prot · GS09104 · 2005-04-13 00:00:00 — får vi rapporter om att kunskapsnivån hos de gymnasister som lämnar gymnasieskolan är betydligt sämre än för . De här allvarliga problemen måste man tackla på något sätt. Vi vill ge individen möjligheter att välja den typ av utbildning som man vill ha. Vi får uppenbarligen inte Socialdemokraternas stöd här. Vi hoppas att väljarna gör en annan bedömning. 170 () replik: Vi har ingen delad uppfattning om att yrkesutbildningen ska ha hög kvalitet. All gymnasieutbildning ska ha hög kvalitet. Självklart är det så. Det är därför som vi i det senaste förslaget har försökt att göra förstärkningar för bland annat ett lärlingsprogram. Det är en metod. Det är ett annat sätt att lära sig ett yrke. Men det är viktigt att den lärlingsutbildningen inte blir en B-utbildning så att man inte har svenskan, engelskan och matten med sig. Då är man ju handikappad sedan. Man kan självfallet läsa vidare sedan, men man behöver det i arbetet också, inte sedan. Man behöver det också i starten. 171 () replik: Under anförande kunde jag inte låta bli att fundera på förra gången som utbildningsutskottet hade debatt här i kammaren. Det handlade om lärarutbildning. Socialdemokraterna i sade med emfas nej till allt som oppositionen föreslog. Allt var hemskt. Vi skulle vänta och vänta. Beslut var fattade, och det skulle bli bra. Det dröjde inte många dagar förrän utbildningsministern på gick många av oppositionens krav till mötes och spolade den linje som Socialdemokraterna i pläderat för. Frågan är hur lång varaktighet det är på anförande . Hur länge ska vi behöva vänta på att en del av de förslag vi pläderar för här blir genomförda, men då lite grann i panik, då lite grann och inte så lite som en sämre kopia av originalet? Kan det vara tydligare? Svensk gymnasieskola behöver en långsiktighet, rena raka motsatsen till det Socialdemokraterna står för. Jag kommer att tänka på den klassiska visan: Än slank de hit, än slank de dit och än slank de ned i diket. När pratar om bättre och sämre när det gäller yrkeskunskaper i gymnasieskolan ger hon onekligen en känsla av att socialdemokrater ser ned på yrkeskunskaper. Varför orkar inte Socialdemokraterna göra precis tvärtom och erkänna att yrkeskunskaper är viktiga? Varför kan inte Socialdemokraterna gå hela vägen fram och ge lärlingsutbildningen en egen status som en rejäl och bra utbildning i svensk gymnasieskola? 172 () replik: Jag kan svara så här: Jag hoppas självklart att de borgerligas förslag aldrig blir ett beslut i den här kammaren. Jag tycker att det är en oerhört hög status på yrkeskunskaper. Jag är mycket imponerad av alla yrkeskvinnors och yrkesmäns skicklighet. Men jag vet också att de har ett svårt jobb, och därför tycker jag att det är angeläget att de också är rustade inte bara med kunskaper i yrkesämnet utan också med en teoretisk bakgrund. Då är de oslagbara. 173 () replik: Av naturliga skäl har jag en helt annan förhoppning än om vilka beslut som ska fattas i kammaren framöver. Jag tycker att det visar sig med all önskvärd tydlighet att Socialdemokraterna blivit otroligt trötta i skolpolitiken och verkligen behöver bytas ut så att vi får en annan politisk inriktning. säger plötsligt att hon är imponerad av yrkeskunskaper, och det är jag med. börjar låta som en kristdemokrat, eller vi kan i alla fall mötas i det sammanhanget. Vi ska båda vara imponerade. När vi kristdemokrater lägger fram vår modell om lärlingsutbildning som ett eget program med egen status, utbildning ute på arbetsplatserna, kärnämnen som kan färgas in, anpassas och pedagogiskt finnas med vi kan använda vilka ord vi vill för detta säger likväl Socialdemokraterna nej. I stället ska den in, vilket i och för sig är ett steg åt rätt håll, som en valmöjlighet lite varstans. Ingen vet riktigt hur det ska bli. Kunde inte, herr talman, till och med nu när ni socialdemokrater börjar fundera på vad ni ska ändra er om till nästa gång, till nästa DN Debatt-artikel börja fundera på om det inte vore dags att en gång för alla markera att yrkesutbildning är viktig, att en modern yrkesutbildning behövs, en modern lärlingsutbildning behövs, uppgradera och uppvärdera den och se till att den får en vettig chans, i stället för de här halvmesyrerna, som andas ett förakt för vissa sorters kunskaper? 