prot · GS09136 · 2005-06-09 00:00:00 — Till detta kommer ca 1 150 yrkesofficerare för tjänstgöring i utlandsstyrkan, tjänstgöring vid andra myndigheter, tjänstledighet med mera. Totalt ger detta ca 9 800 yrkesofficerare. Antalet inryckande värnpliktiga varierar mellan åren och är som lägst . Detta är en följd av skapandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan. Den jämförelse som gör mellan antalet inryckande värnpliktiga , det år då antalet inryckande är lägst, och antalet yrkesofficerare är av begränsat intresse. För att jämförelsen ska ha en relevans för behovet av officerare måste även hänsyn tas till de värnpliktiga som ryckte in 2006 och som genomgår utbildning under termin 2 och 3. Antalet inneliggande värnpliktiga är alltså betydligt större än antalet inryckande. Regeringen fick Försvarsmaktens komplettering till budgetunderlaget för cirka en månad sedan. Analysarbetet pågår för fullt i Försvarsdepartementet. Jag är mot den bakgrunden inte beredd att nu närmare precisera vilka åtgärder som kan bli aktuella. Om det visar sig att myndigheten inte klarar av att fatta de beslut som krävs för att genomföra de beslutade besparingarna kommer jag naturligtvis att agera för att säkerställa att de ekonomiska ramarna kan hållas. Jag kommer i så fall att ge de nödvändiga kompletterande och korrigerande inriktningar som jag nämnde i inledningen av mitt anförande. 23 (): Jag tackar försvarsministern för det svar som gavs. Upplysningsvis är ju inte liberalerna någon del av underlaget för det försvarsbeslut som fattades , men vi menar att det finns många vinklingar och syften i det här försvarsbeslutet som är bra och som måste tas till vara. Vi är ju i en situation just nu då försvaret som det ska spara en ansenlig del av sina budgetmedel också ska satsa på vissa områden, nämligen främst det internationella. Att kunna satsa och spara är naturligtvis en väldigt svår konst. Men om det här inte fullföljs, om vi inte lyckas med det från regeringens och sida, blir dessvärre följden att de högre ambitioner som har när det gäller internationella insatser riskerar att komma på skam. Det vore mycket tråkigt, för har som alla andra länder i och västvärlden ett stort ansvar för de människor världen över som lever i otrygghet, våld och ofrihet. Försvarsministern menar att det är av begränsat intresse att göra jämförelser mellan antalet värnpliktiga som utbildas och hur många officerare som finns i Försvarsmakten. Jag delar inte riktigt den bedömningen. Jag menar att om det var så att vi utbildade 14 00015 000 värnpliktiga och hade 11 00012 000 officerare borde en minskning av utbildningsvolymen också få uttryck i antalet officerare. Det borde finnas någon form av motsvarande effekter dessa två numerärer emellan. Jag kan konstatera att vi nu går från 14 00015 000 inryckande värnpliktiga till ett snitt på ungefär 8 000. Det varierar något , men ungefär 7 0009 000 kommer det att ligga på i genomsnitt. När man gör en femtioprocentig neddragning av antalet värnpliktiga menar jag att det är anmärkningsvärt att man bara gör en neddragning av antalet officerare med mellan och . kom Försvar för en ny tid, Försvarsberedningens slutrapport före försvarsbeslutet. I den kan man läsa på s. 102 att Försvarsmakten aviserar ett avvecklingsbehov av officerare på ungefär 2 500. kom den här siffran att sjunka ned. Det handlade om ca 1 000 stycken som skulle vara överflödiga. , precis som försvarsministern har sagt, i ÖB:s senaste underlag från är vi nere på 480 personer tror jag att det var, alltså knappt hälften. Det är klart att den här utvecklingen får effekter på ekonomin; det inser jag ju. säger försvarsministern att om det är så att vi blir oroliga för att ekvationen i slutändan inte ska gå ihop är vi beredda att ta kompletterande och korrigerande beslut om inriktningen. Men jag blir ändå lite orolig när ministern rabblar upp alla siffror på antalet officerare som Försvarsmakten anser sig behöva. Intrycket blir på något sätt att regeringen ställer sig bakom detta. Jag skulle vilja att försvarsministern förtydligar sig i denna del. I går kom det ju en forskningsrapport från FOI som delvis gör gällande att det inte alltid är vi politiker som styr Försvarsmakten utan tvärtom. Jag ber, fru försvarsminister, att du visar att så verkligen inte är fallet. 