prot · GS0999 · 2005-04-06 00:00:00 — är det många kommuner som inte har råd att planera för något. Här finns en möjlighet, även om vi vet att många kommuner kan säga att man inte har råd med detta. Jag skulle önska att staten betalade . Men faktum är att man måste prioritera. 165 () replik: Jag uppfattade det som att egentligen tycker att det här inte är något bra förslag. Vi förstod också när utskottet behandlade ärendet att man egentligen upplevde att det inte var något bra förslag, men att utskottsmajoriteten inte kunde göra någonting åt det utan hänvisade till att det var ett steg i rätt riktning. Det är verkligen beklagansvärt med en sådan trött majoritet som inte ens efter orkar komma fram med så konkreta och tydliga förslag att det kan leda till en radikal förändring på ett sådant viktigt område som här berörs, alltså de fastigheter som är miljöskandaler och även ett hot mot säkerheten för många människor. Jag skulle ändå vilja fråga än en gång om det fortsättningsvis ska vara på det här sättet att majoriteten ska komma med den ena propositionen efter den andra det här är ju inte första gången med bara halvmesyrer. Finns det ingen handlingskraft och förmåga hos regeringen att lägga fram konkreta och tydliga förslag som leder till förbättring? , herr talman, skulle jag också vilja säga att jag tycker att det är fint att ändå noterar tanken bakom ett genusneutralt begrepp för de här så kallade fastigheterna. Det är naturligtvis en detaljfråga, men jag menar att det är en detaljfråga som markerar intresset för det vi tycker är viktigt. Det handlar också om ett språkbruk. Kan vi inte förändra språkbruket kan vi ju inte förändra i det stora hela heller. Så jag tycker att den delen också är en viktig del i det hela. Men det viktigaste är att de här fastigheterna runtom i landet tas om hand, att det görs snabbt och att staten går in och garanterar resurser. Det är det vi som kristdemokrater hade önskat. 166 () replik: Jag vet inte om det handlar om trötthet, men det handlar faktiskt om prioritering. Återigen tycker jag att genusbegreppet är väldigt sympatiskt. Jag håller med och tycker att vi måste jobba för att få ett begrepp som passar det moderna samhälle som vi lever med. Det får vi jobba mer på. 167 () replik: Jag har tolkat det som att inte till fullo har förstått den här frågan tidigare. Det kanske har gått upp ett litet ljus just . Det är faktiskt inte så att kommunerna inte har haft redskap tidigare. Jag har själv varit kommunalråd i den kommun som jag har visat upp en bild på. Kommunen har mycket väl kunnat gå in och köpa och sanera området. Det finns annan lagstiftning som stöder den möjligheten. Kommunen har alltså redan redskap. Det som behövdes, och som faktiskt väldigt sympatiskt sade att man skulle komma med, var en proposition där man visade vilket ansvar staten skulle ha. Här har vi ett betänkande, och vi har haft en proposition som inte kommit med någonting alls. Man säger till exempel att man ska motverka uppkomsten av så kallade herrelösa fastigheter. På vilket sätt? Ge mig ett exempel på hur detta betänkande ska kunna motverka uppkomsten av herrelösa fastigheter! Hur ska vi få bort sådana områden i ? Hur ska vi få bort begreppet herrelös fastighet? 168 () replik: Det är inte rättvist att säga att vi inte har något att komma med. Jag har ändå stått här och sagt att vårt förslag är ett steg i rätt riktning. Vi öppnar en dörr. Genom det här förslaget blir det ju möjligt att expropriera herrelösa fastigheter. Sedan får vi tycka illa om begreppet hur mycket vi vill. Jag håller med om det. Vi behöver inte ens diskutera det. Det här innebär att det blir möjligt att ta hand om de fastigheter som har blivit herrelösa. Hur vi sedan ska undvika att de uppstår är en annan fråga. Det kommer säkert att gå. De föreslagna förändringarna av likvidationsreglerna i propositionen om en ny aktiebolagslag kan faktiskt få positiva följder för de fastigheter vi pratar om, de herrelösa fastigheterna. Precis hur går inte