prot · GS0971 · 2005-02-08 00:00:00 — Det är knappast från de sektorerna som kommunerna ska ta sina pengar för att finansiera utbyggnaden . Jag konstaterar trots allt att det löfte som har givits vad gäller finansiering är brutet. från säger att man vill ha en överläggning med regeringen om den förändring som har skett. Min direkta fråga är: Kommer man från regeringen att ta upp överläggningar med förbundet i den här frågan? Vi kan konstatera att den svenska landsbygden har det svårt . Ökade bränsleskatter, låg servicenivå och en mycket dålig förståelse från myndigheternas sida för att göra det lättare att bedriva näringsverksamhet och bo på landsbygden bidrar till svårigheterna. Bredbandet är en av lösningarna för landsbygdens utveckling. Det kan tyckas vara småpengar, men vi talar ändå om mycket viktiga frågor. De pengar som kommunerna har i sin kassa ska också räcka till de andra prioriteringar man har inom just vård, skola och omsorg. I den prioriteringen hamnar bredbandsutbyggnaden långt ned på listan. Min fundering är följande. Även om nu regeringen bedyrar att pengar kommer 2006 har utvecklingen stannat upp, inom ett mycket prioriterat område. Jag tycker inte att statsrådet svarar på min första fråga, vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att kommuninvånarna inte ska få sämre service på grund av regeringens avtalsbrott. Jag skulle vilja ha ett konkret svar från statsrådets sida på den frågan. 74 (): Regeringens beslut att frysa inne stödpengar för fortsatt bredbandsutbyggnad i landets kommuner av det ortssammanbindande nätet är både oacceptabelt och förödande. Besvikelsen är stor i kommuner, landsting och länsstyrelser runtom i landet. Ett stopp i utbetalningen av de tidigare utlovade stödpengarna slår hårdast mot glesbygden. I mitt hemlän handlar det om strax . I exempelvis Norrlandslänen är summorna betydligt större. Det är pengar som de berörda kommunerna är i stort behov av för att betala redan utfört konsultplaneringsarbete för att kunna klara kommande utbyggnad. Det är inte acceptabelt att ändra spelreglerna och låta kommunerna stå för kostnaderna. Vi har väntat på regeringens IT-proposition och hoppats att IT ska vara ett fortsatt prioriterat område. Men med de signaler som sänds ut måste man ställa sig frågan om det fortfarande handlar om bredband åt alla. Mer, inte mindre, behöver göras för att minska den digitala klyftan mellan storstadsregioner och glesbygd. Under statsministerns frågestund sade statsministern i en debatt att med tanke på de stora satsningar som gjordes på kommunerna i höstbudgeten är de här uteblivna miljonerna till bredbandsutbyggnad inget stort problem. Därför skulle jag vilja fråga: Anser statsrådet, i likhet med statsministern, att det här är en relativt liten summa som kommunerna kan klara på egen hand? Eller är det så att alla vi som redan väntat på bredband kommer att få vänta ytterligare ? 75 (): Utan bredband dör landsbygden. Det kan tyckas vara en drastisk tidningsrubrik, men det finns en bister verklighet bakom orden, en verklighet som vi har förstått inom . Därför kräver vi en bredbandsutbyggnad i hela landet. Vi tar upp detta i olika motioner, till exempel i vår kulturmotion där vi under rubriken talar om hur viktigt det är att just de lokalerna får tillgång till goda datakommunikationer, som är en av förutsättningarna för att de ska vara träffpunkter för människor i olika åldrar. diskuterade vi anslagen till folkrörelserådet Hela ska leva. Jag påminde då ministern om bilden , bilden av en båt där det fanns företrädare för samtliga politiska partier, och påstod att det var någon som hade lämnat båten. Det vi diskuterar här är ytterligare ett bevis på detta, att några har hoppat av från att hela landsbygden ska leva, när man låter de pengar som har lovats till kommunernas bredbandssatsningar frysa inne. hamnar kommunerna i en besvärlig situation. Jag ska ta fram ett exempel. I finns ambitionen att ska alla kommuninvånare, även de som