prot · GS09101 · 2005-04-08 00:00:00 — Ett förslag om små diskussionsklubbar och utställningar på biblioteken som kan komma till stånd om av kommuninvånarna och en tredjedel av fullmäktigeledamöterna kräver det torde väl vara något helt annat än det ville. Är det acceptabelt att regeringen hanterar beslut och tillkännagivanden på det sättet? Den andra frågan är: Tycker som demokrat att det är okej och tillfredsställande att vi har en ordning som undergräver det medborgerliga engagemanget på det sätt som jag tog upp i mitt anförande? När människor engagerar sig och samlar in namn kan de få sina krav direkt avslagna av fullmäktige. har pekat på vilket problem detta är. Anser att det är tillfredsställande att det ska gå tiotals år innan en förändring görs trots att utredningen har pekat på problemet? 63 () replik: Även här har jag en personlig erfarenhet. Jag har stått ute på barrikaderna, samlat namn och stridit för att vi skulle få en folkomröstning, och mitt fullmäktige sade nej. Jag är medveten om frustrationen. Men jag ser det också som att majoriteten tog det ansvar man tyckte var nödvändigt när man sade nej till denna folkomröstning. Vilken legitimitet kan vi kräva av en folkomröstning? Hur många procent av medborgarna i en kommun ska rösta för att vi ska säga att alla medborgare har fått säga sitt är det 50, 60 eller ? Vilket ansvar kan vi sedan kräva av medborgarna i kommunen om folkomröstningen visar något som fullmäktiges majoritet inte kan ta ansvar för? Jag tror att vi får ställa dessa saker emot oss. Det innebär ju också att vi får direkt beslutande folkomröstningar. Det har vi ju inte i det folkomröstningsinstitut vi har . 64 () replik: Låt mig understryka det i det krav som jag och har uttalat. är en hög tröskel. Den är mycket högre än i de flesta andra länder. Om av invånarna i en kommun kräver folkomröstning så ska det bli en sådan, men den ska inte bli beslutande. Men givetvis blir den ett tungt argument om man vill frångå det folket har beslutat. Det är ingen som har krävt beslutande folkomröstningar, kom ihåg det. Sedan tycker jag i och för sig att det vore rimligare, men det är inte vad har uttalat. Jag konstaterar att inte svarade på mina två frågor. Är det acceptabelt att regeringen utreder något helt annat man borde ju titta på de legitimitetsproblem som tar upp, men i stället utreder man ett helt annat förslag som man själv har kommit på? Hon svarade inte heller på om det är demokratiskt tillfredsställande att ha en ordning som kan leda just till den frustration som hon själv nämner? I stället sade hon att det är bättre att majoriteten tar ansvar. Jag tycker och tror att kommuninvånare som engagerar sig också är ansvarsfulla medborgare som vill det allra bästa för sin lokala miljö och sin lokala demokrati. Kommuninvånare är ju ansvarsfulla nog att rösta fram oss eller andra till kommunfullmäktige eller . De är ansvarsfulla nog att fatta direkta beslut i frågor där de önskar det. De är ansvarsfulla nog att begära en folkomröstning och ansvarsfulla nog att besluta om en folkomröstning. Jag känner igen de argument mot folkomröstning som har förts fram det är samma argument som en gång har förts fram mot allmän och lika rösträtt och andra demokratireformer. Det är dags att demokratin tar ett steg till och att det direkta inslaget utökas. avfärdade en gång argumenten mot ökade direkta inslag i demokratin i såväl rika som fattiga länder genom att säga: Hindren på väg mot mer demokrati har endast lite att göra med kultur, historia eller religion, men mycket mer att göra med de mäktigas vilja att till varje pris försvara sina egna positioner. Så tror jag att det är, och det utläste jag i det svar gav. Jag tror att kommuninvånare är ansvarsfulla minst lika ansvarsfulla som lokala politiker. 65 () replik: Kommuninvånare är ansvarsfulla, men de har inte ansvaret för de enskilda sakfrågorna. Vi har en representativ demokrati, och det är de som är förtroendevalda som har fått folkets förtroende. Sedan har vi detta med regeringens utredning som många har framfört här. Man är alltså inte nöjd med den utredning som har gjorts. Det har regeringen de facto tagit till sig när man nu lyfter in den i grundlagsutredningen. Regeringen har velat se en utveckling av demokrati på fler sätt än bara genom folkomröstning. De sakerna har både och jag nämnt i våra anföranden. Man kan arbeta med demokrati och medborgarinflytande på många olika sätt. Man behöver inte låsa sig fast i en folkomröstningsdiskussion. En sådan bredd såg regeringen i sin utredning, men den har väckt kritik och den kritiken har regeringen tagit till sig när man nu lyfter in frågan i grundlagsutredningen. Den ingår i utredningen. Vi får se om den kommer som ett delbetänkande i ett tidigare skede. Annars får vi det i slutbetänkandet. 