att säga förrän lagen har prövats i praktiken. Detsamma gäller det föreslagna förfarandet med en god man. 169 () replik: Jag förstår inte vilken lag som ska prövas i praktiken. Det finns ingen sådan lag. Det finns inget sådant förslag. Det finns inget förslag i detta betänkande som kan prövas, som säger hur man ska motverka uppkomsten så att vi får bort begreppet herrelösa fastigheter men framför allt så att vi får bort den här typen av bostadsområden. Jag förstår inte vad du pratar om för dörr som ska öppnas för att kommunerna ska kunna expropriera. Den möjligheten finns redan. Det behöver inte öppnas en ytterligare dörr. Använd den här chansen och visa att ni har lite trovärdighet, att ni faktiskt har förstått vad vi från oppositionen har sagt! Var inte så prestigefull! Du har makten. Du kan faktiskt göra någonting precis här och . Du kan säga att du drar tillbaka förslaget. Du stöder reservation. Du kan inte öppna någon dörr. Den är redan vidöppen. 170 () replik: Jag tycker den här diskussionen börjar bli märklig. Ni har lämnat en märklig reservation. Ni befarar att någon som vill köpa en herrelös fastighet ska bli förbigången av kommunens expropriering. Jag har faktiskt svårt att se hur en konkurrenssituation plötsligt ska kunna uppstå kring en fastighet som inte har något värde. Även om någon är beredd att betala en krona för fastigheten kommer det antagligen att kosta pengar i form av rivning eller sanering. Så om någon vill köpa den, vilket kommer att hända med det här förslaget, är det väl bra. Men staten kan inte gå in med just . Vi måste kunna prioritera andra saker. Som socialdemokrat och förskollärare tycker jag faktiskt att pengarna ska gå till barnen och mina gamla kolleger. De behöver dem just . 171 () replik: Det är jag som framför allt har drivit frågan om herrelösa fastigheter utan värde. Att det skulle vara en konkurrenssituation är inte jag speciellt bekymrad över, för jag tror inte att det kommer att vara speciellt många kommuner som vill köpa de här fastigheterna. Frågan i vår motion gällde att det inte på något sätt finns någon lösning för hur just en fastighet utan värde ska kunna köpas utan att kommunen är mellanhand. Som jag sade i mitt anförande skriver majoriteten i utskottet att som ni erfar kommer regeringen i förslaget till ny aktiebolagslag att lösa frågan. När jag går in och tittar i nya aktiebolagslagen det gäller då reglerna om likvidation står det att de nuvarande bestämmelserna om likvidation överförs i allt väsentligt oförändrade till nya aktiebolagslagen. De är så gjorda. Därför undrar jag över den hint ni hade om att det här skulle lösas i nya aktiebolagslagen. Är det löst? Var kan jag i sådana fall hitta det i nya aktiebolagslagen? 172 () replik: Jag måste upprepa mig en gång till och än en gång säga att som framgår av propositionen har staten redan tidigare påtagit sig en stor del av kostnaderna för sanering av förorenade områden. Du får inte ett direkt svar på frågan om aktiebolagslagen, men ändå tycker jag att det här är ett sätt för oss att ge kommunerna en rättslig möjlighet att hantera herrelösa fastigheter. Det bör rimligen lämnas till varje berörd kommun. Jag vet att tycker att det här är ett steg i rätt riktning. Jag tycker att vi kan nöja oss med att det finns möjligheter som vi kan utnyttja. 173 () replik: Jag kan också se att den lilla detaljen är ett steg i rätt riktning. Som sade tidigare ger det ett litet verktyg till kommunerna, som jag inte tror att de kommer att utnyttja. Det är dyrt att sanera mark. Men jag är ute efter det privaträttsliga. Lagrådet skriver att detta borde lösas. Men det får bli som jag sade, nämligen att lagutskottet tar tillbaka frågan. Det var där den började. Det var lagutskottet som gjorde ett tillkännagivande till regeringen att hitta en lösning. får ta tillbaka frågan och lösa den. I bostadsutskottet kan vi inte ens göra ett tillkännagivande till regeringen om att lösa den, kanske, lilla frågan. Jag tycker att den är principiellt viktig. Sedan finns det en fråga som är lite större och som går mer i linje med vad och har anfört. Har någon aning om när det kommer konkreta förslag till för att möjliggöra sanering av herrelösa fastigheter? 