prot · GS0961 · 2005-01-20 00:00:00 — Jag har en egen bakgrund som innebär att jag verkligen har arbetat för att försöka få till stånd en ökad offentlig redovisning av partiernas finansiering. Jag vill än en gång upprepa att jag tycker att det är oerhört viktigt att partierna både har en gemensam vilja att få till stånd en ökad information om partiernas finansiering och hittar formerna för detta. Jag tycker att det finns skäl att värdera de remissinstanser som pekar på konflikter med regeringsformen. Naturligtvis kan vår författning ändras om man kommer fram till ett gemensamt ställningstagande. Det är en möjlig utväg ur detta. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2004/05:209 om öppna landskap genom Kravodling 135 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag avser att arbeta för att bibehålla det öppna kulturlandskapet samt vad jag avser att göra för att verka för ökad Kravodling. har beslutat om miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Enligt målet ska odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärkas genom att det öppna landskapet upprätthålls. Regeringen arbetar aktivt för att uppnå detta mål framför allt inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram som i dess nuvarande form löper till och med . I detta program finns bland annat åtgärder för att restaurera och bevara ängs- och betesmarker samt upprätthålla ett öppet och varierat odlingslandskap. Intresset bland lantbrukare för dessa åtgärder har visat sig vara stort, och måluppfyllelsen för insatserna är god. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för det öppna kulturlandskapet beslutade regeringen i samband med beslutet om genomförandet av jordbruksreformen att förstärka åtgärden för skötsel av ängsmarker och betesmarker. Kostnadsramen för denna förstärkning uppgår till under resterande del av programperioden. Även andra insatser som bidrar till öppethållande av landskapet förstärks, och totalt uppgår förstärkningen av programmet till . Jag håller med när han påpekar att det är viktigt att uppmärksamma de olika delar inom lantbruksnäringen som har utvecklingsmöjligheter samt att ekologisk produktion är en viktig väg för att nå ett uthålligt svenskt jordbruk. vill jag betona att även det konventionella jordbruket bidrar till det öppna kulturlandskapet. Regeringen har en ambitiös politik när det gäller att främja ekologisk produktion. Denna omfattar en rad olika insatser. Exempelvis kan nämnas ersättningar till jordbrukare för att bedriva ekologisk produktion, riktad forskning inom området samt marknadsfrämjande insatser och åtgärder för att öka konsumtionen av ekologiska livsmedel. har även varit drivande för att få fram en europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk, vilken presenterades av . nådde EU:s jordbruksministrar en politisk överenskommelse om handlingsplanen där de frågor som drivit och prioriterat är tillgodosedda. Utbud och efterfrågan av ekologiska livsmedel varierar kraftigt mellan olika produktgrupper och över tiden, och det här är ett problem. För att komma till rätta med detta och öka konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel beslutades i samband med budgetpropositionen för att avsätta ytterligare för marknadsfrämjande åtgärder. Detta är ungefär en fördubbling av de medel som avsatts . Jag vill också betona att marknadens aktörer har det huvudsakliga ansvaret för att konsumenternas efterfrågan kan tillgodoses. Det stämmer att antalet Kravodlare minskat mellan och . Men ökade den ekologiska jordbruksarealen med ca . Även antalet ekologiska djur ökade. visar preliminära uppgifter på att den totala ekologiska åkerarealen ökade med . Den ekologiska produktionen i har sålunda ökat. På uppdrag av regeringen redovisade förslag till nya mål för ekologisk produktion. presenterades också ett delbetänkande av utredningen handlingsplan för hållbar konsumtion för hushållen (SOU 2004:119) som bland annat behandlar livsmedel. kommer regeringen att se över förslag till nya mål för den ekologiska produktionen fram . 136 (): Jag vill börja med att tacka jordbruksministern för svaret och ser fram emot ett intressant samtal här , för jag känner att den här interpellationen har berört många människor. Jag har fått uppmuntrande reaktioner från olika håll, men någon har även hört av sig och frågat om jag har glömt det konventionella lantbrukets betydelse för det öppna landskapet. Jag har svarat att alla goda krafter behövs för att ord om att vilja bo i öppna landskap inte ska vara bara en dröm. För är det viktigt att måna om både det ekologiska lantbrukets och det konventionella lantbrukets betydelse för det öppna landskapet, för vårt svenska öppna landskap är verkligen hotat. När vi färdas på våra vägar märker vi att förbuskningen tilltar. För mig som västbleking känns det vemodigt vid besöken i mina hemtrakter att då se de åkrar som brukats växa igen eller planteras med gran. Vi håller på att förlora mycket av det öppna landskapet med dess unika biologiska mångfald. Den svenska hagen finns djupt förankrad i den svenska folksjälen. Dessa marker är kopplade till kultur och till fysiskt och psykiskt välbefinnande. Tyvärr är endast 1 ½ % av landyta betesmarker vid en internationell jämförelse en försvinnande liten andel. Vad är då den lösning som ger öppna landskap? Ja, en del av lösningen är väl att