är bosatta på landet, få tillgång till bredbandsuppkoppling av minst ADSL-kvalitet. Kommunen har förutsatt att staten ska stå för av kostnaderna. Kommuninvånarna har visat ett stort intresse för att få bredband. drabbas kommunen av dessa försenade statsbidrag. hade ministern och jag en debatt om turistnäringens betydelse för . Jag tyckte att vi var överens om att det fanns begrepp som natur- och upplevelseturism som var mycket viktiga för landsbygdens överlevnad. Jag vill citera några ord ur propositionen En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring på s. 70 under rubriken : Korrekt information som dessutom är relevant för kunden är nyckeln till att lyckas tillfredsställa efterfrågan av turistprodukter. Genom IT-baserade tjänster förändras turistnäringens möjligheter vad gäller marknadsföring av produkter samt skapandet av själva produkterna. Tycker inte ministern att de orden rimmar illa med beslutet att hålla inne bredbandspengarna till kommunerna? 76 (): , som jag kommer från, hör till de regioner som har drabbats hårdast av regeringsbeslutet att frysa bredbandspengarna. I ett brev till ministern konstaterar i genom och att undandras kommunerna i detta län. Eftersom frysningen av bredbandspengarna påverkar möjligheterna att få EU-medel kan intäktsbortfallet bli bortåt 100 miljoner, bara i . Det är oerhört mycket pengar. Dessutom pågår utbyggnaden för fullt, och operatören som bygger förväntas få betalt. Jag tycker att det agerande som skett är fullständigt oacceptabelt. Staten sviker ingångna avtal och försätter kommunerna i en svår finansiell situation. Vad säger exempelvis till sin partikollega i , kommunalrådet , som är oerhört kritisk mot regeringen? Jag har inte koll på läget, säger hon, och det tror tyvärr inte jag heller i det här fallet. Controllern i den hårt ansatta kommunen , , konstaterar: Det finns inga möjligheter att vare sig låna pengar eller göra fler nedskärningar. kan det dessutom bli fråga om skadestånd till bredbandsleverantören. Det hela är alltså inte så enkelt som säger i sitt svar. kommun har 6 000 invånare. Där ska nu sparas . Personalen i kommunen ska minskas med fler än 70 personer. Kommunen har en oerhört svår situation trots att den naturresursmässigt är mycket rik i form av vattenkraft, men den får de ju inte del av. Dessutom ska de alltså nu bli av med i bredbandspengar i en utbyggnad som pågår. Det är illa att fattiga glesbygdskommuner ska behandlas på det viset. Hur ska kommunpolitikerna ute i landet kunna känna tillit till den centrala nivån om de används som ett dragspel för att klara utgiftstaket och inte kan lita på ingångna avtal? Över huvud taget tycker jag att det verkar som om regeringen anser sig kunna använda landsbygd och glesbygd lite hursomhelst. var det bönder som skulle rädda utgiftstaket, och är det landsbygdskommuner, som vill ha tillgång till IT och bredbandsuppkopplingar, som drabbas. Det är heller inte länge sedan som ministern och jag diskuterade neddragningen av stödet till Hela ska leva. Det är en bekymmersam situation. Med en annan politik skulle landsbygden kunna utvecklas på ett mycket bättre sätt. Det här är ett exempel. Jag hoppas ändå på en omprövning, och därför vill jag fråga : Är regeringen inte beredd att ompröva beslutet att frysa bredbandspengarna ? Inser man inte att frysningen får alldeles för stora konsekvenser för redan fattiga kommuner? 