174 () replik: Jag kan , just , inte svara på frågan när ett förslag kommer. I vårt förslag framkommer det att det finns en möjlighet att göra något åt det hela. Visst kostar det pengar att både sanera och göra sig av med en herrelös fastighet. Jag hoppas att snart kommer att få svar på sin fråga. 175 (): Jag har inte min ordinarie plats i bostadsutskottet men väl i lagutskottet. Jag har dessutom för dem som inte känner till det en bakgrund som advokat och konkursförvaltare, och jag har hanterat ett stort antal fastigheter i konkurser. Jag har därför en lite annan ingångsvinkel till dessa problem än vad kanske ledamöterna i bostadsutskottet har. Jag blev något överraskad av uppgifter om att det ska finnas omkring tusen herrelösa fastigheter. Jag har ingen anledning att betvivla detta eftersom jag inte har några andra uppgifter, men det förefaller mycket. Jag tror att man i denna debatt ska ha klart för sig att de flesta fastigheter är obebyggda fastigheter eller verkstadsfastigheter. Det finns ett antal sådana där man har bedrivit måleriverksamhet, ytbehandling eller liknande och där det finns miljöfarligt avfall i byggnaden och i marken. Det är ganska vanligt nu när våra företag i de branscherna lägger ned och flyttar utomlands. exempel är skrämmande, och med min erfarenhet tror jag att det är unikt som väl är. Det känns skrämmande. Det finns i propositionen ett förslag som ingen debattdeltagare har nämnt som faktiskt är det första lilla steget att få fastigheterna sålda, nämligen att införa en regel att den som är konkursförvaltare och som föranstaltar om en exekutiv auktion på en fastighet inte ska bli skyldig att betala kostnaderna för denna om fastigheten inte säljs. Det har förekommit ett antal sådana fall. togs detta upp i , och man klargjorde att detta får konkursförvaltaren stå för själv. Det handlar kanske om 25 00040 000. Alla förstår att det inte gynnar arbetet med att sälja fastigheterna för konkursförvaltaren. Det blir helt enkelt lättare att lämna dem osålda. Här kommer en regeländring, och det tycker jag att regeringen ska ha beröm för. Här går staten in och i sista hand ansvarar för kostnaderna. Det innebär att konkursförvaltarna generellt kommer att arbeta betydligt mer med att undvika den situationen. Det är en viktig bit i sammanhanget. Men det kommer ändå att finnas kvar herrelösa fastigheter. Dels finns det ett antal , dels kommer det att bli fler. Det ska vi vara helt klara över. Vi får denna situation eftersom den som har ägt fastigheten går i konkurs och inte har några pengar att betala med. Då får man ställa sig frågan: Vem ska betala? Det finns faktiskt bara samhället i det läget. Det går inte att debitera kostnaderna på någon annan. Då kommer man in på diskussionen om vem som ska betala saneringskostnaderna. Ska det vara en helt statlig angelägenhet eller ska det vara en angelägenhet? Jag tycker faktiskt att regeringen har hittat en tilltalande väg när man låter kommunerna inträda genom att expropriera fastigheterna, men självfallet måste staten vara den stora bidragsgivaren till saneringskostnaderna. Vi ser från sida att förslaget som ligger på bord måste kompletteras med regler beträffande den statliga bidragsgivningen, antingen det kommer i budgeten eller i miljömålspropositionen. Det är faktiskt miljön det handlar om. När vi tittar på propositionen är vår slutsats att det här är några steg i rätt riktning. Kompletteringen behöver gälla just pengar till saneringskostnaderna från staten. Vi tycker också att det är riktigt att det inte läggs på en skyldighet för kommunerna att ta hand om fastigheterna utan att kommunerna får avgöra detta själva. I flertalet fall är vi övertygade om att kommunerna kommer att känna sig skyldiga att ta hand om fastigheterna, förutsatt att man löser ekonomin med