24 Försvarsminister (): är ofta bekymrad över möjligheten att genomföra det här beslutet som han distanserar sig från . står inte bakom detta som underlag. Jag har förstått att vi är överens om inriktningen och att den är betydelsefull. Det är den som jag har för avsikt att se till att den blir genomförd med den ekonomiska ram som har anvisat. Det är klart att då får vi underlag. är det ju så att vi inte styr Försvarsmakten med att tala om hur många officerare det ska vara, med personalramar. Det styrsystemet använder vi inte. Vi talar om vad vi vill ha för verksamhet, och sedan talar vi om vilka pengar vi vill ställa till förfogande. Det är klart att det pågår en dialog mellan och Försvarsmakten för att också till slut få fram en budgetproposition som vi tycker håller måttet där man talar om vilken verksamhet vi kan bedriva och vad kostnaderna då blir. Min ambition med att ange hur man har räknat ut antalet officerare var ju bland annat att tala om för att vi vid sidan av ansvaret att utbilda också har andra uppgifter inom Försvarsmakten som vi i har lagt på Försvarsmakten, inte minst då internationella insatser. Det kräver också sina officerare. Jag bestämmer inte över personalramarna. Jag konstaterar att personal är dyrt. Jag granskar de beräkningar som kommer från Försvarsmakten. Jag är intresserad av slutresultatet och granskar på vilket sätt man har kommit fram till kostnaderna för det. Min ambition är att det ska innehålla inriktningen på det försvarsbeslut som har fattat både vad gäller inriktning och kostnader. 25 (): Det är naturligtvis alldeles korrekt att en stor del av förverkligandet av det här beslutet ligger på Försvarsmakten som myndighet. Men jag behöver väl inte heller påpeka för försvarsministern att det är regeringen som, alldeles oavsett vems felet är, har ansvaret för att det här går ihop. Därför har också regeringen den maktposition som den har. säger försvarsministern att det pågår en dialog mellan Försvarsdepartementet och högkvarteret. Jag vill gärna välvilligt tolka detta som att man är beredd och kanske till och med förbereder mått och steg i det här sammanhanget. Det är i grunden märkligt att den här siffran, arbetsbristen inom myndigheten, sjunker från 2 500 till 480. Hade jag varit försvarsminister hade jag faktiskt blivit något oroad över detta. Jag menar fortfarande att när man bedömer omfattningen av personalen inom Försvarsmakten måste man titta mycket på vilka utbildningsvolymer vi har på värnpliktssidan. De sjunker drastiskt, men tyvärr sjunker antalet officerare inte alls lika drastiskt. Försvarsministern drog själv över diskussionen lite till att det inte bara handlar om utbildning i Försvarsmakten utan också om att officerare ska användas inom utlandsstyrkan i operativa funktioner. Därför vill jag göra henne lite uppmärksam på en förändring som jag också tror håller på att ske när det gäller personalpolitiken i Försvarsmakten, inte minst inom utlandsstyrkan. redovisades i en undersökning att av de officerare som tjänstgjorde i utlandsstyrkan var så kallade reservofficerare. När man som jag, som är försvarspolitiskt intresserad, nu följer planeringen när det gäller uppsättningen av den så kallade battle group ser man att det där inte alls finns utrymme för lika många reservofficerare. Eftersom jag själv är reservofficer ska jag öppet erkänna att jag kanske talar lite grann i egen sak. Jag är dock inte aktiv längre. Jag tror att det är värdefullt med reservofficerare därför att de representerar en personalkategori som vi normalt bara betalar för just när vi använder den. har reservofficerarna, till skillnad från många men inte alla yrkesofficerare, erfarenheter också från andra områden i samhället. Det tror jag är väldigt värdefullt. För att ytterligare förtydliga när det gäller själva huvudfrågan vill jag fråga om inte försvarsministern ändå är orolig över att det går så trögt med denna avveckling. Jag vill också fråga om hon är uppmärksam på de förändringar som tycks ske när det gäller sammansättningen av delar av utlandsstyrkan. 