66 (): Folkomröstningar är i stor utsträckning en fråga om representativitet. Folkomröstningar är en tillgång när folkomröstningsresultatet blir mer representativt än vad fullmäktige- eller riksdagssammansättningen kan åstadkomma i representativitet. Det är detta som har föranlett oss att ofta klaga på den gemensamma valdagen, därför att valen till lokala fullmäktige har alltför mycket blivit påverkade av ett för det lokala samhället icke-representativt ställningstagande i riksfrågorna. Det vore till och med bra om man kunde ha löpande val till fullmäktige, för att helt frigöra dem från riksval eller andra val, så att man hade olika valdagar i olika kommuner och kanske skilda mandatperioder. Då skulle man få en bättre representativitet. Med en dålig representativitet i folkomröstningen har man bara förvirrat och försämrat demokratin. Detta kommer att innebära negativa bedömningar för demokratin, och därför är det viktigt att den sittande får möjlighet att fundera på hur man ska kunna få fram folkomröstningar med bättre representativitet än fullmäktige, eller åtminstone lika bra som fullmäktige. 67 () replik: Jag håller helt med om Skårmans argument för skilda valdagar. Jag tycker att det vore rimligt. Det är också mitt partis hållning. Reservation 1 handlar just om att ha möjligheten som till exempel anser att man får göra att prova lokala valdagar. Skårman skulle gärna få rösta för det. Jag ska ge honom en möjlighet till det genom att jag yrkar bifall till reservation 1, så får vi se om Skårman följer upp det. Den fråga som jag ställde tidigare, som Skårman började svara på, handlar om lokala folkinitiativ. Där har och tidigare haft samma inställning och röstat lika i , att man ska ha lokala folkomröstningar om av invånarna kräver det. Sedan finns det, precis som jag sade, en del frågor kvar att lösa. Om ska lösa dem skulle jag vilja se en snabbare utredning. Jag vill i alla fall fråga: Instämmer ni principiellt i den hållning ni haft tidigare, att om av kommuninvånarna kräver det ska det bli en folkomröstning? 68 () replik: Det är fortfarande en fråga om representativitet. Om det är en folkomröstning som man får till stånd med ett aktivt arbete men där inte ett tillräckligt antal människor deltar i folkomröstningen eller kanske är helt ointresserade därför att det är en komplicerad fråga där man inte tar ställning till kärnpunkterna, kommer folkomröstningsresultatet bara att förvirra. Därför gäller det att hitta sådana former för folkomröstningar att de verkligen blir representativa. Jag tror att det är en viktig del. Därvidlag kan folkomröstningar spela en väldigt stor roll för att förbättra demokratin. Sedan är det kanske, herr talman, mindre en fråga om hur många procent man sätter om det är 4, 8, 10, 12 eller . Det är inte det som är principfrågan. 69 () replik: Formen av begränsningar vad gäller hur högt valdeltagandet ska vara, vilka frågor som kan omfattas, vem som ska formulera frågeställningen, hur som ska förflyta till dess folkomröstningen hålls den typen av begränsningar måste man titta närmare på och utforma ett regelverk för. Där är jag och Skårman fullständigt ense. Men ska jag tolka det Skårman sade som att han instämmer i principen att man ska ha tvingande folkinitiativ, alltså om en viss del vi sätter en procentsats här i kräver en folkomröstning ska det bli en folkomröstning, såsom har uttryckt det? 70 () replik: : Det är inte hur man sätter i gång eller vilka procentsatser man har som är det avgörande, utan det avgörande är representativiteten. Vi är inte betjänta av folkomröstningar som är orepresentativa och kommer i konflikt med det parlamentariska systemet. 71 (): Jag är också här på extratid för att räta ut frågetecken. Det fungerar så, vilket är bekant för de flesta, att om man inte reserverar sig instämmer man med utskottets ställningstagande. Därför ansåg jag tidigare att jag inte behövde göra något klargörande. Men gör jag det i alla fall. Det gäller folkinitiativ och den fråga som tidigare ställde. Jo, det finns två tillkännagivanden tidigare här i i just den frågan, och de tillkännagivandena står vi bakom. Efter det senaste tillkännagivandet uppstod en rejäl offentlig debatt, och sedan har förslag lagts om att utreda den här frågan i . Vi tycker att det är en bra ordning. Det är också därför vi har ställt oss bakom en sådan tanke. Vi tycker att den här frågan är så viktig och att det är så viktigt att den utreds ordentligt. Och vi har accepterat att den är föremål för utredning i . 72 () replik: Då är våra partier oense i form och takt. Men är vi också oense i sak? Tycker alltjämt att ett antal kommuninvånare ska kunna tvinga fram en folkomröstning genom folkinitiativ? 73 () replik: Som jag tidigare sade har vi, precis som sex andra partier, accepterat att den här frågan är föremål för utredning i . Jag kan konstatera att är ensam om att reservera sig. Man kan tänka på en historia som jag hörde , om mannen som kör mot färdriktningen på motorvägen. Han slår på radion och hör att det är en galning som kör mot färdriktningen på motorvägen. Då säger han: En? Det är ju flera tusen! 