77 Statsrådet (): Bredbandssatsningen är en oerhört viktig satsning. Det gläder mig att både , och trots allt understryker att vi ses här var och och debatterar många för landsbygden och regionalpolitiken viktiga frågor. Jag välkomnar också i dagens debatt. Vi fyra har gemensamt debatterat både offentlig service, folkrörelseråd, turistfrågor och infrastruktursatsningen, och vi får säkert också tillfälle att diskutera den proposition om post- och kassaservice som regeringen kommer med . Alla de diskussioner och debatter som vi haft speglar givetvis att all politik har lokala och regionala effekter så också den statliga bredbandssatsningen. Jag är den första att understryka att bredbandssatsningen är en oerhört viktig del i vår framtida moderna infrastruktur. När vi fördelade de 381 miljarderna till infrastruktur i form av järnvägar och vägar var vi noga med att de skulle användas på ett sådant sätt att vi knyter ihop vårt land och gör avstånden lite mindre och lite rundare för att öka möjligheterna till pendling. På samma sätt knyter vi naturligtvis ihop vårt land med bredbandssatsningen, utbyggnaden av 3 G och väldigt mycket annat. Precis som jag sade i mitt interpellationssvar till är jag medveten om de konsekvenser som den temporära frysningen för med sig. Skälet till att vi gjort den är just det som pekar på, nämligen ordning och reda i finanserna. Vi kan inte spräcka utgiftstaket på något område och har därför fått göra tuffa och smärtsamma prioriteringar. Vi har inte skurit ned i den statliga bredbandssatsningen, utan vi skjuter på betalningarna. Vi har i propositionen, som redan beslutat om, och jag har i svar på skriftliga frågor från och i svar till ett antal kommunpolitiker varit mycket noga med att understryka att utbetalningen kommer . Men självklart är det så, som också efterfrågar när han undrar om det finns en möjlighet att ompröva frysningen av bredbandssatsningen, att vi ständigt omprövar den, och ingen blir gladare än regeringen om siffrorna pekar åt ett mer positivt håll än vad vi kan ana. Skulle de göra det kommer vi naturligtvis också att kunna häva frysningen mycket, mycket snabbare. Skälet till frysningen av utbetalningen av bredbandsstöden är just det finansiella läget och utgiftstaken. Och jag tror inte att någon kommun vill ställa de pengarna mot de satsningar vi på olika sätt tidigare gjort på kommunerna, genom att öka personaltätheten i skolan eller genom andra åtgärder. De är nämligen också viktiga. säger att de väntat på regeringens IT-proposition. Det uttalandet förvånar mig lite grann eftersom vi aviserat den till juni, och den har inte skjutits på en enda gång. Däremot är det naturligtvis ett viktigt nästa steg, att spänna bågen och vilja lite mera när det gäller IT-politiken i vid mening. Vi ligger fortfarande långt framme i fråga om bredbandsutbyggnaden i vårt land. Vi slog rekord i försäljningen av nya mobiltelefoner. Vi har kommit längst i i utbyggnaden av 3 G. Allt det är viktigt, men mobiltelefonin kommer aldrig att kunna ersätta bredbandssatsningen. Jag vill återigen understryka att jag är medveten om de konsekvenser som den temporära frysningen fått, och vi för en ständig dialog med företrädare för men också med företrädare för enskilda kommuner om hur vi så fort som möjligt ska kunna häva frysningen för att fortsätta den utbyggnad som vi påbörjat. 78 (): Jag konstaterar att den, som jag upplevde det, enda positiva delen i ministerns svar var när hon sade . är vi ett antal centerpartister närvarande som verkligen känner för landsbygden, och jag har förhoppningen att vi ska få ett besked om en omprövning så att vi inte behöver vänta . Vi kan ändå konstatera att om man inte ser till att få en datautbyggnad i hela landet kommer det att resultera i ett A- och ett B-lag i samhället. Om vi tittar på den information som kan föras över via data har utvecklingen varit 6 700 gånger, och man beräknar att den kommer att vara två miljoner gånger. Om människor ska kunna vara delaktiga av samhället kräver det att de också kan ta del av all den information som ges. Om den möjligheten inte finns skapar vi ett A- och ett B-lag i landet. Det måste regeringen kraftfullt motverka. Ministern säger i svaret att vi har låga räntor. Ja, vi vet att räntebilden är osäker, och kommunerna har alltför ofta lån upp över öronen. När de sedan, som de upplever det, har ett avtal med regeringen lånar de givetvis inte pengar. De anser att avtalet ska hållas. är kommunfolket ett segt släkte; det vet vi. De har lärt sig att inte lita på regeringen. Den stora faran nu är att det sägs att de ska få pengar 2006, men var finns garantierna för det? Hur ser den ekonomiska situationen ut ? Då är det ju så att säga en ny giv. Dessutom är de pengar som ges till kommunerna trots allt i form av lån. Ska kommunerna betala tillbaka pengarna om ? Osäkerheten är för stor, och därför tycker jag att vi borde få ett klart besked. Häng gärna upp det beskedet på det som sades om senast. Låt det bli senast . 