statliga bidrag. är min talartid i stort sett slut. Jag hade tänkt att jag skulle ställa frågor kring det som har tagit upp. Jag har inte kunnat förstå situationen med att en fastighet skulle vara värd något men inte tillräckligt för att kunna gå vidare. Min bedömning är att med de regler som finns i aktiebolagslagen kan man ta upp en likvidation. Den private som vill köpa en sådan fastighet får vara beredd att betala åtminstone så mycket att likvidationskostnaderna kan betalas. Någon annan situation kan jag inte föreställa mig. 176 () replik: Först ska jag kommentera de tusen fastigheterna. Det var uppgifter som jag fick från lantmäteriet, som i sin tur hade fått uppdraget från regeringen i samband med att propositionen skrevs att ta reda på hur många fastigheter som berördes. Jag vet inte om det har blivit något missförstånd mellan mig och generaldirektören, som jag frågade personligen och som gav mig den här uppgiften. Vi kan gärna återkomma till frågan och kontrollera om jag har uppfattat fel eller om han har gett mig fel siffra. Det står i särskilda yttrande: Vår uppfattning är att noggranna överväganden bör ske av Lagrådets synpunkter och så vidare. Då måste jag gå tillbaka till vad Lagrådet säger. När och säger att det här är ett bra förslag, hur tänker ni då analysera Lagrådets följande synpunkter: Lagrådet påtalar att det av remissvaren framgår att kommunernas intresse av att expropriera herrelösa fastigheter kommer att vara mycket litet. Skälet till detta är att kommunen som ägare av fastigheten drar på sig ett saneringsansvar men inte annat än vid synnerliga skäl kan få statliga bidrag till fullgörandet av sitt åliggande. Hur tycker ni att man bör analysera denna av Lagrådet lite oroande utsaga? 177 () replik: Om inte statsmakterna ställer upp med medel till saneringskostnaderna förstår jag också att kommunerna inte kommer att ta på sig ansvaret. Det är vi alla helt överens om. Det är helt orimligt eftersom en sanering handlar om . I övrigt vill jag sätta in Lagrådets yttrande i ett lite större sammanhang. Det är ju så att det finns problem, inte bara med de fastigheter vi talar om utan även med fastigheter som har ett visst värde och som är intecknade, som alltså skulle gå att sälja, men där man inte har löst frågan om saneringskostnaderna. Frågan om saneringskostnader, om det ska vara en förmånsrätt vid konkurs som går före banken eller om det ska vara en försäkring, en obligatorisk försäkringslösning, är ju inte på något sätt avgjord. Den frågan gäller alltså inte bara ägarlösa fastigheter utan den gäller fastigheter som hamnar i konkurs generellt. 178 () replik: Med andra ord tolkar jag det så att egentligen tycker precis som exempelvis och gör, att det är staten som ska ta det huvudsakliga ekonomiska ansvaret för att sanera eftersom man inser att det här kommer inte kommunerna att klara av. sade i sitt inlägg är det är ett statligt ansvar att ta hand om det här. Vem ska annars göra det om det inte finns någon ägare? Vi vet att kommunerna inte har resurser att hantera det här. Precis som Lagrådet säger, och som remissinstanserna har sagt, kommer de inte att göra något om inte staten går in och tar det ekonomiska ansvaret. 179 () replik: Det är riktigt uppfattat. Staten måste ta ett stort ansvar för den här frågan. Vi är inte nöjda med den proposition som ligger , för det är inte den slutliga lösningen. Vi måste lösa det ekonomiska, men vi måste också lösa den andra problematik som jag nämnde . Avslutningsvis kan jag säga att även om vi nu ställer upp på förslaget i betänkandet är vi inte nöjda med handläggningen av det här ärendet. Det har gått , och vi har tyvärr oerhört många ärenden i som vi skulle kunna tala om som tar våldsamt med tid. Det är vi inte nöjda med. 180 (): Inte heller jag sitter i bostadsutskottet. Däremot är det på det viset att jag har motionerat i den här frågan . Till slut ledsnade jag nästan. Jag har nämligen motionerat kring herrelösa hus sedan nådens . Därför känner jag mig ganska