74 () replik: Roande historier är alltid roande och goda att få upp i kammaren. Trots att det sitter en grundlagsutredning har en mängd ställningstaganden i de frågor som utredningen utreder. vill väl fortfarande ha skilda valdagar, vad jag förstår. har väl en del åsikter om vad grundlagen reglerar gällande kommunala bolag, vad jag förstår. Man har en del åsikter om det som tittar på. En fråga som utredningen nu tyvärr, tycker jag, för den borde behandlas i en annan ordning ska titta på är frågan om lokala folkinitiativ. Då är väl frågan: Vad tycker om dem? Håller man med om det man tidigare tyckt och tidigare varit med om att göra ställningstaganden om här i , att sådana folkinitiativ ska finnas om en viss andel av medborgarna kräver det och att de då ska få en lokal folkomröstning? Eller håller man det öppet? Då är det ett besked som borde komma tydligt, om man sviker sitt tidigare ställningstagande eller icke. 75 () replik: Vi står bakom de tidigare tillkännagivandena, och vi har accepterat att frågan nu är föremål för utredning i , eftersom vi anser att frågan är så viktig att diskutera och utreda ordentligt. 76 (): Låt mig som avslutning på denna debatt bara erinra om den timade verkligheten, de folkomröstningar som bland annat på moderat initiativ drivits fram i vissa kommuner kring , i frågor som varit lätta att förstå för allmänheten, som haft ett högt valdeltagande och därför blivit representativa. Detta tycker jag är ett bra exempel både på moderat politik och på demokrati. Det är möjligen någonting för bland annat miljöpartister att fundera på. 77 () replik: Vi tar det till oss. Det blir ju en folkomröstning om trängselskatten också i . Men det är roligt att när vi har diskuterat folkinitiativen har de som varit tydligast med att folkinitiativen ska begränsas i de frågor som håller sig inom den kommunala kompetensen varit . Sedan har de drivit fram folkomröstningar i en del kommuner i frågor som absolut inte har med deras kommunala kompetens att göra. Men så är den politiska verkligheten. tycker man en sak, och när man sedan har en fråga som går lite utanför den lägger man formen åt sidan och tar politiken först. Så gör alla våra partier. Så kommer det att fungera. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § demokrati och kompetens förenklad ordning Föredrogs betänkande 2004/05:KU18 demokrati och kompetens förenklad ordning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 9 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2004/05:Ub5Ub11 till utbildningsutskottet /05:Sf25 och Sf26 till socialförsäkringsutskottet /05:Kr7Kr10 till kulturutskottet /05:So25 och So27So29 till socialutskottet /05:Sf23 och Sf24 till socialförsäkringsutskottet /05:K14 till /05:U13 till utrikesutskottet /05:So26 till socialutskottet Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då de för dagens bordläggning aviserade ärendena väntades föreligga. Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2004/05:105 Vidaresändningsplikt i kabelnät 2004/05:K15 av m.fl. (kd) 2004/05:K16 av m.fl. (c) 2004/05:K17 av m.fl. (m) 2004/05:K18 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2004/05:118 Tobakskontroll genomförande av WHO:s ramkonvention om tobakskontroll m.m. 2004/05:So30 av m.fl. (kd) 2004/05:So31 av m.fl. (m) 2004/05:So32 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2004/05:131 En modernare rättegång reformering av processen i allmän domstol 2004/05:Ju43 av m.fl. (kd) 2004/05:Ju44 av m.fl. (m) med anledning av prop. 2004/05:135 Utökade möjligheter att förverka utbyte av och hjälpmedel vid brott m.m. 2004/05:Ju45 av m.fl. (fp) 2004/05:Ju46 av m.fl. (m) med anledning av prop. 2004/05:143 Överskottsinformation vid användning av hemliga tvångsmedel m.m. 2004/05:Ju47 av m.fl. (m) 2004/05:Ju48 av m.fl. (kd) 2004/05:Ju49 av () med anledning av skr. 2004/05:114 Strategisk exportkontroll 2004 Krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden /05:U14 av m.fl. (kd) 2004/05:U15 av m.fl. (v) 2004/05:U16 av () Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2004/05:MJU10 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn betänkande 2004/05:FiU29 Undantag från arvsskatt och gåvoskatt betänkande 2004/05:TU17 Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över betänkanden /05:UbU6 Gymnasieskolan 2004/05:UbU7 Betyg 2004/05:UbU8 Fristående skolor betänkande 2004/05:AU6 Arbetsmiljö betänkanden /05:JuU20 Stalking 2004/05:JuU21 Hemlig teleavlyssning, m.m. 2004/05:JuU22 Särskild utlänningskontroll 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2004/05:1377 av ()till socialminister i /05:1378 av ()till socialminister i föräldraförsäkringen 2004/05:1379 av () till statsrådet 2004/05:1380 av ()till statsrådet 2004/05:1381 av ()till statsrådet ansökningar till offentliga tjänster Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 7 § anf. 49 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.