79 (): Det är glädjande att vi är överens om att bredbandsutvecklingen är en viktig del av utvecklingen i hela vårt land. När jag sade att vi är många som väntat på IT-propositionen var det just för att vi vill se ett nästa steg i den viktiga utvecklingen. Jag återkommer till mitt hemlän. Där har kommunerna i samverkan gjort en satsning på bredbandsutbyggnad till enskilda och till företag. Den har gjorts i tron att staten bidrar med medel, som det var lovat. när staten plötsligt inte håller sitt ord står kommunerna inför fullbordat faktum. Värst drabbade blir naturligtvis de små kommunerna. Jag tycker att det är olyckligt att projekt som har kommit till i samverkan mellan kommunerna ska drabbas. Sådana projekt förutsätter en gemensam vilja. Det är något vi behöver mer av för att kraftsamla över kommungränserna. Vi ska göra det för att få en bättre tillväxt, fler jobb och en bättre infrastruktur. Därför borde regeringen uppmuntra samverkan i stället för att sätta käppar i hjulet. 80 (): I en liten by i västra bor . Hon är översättare och driver eget företag i hemmet. kopplar hon upp sig på Internet via telefonnätet med vanligt modem. Hon måste ha två telefonabonnemang, ett till familjen och ett till företaget. Problemet med modemuppkopplingen är att det går så långsamt. I sitt arbete som översättare behöver hon ständigt söka referenslitteratur på Internet. Hon behöver ladda ned stora dokument. Tillgången till bredband är en överlevnadsfråga för landsbygden. Det är inte bara en förutsättning för att kunna driva företag utan också ett viktigt medel för att få barnfamiljer att bosätta sig där. Vår tids barn och ungdomar är vana att kunna ladda ned filmer, spel och musik. Utan företagare och barnfamiljer förtvinar landsbygden. Jag tycker att i stället för att hämma bredbandsutbyggnaden borde regeringen prioritera den. känns det väldigt ovisst för nämnda översättare. Jag tror inte att hon är ensam om att fundera på var i landet man måste bo för att få tillgång till bredband. Jag kommer osökt att tänka på sångaren när han sjunger: Vem i hela världen kan man lita på? 81 (): Det är jättebra att vi är överens om vikten av bredband i hela landet. Det är en bra grund att stå på. Men jag förstår inte varför just fattiga landsbygdskommuner ska ta ansvar för att det ska vara ordning och reda i statsfinanserna. Varför just de här kommunerna? Vad säger till kommun? Vad ska de göra? Vilket råd ger ministern till kommunalrådet och hennes medarbetare? Ska man avbryta utbyggnaden och få betala i alla fall kanske? Ska man fullfölja och vänta på att det ska komma pengar från himlen? Man har redan ett jättestort ekonomiskt bantningsprogram på över 30 miljoner. Man förlorar ytterligare 6 miljoner på den här frysningen . Man anser sig inte kunna låna mer pengar. Vad är rådet? Vad ska de göra? De vet inte det. De vill ha besked. Det är bra att ministern säger att regeringen ständigt omprövar det här beslutet. Jag tycker att det är ganska bråttom att man gör det i praktiken också. Jag tror att landsbygden har väldigt goda utvecklingsförutsättningar framöver, men då måste det finnas bra kommunikationer, inte minst vad gäller bredband och möjlighet att koppla upp sig till Internet med snabba uppkopplingar. Det är en förutsättning för att vi ska få en utveckling på den svenska landsbygden som kommer att betyda oerhört mycket framöver. 