nöjd när vi trots allt kommit en bit på väg vad gäller detta. Även jag vill understryka att det här inte är någon helhetslösning, men jag tycker ändå att det är ett redskap för kommunerna. Varför har jag då varit så enträgen och motionerat och för övrigt också ställt frågor till ministrarna? Det har varit många , eller en del i alla fall. Det har jag gjort för att jag har problematiken så nära inpå mig. I min hemkommun, som heter , uppe i , har vi nämligen mitt inne i centralorten tre herrelösa hus. Det är inga industrilokaler, utan det är flerfamiljshus som står där. De behöver därför inte den sanering som det har pratats om . Kommunen har enligt gällande lagstiftning inte rätt att förvärva de här fastigheterna och följaktligen inte heller att göra något åt dem. Det här är ju, som har sagts tidigare, mycket riskfyllt. Framför allt är det inte vackert, men det är också så att det finns en säkerhetsrisk inblandat i detta på grund av att barn har en benägenhet att leka där. Även för närboende i området är det naturligtvis inte alls trevligt. Därför blev jag riktigt glad när jag såg den proposition som kom. Jag läste den med tillförsikt och läste den nyfiket. Också jag har insett att detta ju inte är någon helhetslösning. Men jag vet , eftersom jag har jobbat lite grann med den här frågan, att den har utretts i många olika utredningar. Jag har insett att detta inte är någon lätt fråga. Det här är långt mer juridik än politik, vill jag påstå. Timmen är sen, så jag ska snart sluta, men trots allt tycker jag, precis som har sagts här tidigare, att vi har tagit ett bra steg på väg även om jag inte är riktigt nöjd. Det måste jag väl erkänna. Men jag hoppas och tror faktiskt att det här är första steget i rätt riktning. Jag ser fram emot att vi också i fortsättningen kan jobba förutsättningslöst med den här frågan. 181 (): Det var inte riktigt meningen att jag skulle gå upp i den här debatten men omnämndes, och då kan man ju inte låta bli, så att säga. Jag skulle först vilja upplysa om att när det gäller lagstiftningen driver med kraft att all lagstiftning ska vara könsneutral. Det handlar alltså inte om ett ord i det här fallet, utan det handlar om att se över hela lagstiftningen. Jag hoppas att är med på det spåret också i så fall. Sedan kan jag väl också tycka att det här ordet kunde ha varit något annat. Det är möjligt att man i en sådan översyn funderar över användningen över det. Å andra sidan har vi det i EU-lagstiftningen, som Marcelind värnar så väldigt. Vi får väl se om vi har möjlighet och rättighet att använda de ord vi själva vill i lagstiftningen. Sedan blir inte riktigt trovärdiga, tycker jag, eftersom er jämställdhetspolitik saknar väldigt många ingredienser. Att göra det här till ett huvudnummer i utskottsdebatten kan väl vara lite skoj, men inte särskilt trovärdigt. Vi står naturligtvis bakom betänkandet och tycker att det här är ett steg i rätt riktning. Vi har fått det beskrivet. Det är trevligt att det kommer ledamöter från andra utskott och för ett mycket balanserat resonemang om den här frågan. Det har visat att det faktiskt finns rätt många bra förslag i den här propositionen. När det gäller de ekonomiska frågorna är det naturligtvis så att marksaneringskostnaderna är ett stort problem i samhället. har i bostadsutskottet i olika sammanhang drivit att av de resurser som finns är det väl bra om skulle kunna få disponera en del av medlen för markanslag. är det så att har en prioriteringslista. Som nummer ett sätter man naturligtvis det som är allra värsta förorenat och så vidare för att beta av det här. Då hamnar det här med bostadsmark och bostadsområden, som kanske är något mindre förorenat, längre ned på listan. Jag har inte hört något politiskt parti som har stött den tanken. Jag hoppas att ni kan göra det nästa gång, att vi slåss i bostadsutskottet för att medel ska få användas på ett tydligare sätt när det gäller marksanering där det finns bostäder. Sedan är frågan hur stort det här problemet är. Det