg det likadant ut i alla partier. Det menar jag är en helt orimlig utgångspunkt och slutsats. Den som har makt är ju den som kan missbruka makt, och den som saknar makt har ju svårare att ägna sig åt maktmissbruk. Jag menar att det som vi ser är effekter av långvarigt maktinnehav som leder till en typ av möjligheter att missbruka makt som gör att socialdemokratin har ett särskilt ansvar att gå djupare och att inte ta lätt på detta. Jag skulle vilja att statsministern funderade om när det gäller detta jämfört med i går. 37 Statsminister (): Jag tror inte att det handlar om maktinnehav eller oppositionsroll. Jag tror att det handlar om mänskligt tillkortakommande och ibland om ren dumhet och dåligt omdöme. Om det bara var maktinnehavet som det handlade om skulle vi enbart se socialdemokrater i den här raden. Några av dem som har begått de största misstagen och de grövsta dumheterna tillhör ju parti och har varit ledamöter här i . Det är inte därför att de har haft makt. I deras fall är det kanske därför att de inte har haft makt, vad vet jag? Men det duger inte som förklaring. Individen har ett ansvar. Vi alla har ett ansvar. Och vi får se till så att vi på den här punkten skärper oss rakt över. Jag ska ta mitt ansvar. Jag förutsätter att tar sitt i sitt parti. 38 (): Det är min avsikt att göra det. Det blir lite otydligt när säger att han är beredd att ta sitt ansvar om det inte fylls med ett innehåll. Vad består det då i? Även gör sig här till tolk för ett synsätt om att detta finns i alla partier. Låt mig nämna ett nummer av Byggnadsarbetaren . Det är en tidning som jag naturligtvis läser med stort intresse. Där meddelas att man kan höra av sig och dela med sig sina tankar och idéer till riksdagsmän. Här finns tydligen underlag för ett åttonde riksdagsparti som består av riksdagsmän. De är till och med i bild. Det är sex karlar i sina bästa år. Det visar sig att det till och med finns åtta socialdemokratiska riksdagsledamöter som är riksdagsmän. Jag vill bara påpeka att jag tror att den typen av synsätt, att man inte företräder sina väljare utan att man har uppdrag från ett fackförbund, också påverkar just hur man utnyttjar makt när man har möjlighet. Att hävda att detta ser likadant ut i alla partier är att göra det väldigt enkelt för sig snarare än att ta sitt ansvar och berätta hur arbetarrörelsen ska förändra bland annat det synsätt som kommer till uttryck i . 39 Statsminister (): Jag säger inte att det ser likadant ut i alla partier. Jag säger att det finns i alla partier. Och jag säger att frågeställarens parti kanske är hårdast drabbat av alla. Det var bara så, och det står jag för. Det innebär inte att vi är utan skuld tvärtom. Vi har all anledning att ta denna diskussion seriöst och djupt. Dessutom förstår jag att för den som inte är uppvuxen i arbetarrörelsen känns det konstigt att man också har ett mandat som inte bara utgår från väljarna det är det självklara mandatet utan från kamrater som har drivit valkampanj för en på arbetsplatser och i byggfuttar. Sådant är inget konstigt för oss som kommer från ett arbetarparti. 40 (): Det finns en gemensam nämnare mellan statsministern och mig. Vi fyller nämligen år på . Vi blir äldre . Äldrefrågorna är viktiga för oss kristdemokrater. Och kommer vi att presentera ett nytt seniorpolitiskt program som inkluderar vård- och omsorgsfrågor men också hur äldre ska kunna leva ett aktivt liv i arbetslivet och i samhällslivet. I valrörelsen lovade Socialdemokraterna 10 000 fler äldrebostäder. efter valet hade det blivit 5 000 färre enligt regeringens egna siffror. Förre socialministern lovade 2003 att ta fram ett äldreprogram. När kommer detta äldrepolitiska program, och vart har äldrebostäderna tagit vägen? 41 Statsminister (): Jag blev riktigt förskräckt. Jag trodde att skulle säga att vi var födda dessutom. Det hade varit fullständigt ologiskt. Men man hämtar sig. Nej, beträffande äldreprogram kommer vår partikongress att ha denna fråga som en av sina stora frågor. Jag måste säga att jag tycker att det är viktigt att vi börjar nyansera debatten om de äldre. Jag brukar skämta med och säga att han snart är pensionär men att han ser ut att vara . Det är så vi har det just . Alltfler unga blir plötsligt . De efterfrågar inga särlösningar. De vill kanske fortsätta att jobba. Hur hanterar vi en sådan önskan? Sedan har vi dem som har kommit upp en bit och börjar få lite krämpor men som i huvudsak klarar sig själva. Det kanske är dem som vi ofta tänker på när vi talar om pensionärer. Sedan har vi dem som är riktigt sjuka och vårdkrävande. Det är någonting helt annat. Vi ska formulera en politik för alla dessa människor. Bostaden är viktig. Vi behöver bygga fler bostäder. Och vi är definitivt inte nöjda med resultatet. 42 (): Jag tackar för svaret. Jag tycker att det är ett litet problem att statsministern byter statsråd lika ofta som andra byter skjortor och att det ena statsrådet inte följer upp vad det andra har lovat. Men det är ytterst statsministerns ansvar att se till att givna löften hålls. Jag efterfrågade när äldreprogrammet kommer. Jag fick inget svar på den frågan. Om man är ute i en valrörelse och utlovar 10 000 äldrebostäder måste man naturligtvis arbeta för att hålla det löftet. Brutna löften urholkar förtroendet, naturligtvis för socialdemokratin men också för hela den politiska kåren. Kan statsministern nu lova mig och alla äldre som tittar på den här tv-sändningen att det utlovade äldrepolitiska programmet tas fram, inklusive de 10 000 äldrebostäderna, och att det görs så att kan ta ställning till det före valet ? 