26 Försvarsminister (): Jag vill bara upprepa att det är klart att vi får ett underlag som preciserar hur man har räknat. Det är för att vi ska kunna bedöma om kostnaderna är rimliga. Sedan kommer nästa fråga. Om vi anser att denna verksamhet går att bedriva till en lägre kostnad kommer vi som i ett normalt budgetarbete att föra dessa diskussioner med Försvarsmakten. Det ingår helt enkelt i budgetprövningen. Det är ytterst sällan som en myndighet kommer in till och man bara skriver under och skickar vidare den beräkning som är gjord på myndigheten. Så ska det inte gå till. Jag räknar med att det kommer att bli en del ordentliga diskussioner på den punkten. Jag har också noterat att det finns vissa skillnader. Även om jag har en viss förståelse för att det kan vara svårt att ha reservofficerare på plats inom loppet av fem eller i ett insatsområde och att det handlar om att man ändå måste få en anställning under en har jag noterat det. Hur battle group till slut kommer att se ut får man, som vet, föra en diskussion om, där man också måste precisera uppgifterna för battle group. Det förs också en diskussion om huruvida battle group är något annat förband än de mekaniserade förband med stödresurser som redan finns i förbandsplanen. Det finns nog möjligheter att diskutera Försvarsmaktens budgetunderlag så att både och jag kan bli nöjda med att vi faktiskt får den verksamhet som vi har tänkt oss för det pris som vi har varit beredda att betala. Jag hoppas att det är så. Och hoppas jag att också blir glad. 27 (): blir glad när han hör att försvarsministern ändå har en, som det tycks, hög beredskap för att gå in och korrigera, stötta, hjälpa till och ändra om så blir nödvändigt. Och min misstanke är tyvärr att det kan komma att bli nödvändigt. Både ministern och jag vet att historien förskräcker lite grann. Takten i den omställning av det svenska försvaret som påbörjades har inte imponerat på Försvarsberedningen, försvarsutskottet eller på ansvariga ministrar. Jag tycker också att det vore bra om försvarsministern kunde ta detta tillfälle i akt för att säga att reservofficerare är en viktig tillgång, inte minst när det handlar om fredsbevarande och fredsframtvingande operationer ute i världen. Jag hade förmånen att för sedan lyssna på , överste och tidigare chef för den svenska styrkan i Kosovo. Han berättade mycket målande om vilken styrka det var för detta förband att det vid hans sida gick människor som var jurister, poliser, arkeologer och så vidare och som hade en massa specialkunskaper som kommer till nytta i sådana sammanhang. Det blev en påminnelse för mig om att detta är en personalkategori som man bör måna om. Även om reservofficerarna naturligtvis måste vara anställda medan de gör insatserna är de sett över tiden mycket billiga i drift för den svenska statsmakten, och de har unik kompetens. Jag vill passa på att tacka försvarsministern för debatten. 28 Försvarsminister (): Jag ska tala om för reservofficeren att jag redan i den proposition som jag har presenterat för om försvarsbeslutet kraftigt markerar betydelsen av och rollen för reservofficerare i det framtida försvaret, inte minst på det internationella området. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2004/05:644 om försvarets beställningar 29 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att klargöra huruvida visionen och handlingsplanen i skriften Flyg- och rymdindustrin En del avdet innovativa ska vara styrande för den svenska försvarsmaktens framtida beställningar. har också frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förtydliga att försvars- och säkerhetspolitiken ska vara överordnad andra intressen när försvarsanslaget tas i anspråk. Syftet med den rapport som refererar till är att presentera en samlad nationell syn på vår högteknologiska industri inom flyg- och rymdområdet. har denna industri i stor utsträckning varit sysselsatt med uppdrag från försvaret. Till följd av reformeringen av Försvarsmakten, minskade ekonomiska ramar och behovet av nya säkerhetslösningar för samhället kommer de rena försvarsbeställningarna att minska framöver och även förändras till sin karaktär. Regeringen har i sin materielförsörjningsstrategi till redovisat sin syn på de områden som bör prioriteras för utvecklingsbeställningar. Nischen flygfarkoster är en av dem. Inhemsk försvarsindustri har betydelse för landets tekniska framåtskridande, industriella kapacitet och exportpotential samt för forsknings- och innovationskraften. Vår inhemska försvarsindustri, inte minst flyg- och rymdindustrin, spelar en viktig roll för möjligheter att utvecklas och stärka sin position som en högteknologisk nation. Även från försvarspolitiska utgångspunkter är det givetvis angeläget att söka tillvarata sådana möjligheter. Dessa aspekter kan vägas in när regeringen gör sina bedömningar av Försvarsmaktens materielplanering och tar ställning till olika projekt. En förutsättning vid försvarsmaterielbeställningar är dock att det finns ett operativt behov eller behov av kompetens hos Försvarsmakten. Visionen och handlingsplanen i rapporten bör därför läsas så att Försvarsmaktens beställningar utgör en av de delar som är viktiga för flyg- och rymdindustrin. I flera fall sammanfaller regeringens materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret med handlingsplanen för flyg- och rymdindustrin. Ett sådant exempel är planerat samarbete med rörande en utveckling av en demonstrator för en obemannad flygande stridsfarkost, en så kallad UCAV. Detta samarbete är av betydelse för vår industriella förmåga att vidmakthålla och vidareutveckla vårt Gripensystem. Sammantaget är det alltså det försvarspolitiska behovet som är utgångspunkten för beställningar till vår inhemska försvarsindustri. 30 (): Vi har tidigare här under diskussionen varit inne på att försvarsbeslutet innebär att försvaret sammantaget får en väsentlig minskning av sina anslag. Det är mot denna bakgrund som många politiska partier har instämt i påståendet att när det blir mindre pengar blir det dubbelt så viktigt att vi använder dem på rätt sätt. Inte minst ministern själv och överbefälhavaren brukar tala om sårbarhet i dessa sammanhang och att de saker som vi köper eller utvecklar också kan kopplas till det som vi kallar operativa behov eller ge en operativ nytta, det vill säga att vi vet i vilket sammanhang och för vilka förband som vi ska använda materielen. Vi kan se det framför oss. Bakgrunden till interpellationen är den fina kolorerade skriften Flyg- och rymdindustrin En del av det innovativa . Den handlar väldigt mycket om de beställningar som Försvarsmakten kan komma att göra eller inte kan komma att göra . Lite märkligt är det ändå att det inte är Försvarsdepartementet som har gett ut skriften, utan den är utgiven av . I den här skriften finns det en del, tycker jag, ganska uppseendeväckande skrivningar där inte precis försvarsmaktsintresset och försvarsintresset är det som kommer i första rummet. Det står till exempel att man bör välja de alternativ som medför störst positiv betydelse för den i verksamma industrins kompetens och utvecklingsförmåga. Man menar beträffande den handlingsplan som finns i skriften att när staten deltar i offentligt finansierade program ska krav ställas på huvudleverantören att en viss andel upphandlas av svenska små eller mellanstora företag. ger man sig i skriften också in på ganska djupgående försvarspolitiska resonemang. Till exempel skriver man att beträffande kraven på insatser i ett gemensamt europeiskt perspektiv lämpar sig ett större