174 () replik: Jag vill ytterligare understryka att jag tycker att yrkeskunskaperna och yrkesutbildningarna är viktiga. Lärlingsutbildning tycker jag egentligen är en metod. Ni säger att den ska ha egen status. Men om jag som elev inte vill gå ett traditionellt yrkesinriktat program utan i stället vill välja vägen att gå via en lärlingsutbildning ska jag kunna göra det fordonsprogrammet eller industriprogrammet eller vad det är för någonting. Jag tror inte att alla kommuner kan erbjuda det, och jag tror att det är viktigt att markera det. Ska lärlingsutbildningen bli bra och ha kvalitet måste också kommunerna kunna garantera att de har en arbetsplats för eleven, med handledning, och att de kan ge den utbildning eleven behöver. Det kan inte vilken arbetsplats som helst. Det är en kvalitetsaspekt som jag har, inte att jag är motståndare till lärlingsprogram, absolut inte. 175 () replik: Jag är besviken över att det inte har blivit någonting diskuterat runtomkring arbetslösheten. Där ser vi oerhört skrämmande siffror , och det nämnde jag i mitt inledningsanförande. Vi har som inte har de jobb som de är utbildade till. sade att de anser att de har högre utbildning än vad jobbet kräver. Det är en fördubbling jämfört med . Många blir dessutom inte kallade till intervjuer på grund av att de är överkvalificerade. Jag funderar på varför Socialdemokraterna så konsekvent motarbetar och talar illa om de yrkesförberedande program som vi från borgerliga vill ha och bara säger att de ska utreda och utreda. Det är bra att säger sig vara positiv till lärlingsutbildningen och säger att det gäller att se över kvaliteten. Det ställer vi upp på till . Jag skulle vilja veta om också är intresserad av att det ska vara lärlingspeng för att även de mindre företagen ska ha möjlighet att ta emot lärlingar. har ansvar för att man når kunskapsmålen. 27 906, var fjärde elev, klarar inte kunskapsmålen. Därför behövs mer resurser till duktiga lärare, som vi ju faktiskt har runtom i landet. Den helomvändning som pratar om att har gjort handlar, som hon säger, om att sortera ut elever. Jag förstår inte det. Vi vill ge eleverna möjligheter, vi vill skapa möjligheter så att de kan välja vad de vill. Som jag sade i mitt anförande har vi oerhört många duktiga elever med väldigt goda betyg som väljer yrkesinriktat program därför att de är skoltrötta och tycker att de ändå vill göra någonting åt det. Vad menar med när hon säger att vi sorterar elever och att ni ska ge dem en bättre fil? 176 () replik: svarar egentligen på frågan själv. Man förutsätter att de elever som väljer yrkesinriktad utbildning är skoltrötta och inte vet vad de vill. Så är det inte. Det är lika många bland de elever som väljer samhällsprogrammet som känner sig trötta, är vilsna och inte vet. Det är kanske därför de väljer samhällsprogrammet. Jag tycker att det är en förskjutning åt att nedvärdera yrkesinriktade program. 177 () replik: Det där förstod jag inte alls. Att de duktiga är skoltrötta så har jag inte uttryckt mig. ((): Elever på yrkesprogrammen, sade du.) Det ställer jag inte upp på. Vi i inser vad som behöver ändras, medan Socialdemokraterna ser verkligheten men bara trampar på och begär utredningar. ser vi en tendens till en stark kunskapssegregering i skolan. Hur kan Socialdemokraterna tillåta det? 178 () replik: Det är det vi inte gör. Det är därför vi på olika sätt försöker stödja skolorna med resurser, med fortbildning och annat. Det är ett samspel mellan vad staten gör och vad kommunerna gör som gör att kvaliteten på skolan höjs. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU7 Betyg (redog. 2004/05:RRS4). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU10 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn Punkt 5 (Djurförbudsregister m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 152 för utskottet 148 för res. 5 1 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 2 kd, 25 v För res. 5: 49 m, 43 fp, 24 kd, 20 c, 12 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 18 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 46 (Salmonella) 1. utskottet 2. res. 51 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 148 för utskottet 150 för res. 51 1 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 25 v För res. 51: 49 m, 43 fp, 26 kd, 20 c, 12 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 20 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 60 (Levande djur och varors fria rörlighet) 1. utskottet 2. res. 56 (v) Votering: 268 för utskottet 39 för res. 56 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 132 s, 48 m, 42 fp, 26 kd, 20 c För res. 56: 1 m, 1 fp, 25 v, 12 mp Frånvarande: 12 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - i (m) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU17 Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över Punkt 1 (Vägfrågor) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, c) Votering: 195 för utskottet 113 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 25 kd, 25 v, 12 mp För res. 1: 49 m, 43 fp, 1 kd, 20 c Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 5 (Hamntjänster) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, m, kd, c) Votering: 170 för utskottet 138 för res. 2 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 25 v, 12 mp För res. 2: 49 m, 43 fp, 26 kd, 20 c Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 9 (Ersättning till hushåll som varit utan telefon) 1. utskottet 2. res. 4 (fp, m, kd, c) Votering: 170 för utskottet 138 för res. 4 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 25 v, 12 mp För res. 4: 49 m, 43 fp, 26 kd, 20 c Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU29 Undantag från arvsskatt och gåvoskatt Kammaren biföll utskottets förslag. UbU6 Gymnasieskolan Punkt 1 (Behörighet till gymnasiet) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 259 för utskottet 49 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 43 fp, 26 kd, 25 v, 20 c, 12 mp För res. 1: 49 m Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 4 (Examensformer i gymnasiet) 1. utskottet 2. res. 4 (fp) Votering: 239 för utskottet 43 för res. 4 26 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 49 m, 25 v, 20 c, 12 mp För res. 4: 43 fp Avstod: 26 kd Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 7 (Jämställdhet) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 234 för utskottet 25 för res. 8 49 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 43 fp, 26 kd, 20 c, 12 mp För res. 8: 25 v Avstod: 49 m Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 8 (Uppdrag att utforma satsningar för att öka mäns deltagande i kvinnodominerade yrken) 1. utskottet 2. res. 9 (mp, v) Votering: 270 för utskottet 38 för res. 9 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 49 m, 42 fp, 26 kd, 20 c För res. 9: 1 fp, 25 v, 12 mp Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 11 (Struktur för yrkesutbildningen) 1. utskottet 2. res. 12 (kd) Votering: 281 för utskottet 26 för res. 12 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 132 s, 49 m, 43 fp, 25 v, 20 c, 12 mp För res. 12: 26 kd Frånvarande: 12 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 14 (Införande av lärlingsutbildning) 1. utskottet 2. res. 15 (fp, m, kd, c) Votering: 170 för utskottet 137 för res. 15 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 25 v, 12 mp För res. 15: 49 m, 43 fp, 25 kd, 20 c Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 8 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 21 (Kursplaneöversyn) 1. utskottet 2. res. 19 (v) Votering: 281 för utskottet 27 för res. 19 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 133 s, 49 m, 43 fp, 24 kd, 20 c, 12 mp För res. 19: 2 kd, 25 v Frånvarande: 11 s, 6 m, 5 fp, 7 kd, 4 v, 2 c, 5 mp, 1 - Punkt 26 (Högskolebehörighet) 1. utskottet 2. res. 22 (fp, m, kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU7 Betyg Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Fristående skolor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2004/05:UbU8 Fristående skolor. 179 (): Syftet med moderat skolpolitik är att varje elev ska finnas i en skola där han eller hon kommer till sin rätt och kan nå skolans kunskapsmål. Det är skolans kvalitet som är det allt överskuggande intressanta. Vem som äger eller driver skolan är i sig inte den överordnade frågan. Därför är det beklagligt att vi har en regering som ständigt försöker göra huvudmannaskapet till skolpolitikens huvudfråga. Det är det inte. Det är kunskap. Däremot är alternativ, mångfald och valfrihet förutsättningar för en skola med kvalitet för alla barn. Eftersom barn inte är enhetliga, vilket alla som känner fler än ett barn vet, kan inte heller skolutbudet vara enhetligt för att fungera väl. En skola med lika hög kvalitet för alla barn innebär att skolans former måste kunna se olika ut. Olika profiler och inriktningar, pedagogiker och driftsformer ska inte bara accepteras utan också varmt välkomnas. Att kunna välja skola uppskattas av av föräldrarna, enligt . Med moderat politik får alla elever i landet fritt välja skola efter eget intresse och behov. Förutsättningarna både för landets kommunala skolor och friskolor måste stärkas, fast på olika sätt, för att kunskapsresultaten ska kunna höjas. Skolpolitiken ska vara neutral inför huvudmannaskap, men sätta kvaliteten i centrum. Kommunala skolor måste ges ökad frihet. Friskolorna måste ges bland annat ökad rättssäkerhet och bättre villkor vid