43 Statsminister (): Det som sades om att byta statsråd som man byter skjorta var lite vårdslöst sagt. Jag kan berätta för och resten av kammaren att när avgick var han den socialminister som hade suttit längst i . Så gick det med den skjortan. Visst ska vi ha ett äldreprogram självklart. Vi ska också ha bostäder åt de äldre självklart. Vi har fått fart på bostadsbyggandet . Det är en av de stora framgångar som den här mandatperioden kommer att resultera i, att vi når målet vad gäller bostadsbyggnation. Det gäller också att inom den gruppen få fram tillräckligt många bostäder åt de äldre. Vi arbetar med den saken. Jag är definitivt inte nöjd med resultatet. 44 (): skakade och hand på att de skulle bygga ut bredband i hela landet. Kommunerna tog på sig en del av ansvaret för att bygga dessa bredband trots att de har många andra åtaganden som skola, vård och omsorg. Staten lovade pengar, och man sade att det var det bidrag som staten skulle stå för om kommunerna tog på sig ansvaret för att teckna avtal, gräva och göra det som behövdes. pågår denna utbyggnad. Avtal är tecknade, och arbetet pågår. säger regeringen: Ni kommer inte att få några pengar för . har ju varit kommunalråd, så han vet när budgetar fastslås , december. Att i det läget i en kommun få reda på att man inte kommer att få några pengar för för den här utbyggnaden är en väldigt bekymmersam situation. säger att det här är ett avtalsbrott därför att man från kommunernas sida har uppfattat att det finns ett avtal mellan stat och kommun. Jag undrar om statsministern delar uppfattningen att det här är ett avtalsbrott. 45 Statsminister (): Ropen skalla: Bredband åt alla och digital allemansrätt. Det var vad som sades från den här talarstolen . Drivande i den kampen var din företrädare . Det var ett bra program som förhandlade fram, och det var en stor satsning som gjordes där kommunerna var en viktig aktör. Ja, det är sant. Vi har inte fullföljt avtalet i den delen att vi betalar ut pengar . Jag tror att det handlar om 500 miljoner. Detta är ett brott mot den uppgörelse vi har träffat ja men satt i relation till de andra resurser vi tillför kommunerna och att pengarna kommer på andra sidan tror jag nog att det är uthärdligt för kommunsektorn. Det är en ovanligt bra stämning ute i kommunerna just nu därför att vi börjar få ordning på den kommunala ekonomin. Vi kommer att klara bredband också, så ropen kommer också att skalla: Bredband fick alla. 46 (): Den bild som ger av kommunerna tror jag inte delas av undersköterskor med låga löner, vårdbiträden som går på knäna och lärare som har stora klasser och barnomsorgsgrupper med väldigt många barn. Jag tror inte att de har nämnda bild av ekonomin i kommunerna. Det behövs verkligen resurser för att kunna klara de åtaganden som är lagstadgade för kommunerna. Att ovanpå det på kommunerna lägga också den infrastrukturutbyggnad som egentligen borde ligga på staten tycker jag är i grunden fel. Hade vi fått bestämma då hade digital allemansrätt just handlat om att staten skulle ta infrastrukturinvesteringarna, medan kommunerna får stå för den basservice som finns så nära människorna och som är så viktig. Det är därför som det är så allvarligt när regeringen tar så lätt på att man bara drar in de här miljonerna. Det försvårar för kommunerna att göra de bra sakerna vård, omsorg och skola, alltså det som finns nära människorna. Det är också det som är det stora bekymret när staten abdikerar från sin roll när det gäller att bygga infrastruktur. 47 Statsminister (): För att sortera upp detta är det på det här viset: Den satsning som vi gör från statens sida på kommunsektorn riktar sig till kommunernas allmänna utgifter för vård, skola och omsorg. Det är inte några hundra miljoner, utan det är miljardbelopp. Det är tiotals miljarder som har satsats och inte minst inför kommande år. Det gör vi, och det gör vi därför att vi möter dessa undersköterskor, dessa lärare och dessa ungdomsgårdsföreståndare som vill ha bättre resurser. ska det av med bibehållna statliga finanser som är i ordning. Därför får vi ibland skjuta en utbetalning över . Det har vi gjort här. Jag skäms inte ett dugg för detta. Det omvända skulle jag däremot ha skämts för att vi hade betalat de 500 miljonerna men inte fått fram de 5, 6, 7, 8, 9 miljarderna. Så ser prioriteringen ut först barnen, skolan och de äldre och sedan också bredband åt alla. 48 (): Statsministern, frihet är det bästa ting som sökas kan all världen kring. Ungefär så sade väl, om jag minns rätt, en biskop från . En av de största frihetsfrågorna i handlar om kvinnofrid, om mäns våld mot kvinnor. Det är knappast frihet att inte ens kunna känna trygghet i sitt eget hem. En fråga som jag också tycker att vi har varit väldigt dåliga på att lösa är den om att hantera kvinnojourerna och skyddet för kvinnor som drabbas av misshandel och våld.