är självklart väldigt stort där det finns. Jag vet inte vad ger för olika faktaunderlag, men i propositionstexten kan man i alla fall läsa att det handlar om 300400 fastigheter och att det tillkommer något nytt fall, eller några nya fall, . Man kan också ta upp fundering. Kan man göra något åt det här så att det inte uppkommer herrelösa fastigheter? Nej, det kan man naturligtvis aldrig försäkra sig om. Det är ju så att blir det konkurs så blir det konkurs. Då hamnar man i det läget. Det måste man naturligtvis se till att man på olika sätt åtgärdar så snabbt som möjligt. har vi skapat en lagstiftning som i alla fall är ett incitament för att börja ta tag i den här frågan. Vi får väl följa utvecklingen: Händer det någonting positivt eller gör det inte det? Då är jag beredd att diskutera mer pengar från staten, 90-procentsregeln och andra frågor i det här sammanhanget. Så det finns vissa delar i era reservationer som jag faktiskt tycker är tänkvärda. 182 () replik: Bäste kollega, ! har en väldigt väl genomtänkt jämställdhetspolitik. Det här bevisar att inte har studerat det vi skriver och anför i våra motioner. Jag har inte försökt göra det här till något huvudnummer, men jag tyckte att det var oerhört anmärkningsvärt, inte minst därför att brukar deklarera väldigt tufft att han är med och förhandlar fram propositionerna. Så har man använt ordet herrelös 63 gånger utan att , som är feminist, har reagerat och dessutom talat om de här fastigheterna som han och honom. Det där kan vi lägga åt sidan, men jag tycker att det är lite märkligt att inte reagerat på det. Tillbaka till det som är det tunga: Vad gör vi med de här fastigheterna? Tycker att det förslag som vi har att anta är tillräckligt? Kommer vi att få se en förbättrad situation när de gäller till exempel de herrelösa fastigheterna, som de kallas, i ? Sedan skulle jag vilja höra vad tycker om det Lagrådet säger på s. 19 i propositionen. Exakt samma fråga ställde jag till . Det står att till och med Lagrådet och remissvaren talar om att det här inte kommer att leda till att kommunerna kommer att ha något större intresse av att expropriera de här fastigheterna därför att det får en stor kostnadskonsekvens. Vad tror , och vad vill göra framöver för att se till att det blir någonting konkret av det som vi beslutar om och som har varit med om att ta fram underlaget till? 183 () replik: Jag tror säkert att ni har funderat över er jämställdhetspolitik, men den är alldeles felaktig. Det är det som är problemet. När det gäller den ekonomiska frågan kan jag visst medge att det kan finnas ett problem. Det är lite beroende på vilken kommun det handlar om. Det finns väldigt fattiga kommuner, och det finns andra som har betydande resurser. Vi är naturligtvis beredda att se över den här frågan. Jag ska naturligtvis ta med mig den frågan till höstbudgetarbetet och bland annat återigen kräva att ska ha del av marksaneringspengarna för att man ska kunna prioritera den här typen av frågor. Om det sedan ska vara statlig täckning eller eller vad det ska vara får vi väl diskutera. Men det är en ekonomisk fråga, så jag får väl kasta bollen tillbaka: Var hittar vi finansieringen i budget? Får vi se det nu i ert svar på vårpropositionen? Det blir väldigt spännande att läsa om det. 184 () replik: Något svar i samband med vårpropositionen kommer inte att få se, men jag skulle rakt upp och ned kunna ge ett antal exempel på var vi skulle kunna spara pengar, inte minst på . Där skulle vi kunna hämta in lite pengar och i den byråkrati som vi ser ute på våra statliga myndigheter. Det är inte alla som är så effektiva. säger : Javisst, har en jämställdhetspolitik, men den är alldeles felaktig. Då måste jag säga att jag blir oerhört hedrad, för det innebär att har läst all vår jämställdhetspolitik och tagit del av den. Utifrån den ståndpunkt han har tycker han att den är felaktig. Man kan inte säga att någonting är felaktigt om man inte har läst vad det är vi har sagt. Jag får tacka för det intresset.