82 Statsrådet (): Det är tyvärr så att den statliga bredbandssatsningen har riktat sig till kommuner där marknaden själv inte har intresse av att bygga. Därför blir det samma kommuner som berörs av att vi fryser utbetalningen av bredbandssatsningen. Vi kommer självklart att häva den frysningen så fort det är möjligt. Skälet till att vi redan har förlängt den bredbandssatsning som staten nu gör är att vi ser behovet av den. Det är jätteviktigt att alla kommuner ges likvärdiga förutsättningar att kunna ha en modern infrastruktur. Om vi inte hade tyckt det hade vi brutit den statliga bredbandssatsningen när den överenskommelse som regeringen gjorde med gick ut. Det är inget avtal utan en överenskommelse som vi har gjort. Eftersom vi tycker att de pengar som är avsatta ska användas har vi förlängt satsningen. Både jag och finansministern har blivit uppvaktade kring den här frågan, och vi följer den också på väldigt nära håll. Det händer fortfarande mycket. Det är inte så att all utbyggnad har stannat av. bygger vi både områdesnät och stomnät, och nät i eftersatta områden, som jag också uttryckte i mitt svar till . Men självklart påverkas framför allt de mindre kommunerna av den frysning som vi nu har gjort. Jag är den första att bli glad den dag vi kan häva den frysningen. Vi har ett nära samarbete med kommunerna för att se vad konsekvenserna av frysningen är, vad det för med sig för enskilda kommuner. Det varierar också. Det är en kommun som i allra högsta grad berörs av detta. Andra kommuner har inte alls samma utsatta läge. Bland de kommuner som berörs ser det alltså olika ut, och vi försöker ta del av de olikheterna. 83 (): Jag håller med om att vi har haft en mängd debatter om frågor som berör landsbygden och landsbygdens utveckling. Jag upplever att vi har en gemensam strävan att nå resultat i den frågan. Jag vill därför uppmana statsrådet att gärna sparka på regeringskamraterna för att få fram den här frågan snabbt. Den är mycket viktig. Den bidrar till alla bygders lika rätt till tillväxt. Jag tror att vi delar uppfattningen att vi inte ska ha ett A- och ett B-lag i . Vi ska skapa grunden så att alla människor kan delta i samhällsuppbyggnaden. Jag ser fram emot ett resultat av den här debatten, att pengarna släpps loss möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2004/05:327 om flygplatssituation 84 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att allmänflyget har tillgång till flygplatser i . Frågan har ställts mot bakgrund bland annat av att avtalet mellan staten och om flygverksamheten vid löper ut . Jag vill betona att jag delar syn på näringslivsflygets betydelse för regionen och landets tillväxt. En god tillgänglighet är avgörande för och konkurrenskraft gentemot andra länder och regioner. Denna insikt kommer givetvis att prägla de åtgärder som regeringen kommer att vidta när det gäller den framtida flygplatssituationen i . Flygplatskapaciteten i är en av de frågor som behandlades av den så kallade Stockholmsberedningen. Beredningen avlämnade ett delbetänkande om just flygplatsfrågan. Detta delbetänkande, där allmänflyget utgör en del, är nu föremål för intern beredning i . Regeringen kommer självklart att återkomma med sin syn i den här frågan, inte bara när det gäller allmänflyget utan även när det gäller flygplatssituationen i stort. 85 (): Statsrådet och jag var på Turistriksdagen. Statsrådet höll ett mycket engagerat anförande, tycker jag, om hur man skulle kunna öka turismen i . Hon konstaterade då att goda kommunikationer var en förutsättning för en välutvecklad turistindustri i landet. Det låter ju lovande och är naturligtvis en uppfattning som vi många delar. Men det finns tyvärr all anledning att kritisera regeringen för hur man har hanterat flygplatsfrågan i . Det finns ingen plan för regionens framtida flygplatsförsörjning. Avtalet mellan , som äger marken vid , och löper ut . Sedan pekade ut som bostadsområde och man planerar för bostäder där är de realistiska alternativen för småflyget obefintliga inom regionen. Stockholmsberedningen lämnade över sitt delbetänkande till statsrådet . Men vad har hänt ? Att allmänflyget får sämre