etablering. hantering av friskolor måste förbättras. Det är inte acceptabelt att en statlig myndighet styr vilka skolor som ska finnas. Det är allvarligt att har börjat godkänna fristående skolor men underkänna rätten till bidrag. Det innebär att dörren stängs till nya friskolor även om de bedöms hålla en mycket hög kvalitet. Goda skolor ska med moderat politik alltid ges möjlighet att verka. ska därför inte heller bedöma vilka skolor som anses behövas i en kommun, vilket nu har börjat ske. Det ska elever och föräldrar själva göra genom sina fria val av skola. Det blir då en positiv konkurrens om elevernas och föräldrarnas förtroende. ska inte ha till uppgift att hindra det och i praktiken stänga kommuner för etablering av nya skolor i ett statiskt resonemang om elevantalets utveckling. uppgift ska däremot vara att se till att skolor håller en tillräckligt hög kvalitet för att få starta, och sedan granska att kvaliteten också upprätthålls. Vi ser , herr talman, en hårdnande attityd mot friskolor som bottnar i en vilja från regeringen att skylla ifrån sig skolpolitikens bristande resultat. Exemplen på detta är många. Regeringen pratar hellre huvudmannaskap än kunskapsresultat. Skolministern och integrationsministern har gett fullständigt motstridiga besked om regeringens inställning till konfessionella skolor. Den ena vill stoppa och förbjuda och den andra vill bevara. Det signaleras om stopplagar och att de juridiska formerna för vem som ska få bedriva skola ska få begränsas. En stopplag vore fullkomligt förödande för skolutvecklingen i landet. Det enda syftet med en sådan kan vara att hindra friskolor från att vinna elever från kommunala skolor. Regeringen signalerar vinstförbud för friskolor. Man ägnar all kraft åt att försöka få människor att tro att detta icke-existerande problem kräver en lösning. Alla vet dock att friskolor inte kan ha löpande underskott som många kommunala skolor har, för då tvingas friskolan att stänga. Statsministern försökte i TT till och med antyda att friskolor skulle ligga bakom de bristande kunskapsresultaten i skolan. Han sade: Jag vet inte om friskolorna bidrar till de försämrade prestationerna. Statsministern försökte alltså styra blickarna åt det hållet. Men det är ju precis tvärtom! Friskolor höjer kvaliteten i det totala skolsystemet men också i andra skolor. Regeringen har beordrat fram starkt politiserade granskningar av hela grupper med friskolor. När de granskningarna inte har kunnat påvisa de problem som regeringen tyckte sig se har regeringen tagit sig för att överpröva resultaten och velat stänga hela grupper av friskolor i alla fall. vill få möjlighet att stänga friskolor utan fastslagen anledning och lagakraftvunna beslut när man finner lämpligt. Det är häpnadsväckande. signalerar också att den som driver flera skolor i koncernform ska särbehandlas och tvingas betala avgifter vid ansökningar om godkännande. Denna motsträvighet och misstänksamhet mot alternativ från regeringens sida resulterar i att friskolor hindras från att starta och växa. Det gäller inte bara även om de är efterfrågade av elever och föräldrar utan till och med särskilt om de är efterfrågade av elever och föräldrar. Det är då de ses som hot. Många skolor får besked av kommunerna om eleversättningens storlek först efter det att terminen har börjat, vilket skapar total osäkerhet om ekonomin. Väntetiden för godkännande från kan vara lång. Många kommuner motarbetar och försöker stoppa etablering av friskolor i sina yttranden till inför behandling av ansökan. Sedan ska samma kommun på ett trovärdigt sätt beräkna rätt eleversättning för den skola som man just har försökt stoppa. Det säger sig självt att det är ett icke-fungerande system. Det förekommer också att friskolor hindras genom det kommunala planarbete som kommunerna laborerar med eller att man begränsar tillgången till skollokaler. Plötsligt fanns där ingenting att hyra därför att kommunerna äger lokalerna! Det finns inte tydliga regler för hur ersättningen till friskolor ska beräknas, vilket ger en betydande rättsosäkerhet. Enligt ska en elev ha samma stöd från samhället för sin skolgång oavsett om han eller hon går i en eller en fristående skola. Men beräkningsgrunderna för bidragen är ofta oklara. I praktiken är det inte sällan frågan om en ren förhandling, vilket regeringen utan trovärdighet förnekar. Det finns ett alldeles för stort utrymme för kommunerna att själva tolka och avgöra hur stor ersättningen ska bli. Dessutom måste många friskolor förhandla med ett mycket stort antal kommuner och få olika ersättning från olika kommuner. Reglerna