inslag av mobila, till stor del flygburna, och satellitassisterade system. Det förvånar mig lite grann att så väl har kunnat analysera vilka förmågor som det svenska försvaret behöver i olika sammanhang också . Mot denna bakgrund och med anledning av denna skrift har jag ställt två väldigt konkreta frågor. Den första frågan är om regeringen står bakom den vision och den handlingsplan som redovisas i skriften. Jag konstaterar att försvarsministern så här långt har svarat att i flera fall sammanfaller regeringens materielförsörjningsstrategi med den handlingsplan för flyg- och rymdindustrin som redovisas i skriften. Men det är inte riktigt svar på frågan. Den andra frågan är om försvarspolitiken när det gäller beställningar inom försvaret är överordnad andra politiska intressen som kan finnas av industripolitiska, regionalpolitiska eller andra skäl. På den frågan har ministern så här långt svarat att sammantaget är det alltså det försvarspolitiska behovet som är utgångspunkten. Eftersom jag inte riktigt får svar på frågan om det försvarspolitiska innehållet är avgörande eller inte får frågan härmed anses upprepad. Således ger jag ministern möjlighet att återkomma. 31 Försvarsminister (): Om jag säger att en förutsättning för en försvarsmaterielbeställning är att det finns ett operativt behov eller behov av kompetens hos Försvarsmakten betyder det att vi kan behöva våra resurser här och . Vi kan behöva dem för att vidmakthålla system. Vi kan också behöva kunskap för att över huvud taget kunna hantera framtiden. En betydande del av försvaret är, som själv brukar tala om, en försäkring som ska ha förmåga om världsläget skulle försämras. Då handlar det kanske inte om att operera på det sätt vi gör. Därför har vi en betydande andel forskning och utveckling inom Försvarsmakten. Förhoppningen är naturligtvis att världsläget ska vara sådant att den kompetensen inte behöver nyttjas, men vi måste ändå ha förmågan. Det är ju det som är poängen med en försäkring. säger jag att det måste finnas ett operativt behov eller behov av kompetens hos Försvarsmakten; det är utgångspunkten. Vi har sett vad svensk försvarsmaterielindustri har kunnat uträtta och inte minst vad de små och medelstora företagen har åstadkommit i de beställningarna. Då är det viktigt att vid omstruktureringar och förändringar se till att man inte får en förskjutning så att det bara blir fråga om stora företag utan att även de små och medelstora företagen finns med. De har nämligen inte bara en betydande innovativ effekt på lösningar som är användbara för försvaret utan också en stor betydelse för samhället i dess helhet. Det kan vara mot den bakgrunden som formuleringarna i rapporten finns med. Det är alltså fråga om en arbetsgrupp som är sammankallad av regeringen. Arbetet har letts av statssekreteraren på . Men det har naturligtvis också funnits med företrädare från Försvarsdepartementet. Dokumentet är framtaget utan att ha en styrande roll. Men om innehållet är bra kan det få en påverkan. 32 (): säger försvarsministern att dokumentet inte är framtaget för att ha en styrande effekt. Men när representanter för regeringen och representanter för industrin sätter sig ned tillsammans och formulerar inte bara en vision utan också en väldigt konkret handlingsplan kring hur det fortsätta samarbetet på materielområdet ska se ut är det klart att jag uppfattar som väldigt styrande just ordet handlingsplan och de mycket konkreta krav som här ställs på att det ska vara svenska små och medelstora företag och att man, om det är kostnadsmässigt godtagbart, ska prioritera de svenska alternativ som står till buds. Därför förhåller jag mig lite frågande till försvarsministerns påstående att det här bara är en rapport som har kommit ut. Någon dag efter det att jag fick ögonen på den här rapporten fick jag ett brev från Aero vars verkställande direktör refererade till rapporten genom att skriva: Den har fattat beslut om vision, strategi och handlingsplan för hur svensk