förutsättningar är ett problem långt större än att några få entusiaster tvingas utöva sin hobby någon annanstans. Det innebär också klara försämringar för skolflyget. Såväl linje- som charterflyget försörjs av piloter från allmänflyget. Genom allmänflyget kan piloter få ihop de flygtimmar som de behöver för att behålla sin behörighet. Även ur flygsäkerhetssynpunkt är det viktigt att allmänflyget har en god tillgång till flygplatser. När möjligheten att flyga regelbundet minskar, avståndet ökar och flygtimmarna därmed blir färre leder detta ofrånkomligen till en sämre flygsäkerhet. Ännu värre är det att det just ur säkerhetssynpunkt är direkt olämpligt att blanda reguljärtrafiken med det ofta långsammare allmänflyget på . För näringslivet, som är ett viktigt komplement till reguljärflyget, kommer bristen på en citynära flygplats att skapa uppenbara problem. blir mer otillgängligt, inte minst i förhållande till andra europeiska huvudstäder, som ofta har ett stort antal mindre flygfält i direkt närhet till citykärnorna. Inom en radie av från stadskärna finns det tio flygfält. Inom samma radie från finns det tolv. Att då ytterligare försämra tillgängligheten till vore mycket olyckligt för hela regionens framtida utveckling. Skulle läggas ned blir den enda huvudstadsregion i som saknar en ordentlig flygplats för allmänflyget. En sådan flygplats är av stor betydelse för näringslivets utveckling och den internationella konkurrenskraften. Så, statsrådet: När får vi besked om hur regeringen tänker hantera flygplatsfrågan i ? 86 Statsrådet (): Jag delar väldigt mycket av det som lyfter upp i vår interpellationsdebatt här. Flygplatskapaciteten i vårt land är oerhört viktig. Men det är också viktigt hur flygplatserna hänger ihop med varandra så att de stora nationella flygplatserna också blir viktiga nav både för den inrikestrafik som vi behöver se och, självklart, för den utrikestrafik som vi vill se än mer av. Jag välkomnar mycket av den utveckling som har varit på några av flygplatserna, där vi ser mer av lågprisflyg, som attraherar helt andra resenärer än vi har sett. Jag ser dem som ett komplement till det flyg som vi är vana vid. Men det betyder inte att inte till exempel fortfarande har en oerhört viktig roll som vårt nationella nav och till och med som en nationell klenod för flyget och för trafiken. Sedan är det också så att näringslivsflyget i och runtom behöver en flygplats som ligger nära vår huvudstad. Hur det pusslet ska se ut mot bakgrund av framtid, mot bakgrund av utvecklingen för flyget och mot bakgrund av det som Stockholmsberedningen föreslog är jag inte beredd att svara på . Men det är en fråga som vi nu arbetar med prioriterat. Vi kan göra det och dra lärdom av en tids händelser. Vi har ju av lågkonjunktur bakom oss, och vi kan se hur flygmönstret ser ut i lågkonjunkturer. Men ser vi mer och mer av återhämtning. Det kan vi också lära oss av och se: Var återhämtar sig flygkapaciteten först? Vilka mönster ser vi i resandet både i lågkonjunktur och i högkonjunktur? Oavsett konjunkturer behövs ett alternativ till i närheten av . Min ambition är att vi i regeringen ska kunna presentera vår strategi för flygplatskapaciteten i och i nationen i övrigt. 87 (): Det gläder mig att statsrådet anser att vi behöver en citynära flygplats för allmänflyget i . Men vi vet också hur det tar att planera för en ny flygplats. Vi har hållit på med det länge i . Det har varit många turer fram och tillbaka, och det har ännu inte blivit något. Får socialdemokraterna som de vill i , nämligen att bygga bostäder på efter att avtalet löper ut , borde man för längesedan ha börjat planera för ett alternativ. Vad jag vet har staten ännu inte förhandlat om en förlängning av avtalet. Vad händer efter 2011? Jo, om Socialdemokraterna får fortsatt mandat i efter nästa val är sannolikheten stor att vi snart står utan cityflygplats, som är en nödvändighet för vårt allmänflyg och som är omtyckt av många resenärer från hela landet.