måste förtydligas och ersättningen också kunna prövas i domstol. Det krävs en riksnorm eller riksprislista för ökad rättssäkerhet. Vi vill också markera, herr talman, att tillsynen av friskolor fortsättningsvis ska av av och inte av konkurrenten kommunen. Varje skola, oavsett i vilken form den bedrivs, bör granskas med samma ögon. Friskolor ska inte särbehandlas, vare sig negativt eller positivt. Resultaten av kvalitetsgranskningen ska offentliggöras så att barn och föräldrar ska känna sig trygga i sitt val av skola. Ett särskilt problem är att möjligheten för kommunen att göra skolpliktsavdrag öppnar för felaktiga ersättningar. Det baseras ofta på en fiktiv kostnad, och dras omotiverat bort från friskolorna i syfte att hindra alternativ. Skolpliktsavdraget motiveras med att kommunen sägs ha en kostnad för ansvaret för att alla barn ska få skolgång. Därför måste platser hållas tomma och kommunen ha beredskap att överta hundratals elever om ortens friskolor fallerar. Men den kostnaden finns ju bara om ett stort antal skolplatser hålls öppna just av detta skäl, och inte av andra skäl. Om det är av andra skäl så finns inte kostnaden, som om en skola av rena kvalitetsskäl väljs bort till förmån för en friskola. Vilken kommun håller medvetet tomma platser i egna skolor för att det finns friskoleelever? Jag tror knappast att det förekommer. I stället handlar det om att man låter friskolor få betala för kommunens centrala administration förutom för sin egen. I vissa kommuner, herr talman, anses det rimligt att det kostar av vad det kostar att undervisa en elev att inte undervisa samma elev. Det är naturligtvis fullkomligt orimligt. Friskolor måste alltid anpassa sig till variationer i elevantal och leva med att deras kvalitet är det som de konkurrerar med om ett större elevantal. Att elever kommer och går är någonting naturligt, som skolan måste kunna hantera. Regeringen har försökt lagfästa skolpliktsavdrag, men har avvisat det. Trots det förekommer det att kommuner försöker kringgå uppfattning. Vi menar att friskoleavdraget bör förbjudas. bör också lägga fast tydliga riktlinjer och regler för hur ersättningen till friskolor ska beräknas. Den offentliga finansieringen av skolan ska följa eleven efter eget val av skola. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 11 i detta betänkande. 180 (): Jag ska också yrka bifall till reservationerna 1 och 11. Vi tycker att det är mycket viktiga reservationer. De kan hjälpa oss att bli av med misstänksamheten mot friskolor. Det är dags att avliva denna misstänksamhet. Om reservationerna, som talar om lika villkor för alla skolor och om en förnuftig tidsram för förberedelse av etablering av nya skolor, går igenom så har vi plockat bort två hinder. Det är två svårigheter som står i vägen för utveckling av fria skolor. Vi får också hoppas att voteringsknapparna fungerar då så att vi inte får den otrevliga överraskning som vi har fått när fem partier har beslutat att stödja vissa ställningstaganden och voteringen trots det har visat en helt annan situation. Jag är nästan glad för att vi inte voterar om dessa två reservationer . Egentligen är det mycket små steg framåt som vi talar om. Och egentligen är det absolut obegripligt att misstänksamheten mot de så kallade friskolorna finns kvar. Vi har år av goda erfarenheter bakom oss. Vi vet att jämförelser mellan fristående skolor och kommunala skolor har varit till fördel för bägge sidor i den ständigt pågående fredliga och inspirerande tävlingen. Det finns sådana tävlingar också. Alla tävlingar är inte av ondo, och det vet vi som tycker om idrott. Det är samma sak med kunskap. Det kan vara lika spännande att upptäcka nya sätt att arbeta med kunskap som att upptäcka nya träningsmetoder för våra idrottare. Sedan blir vi mycket glada när vi ser att de hoppar så högt. Den här misstänksamheten har yttrat sig på olika sätt som gått, och den ligger bakom vissa ställningstaganden som för vissa partier fortfarande verkar helt acceptabla. Ett sådant exempel hade vi när drog tillbaka tillståndet för på . Lika snabbt kom tillståndet tillbaka. Men de flesta sådana fall förekommer i kommunerna. Behandlingen av fria skolor är mycket varierande från kommun till kommun. Det visar att det är stora svagheter när det gäller rättssäkerheten för de fria skolorna. Samma misstänksamhet kommer till uttryck i ordet enskild, som plötsligt har poppat upp i beskrivningen av de fri skolorna. Varför ska vi byta namn på dem? Enskild betyder isolerad, inriktad mot sig själv. Dessutom är de finansierade med enskilda medel. Ordet är inte ens korrekt.