aero space-industri på lång sikt ska bli ännu starkare och så vidare. Det finns en uppenbar diskrepans mellan det som försvarsministern här säger att det inte var avsett att vara styrande och den bild man får när man läser dokumentet, en bild som andra uppenbarligen håller med om därför att detta tolkas på ett helt annat sätt. Jag tycker att det är väldigt viktigt att ministern är tydlig på just den här punkten. Är alltså detta ett styrande dokument eller inte? Inte heller känner jag mig tillfredsställd med den begynnande otydlighet som jag tycker mig märka när det gäller vilken materiel som ska köpas in till det svenska försvaret. Jag har inte tidigare stött på uttryckssättet att vi ska köpa om det finns ett operativt behov eller behov av kompetens hos Försvarsmakten. I beslutsrutan i försvarspropositionen på s. 121 står det angående forskning och teknikutveckling: Sambandet med olika funktioner och materielplanering liksom till insatsorganisationens behov bör redovisas tydligare. Just nu pågår en diskussion kring ett regeringsbeslut som jag inte vet om det har fattats eller om det kommer att fattas och som gäller en så kallad UCAV, som försvarsministern berörde i sitt första inlägg. Jag vill ta tillfället i akt och påpeka att än så länge är det ingen som har sagt att det finns en operativ nytta med denna satsning om 750 miljoner som det möjligen kommer att fattas beslut om. När jag som försvarspolitiker hör att det inte finns en operativ nytta det vill säga att vi inte vet var vi ska använda detta, i vilka förband eller i vilka situationer blir jag spontant väldigt skeptisk. Denna skepsis blir inte mindre när jag läser om vision för flyg- och rymdindustrin. 33 Försvarsminister (): När det gäller rapporten säger jag att den inte är beslutad av regeringen. Den är framtagen på uppdrag men har inte föranlett något vidare beslut. Jag säger att rapporten ändå kan, om den har ett bra innehåll, få stor betydelse. Vidare, : Rapporten handlar om både militär och civil flygverksamhet. Det låter på som att ungefär all flygverksamhet och all verksamhet i rymd skulle handla om militär verksamhet. Det finns faktiskt också en komponent av civil industri. Regeringen har redovisat materielförsörjningsstrategin för det militära försvaret och sagt att vid val mellan direktanskaffning nu talar jag om det militära och utveckling i internationell samverkan måste det från fall till fall analyseras vilket alternativ som är mest kostnadseffektivt i ett livscykelperspektiv. Om alternativen bedöms likvärdiga bör vi välja det som bedöms medföra störst positiv betydelse för den svenska industrins kompetens och utvecklingsförmåga. Det innebär att materielförsörjningsstrategin sammanfaller med handlingsplanen för flyg- och rymdområdet på den här punkten. Det finns ingen motsättning mellan detta som gör att operativ förmåga eller försvarspolitiskt viktig kompetens ska stå tillbaka för några näringsintressen. Det är det som vi upphandlar med försvarets resurser. Den aktuella visionen och handlingsplanen är inte styrande för de beställningar vi gör, utan där gäller de fastlagda riktlinjerna. Att det kan bli synergieffekter är en annan sak. Jag måste säga att jag blir väldigt upprörd när jag lyssnar på . tyckte inte att 37 miljarder ens var tillräckligt för försvaret utan ville ha ytterligare medel för att genomföra ominriktningen av försvaret. Ska de pengarna smaskas upp för det som är operativa beslut då vi , till skillnad från försvarspolitiker i denna riksdag, har lämnat väsentliga bidrag till kompetenshöjning, forskning och kunskap om hur försvar ska bedrivas ? Är det denna bas som och alliansen står på när det gäller försvaret blir jag ganska förvånad. Menar verkligen att vi nu till skillnad från tidigare ska ha omedelbar nytta av varje krona på försvarsanslaget och inte bry oss ett dugg om kompetensinhämtning för att ha ett försvar som kan fungera också där hotbilden kan försämras? 34 (): Jag ska gå direkt på den sista frågan.