vi mer målmedvetet använder oss av svenskproducerade livsmedel. Det är endast betande mular som kan hålla våra hagar och ängar öppna på ett naturligt sätt. Jag undrar om ministern har några synpunkter på hur vi kan höja medvetenheten hos svenska konsumenter om sambandet mellan god miljö, öppna landskap, betande djur och svenskproducerade livsmedel. Det är alarmerande att höra att ingredienserna i en ordinär svensk frukost totalt har färdats 3 hälften med båt, hälften med långtradare. Det betyder att en person konsumerar dieselolja till frukost detta till priset av en hög energiförbrukning och klimatpåverkande koldioxidutsläpp. Ministern anger i sitt svar att den ekologiska jordbruksarealen och antalet ekologiska djur har ökat. Det är glädjande. Jag vill ändå återkomma till frågan om varför antalet odlare har minskat. hade vi 3 065 odlare. hade vi 3 328 odlare. hade vi 3 536 odlare. Men hade vi 3 400 odlare alltså en uppgång men sedan plötsligt en minskning. Är det ett resultat av de bistra villkoren för lantbrukare över huvud taget att det svenska jordbruket inte har samma spelregler som man har i övriga , eller har ministern möjligtvis någon annan förklaring till detta? Och hur ser ministern på våra grannländers mera positiva behandling av ekologisk odling? Jag tänker då på där staten ansvarar för finansieringen av ekocertifieringen. 137 Jordbruksminister (): Det är roligt att vi är överens om att vi behöver både konventionellt och ekologiskt jordbruk. Det är klart att det är väsentligt för kulturlandskapets öppethållande att det finns jordbruk och att vi hävdar marken. Den jordbrukspolitik som vi började genomföra genomförs på det sättet att vi ska värna om det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Vi ska också värna om den levande landsbygden. I detta ligger självklart ett svar till det är ju på det sättet som vi kan upprätthålla det rika odlingslandskapet. Vi behöver det svenska jordbruket både för att kunna ha en bra råvara till den svenska livsmedelsindustrin och för att kunna värna den biologiska mångfalden, kulturlandskapet och det öppna odlingslandskapet. Här görs en hel del. Jag nämnde om den jordbrukspolitik som vi nu genomför. Den är inriktad på att vi ska skydda, värna, de betande mularna. Vi har tillfört extrapengar till det miljö- och landsbygdsprogram som löper och som ju också har den här inriktningen det fick en påfyllning med pengar. Det är också så att vi inom ramen för den här jordbrukspolitiken har ett nationellt kuvert om som ska användas för marknadsstödjande åtgärder. Jag är nu mitt uppe i att hitta formerna för hur vi ska kunna stötta de mervärden som finns i den svenska maten. Vi har en potential i den ekologiska produktionen. Vi har haft en bra marknadsutveckling med en 25-procentig ökning under en . Just nu ser vi en avmattning, och det tycker jag att vi också ska vara medvetna om. Vi kan behöva vidta särskilda åtgärder. ska vi formulera nya mål för den ekologiska produktionen. I jämförelse med andra länder ligger den inte så illa till, utan snarare tvärtom. Certifieringskostnader är en alldeles speciell fråga. En del länder har valt att ha en offentlig finansiering av certifieringskostnader. Vi har andra typer av stöd till det ekologiska jordbruket. Man kan inte bara säga att det är sämre på den svenska marknaden. Jag tycker att det här är en viktig bit när det gäller att värna det öppna landskapet och ge konsumenterna bra svenska livsmedelsprodukter. 138 (): Regeringen har en ambitiös politik för att främja ekologisk produktion, säger ministern. Det låter bra. Lantbruket välkomnar ekonomiska bidrag och marknadsfrämjande insatser. Men sedan finns det orosmoln. Hur blir det framöver? Blir det repris på uttrycket: Staten gav och staten tog? Jag tänker på den utredning Skatt på väg som är på gång inom och som kan bli nådastöten för många verksamheter på landsbygden, en nådastöt också mot öppna landskap och Kravodling. Utredningen föreslår att kilometerskatt för lastfordon över och höjt pris på dieselolja med litern. Går detta förslag igenom innebär det ett hårt slag mot både jord- och skogsbruk och företagandet på mindre orter. Det skulle vara intressant att veta vad jordbruksministern anser om det förslaget. Jordbruksministern har också en viktig funktion som konsumentminister. Därför vill jag ta upp frågan hur vi väcker människors medvetande om nyttan av att öka konsumtionen av ekologiska livsmedel. visar en ny undersökning att av föräldrarna i anser det rimligt att de får veta vad den mat som deras barn äter i skolan innehåller. I kommun finns det extra pengar anslagna för att inhandla ekologiska livsmedel. Det serveras ekologisk mellan- och lättmjölk på skolorna. Det finns också ekologisk potatis och rotgrönsaker och malet nötkött som är ekologiskt. I första hand använder man närproducerade livsmedel. Personalen på de olika enheterna går på kurser på temat ekologiskt. Jag undrar: Är detta unikt för , eller finns det även i andra kommuner samma insikt? Om inte, hur anser ministern att denna insikt ska kunna väckas? Sedan vill jag ta upp en annan viktig fråga. Hur det är med forskning i ämnena öppna landskap och ekologiskt lantbruk? Regeringen vill ju verka för att en större del av åkerarealen ska brukas ekologiskt och att öppna landskap verkligen bevaras. Från har vi vid olika tillfällen påtalat hur viktigt det är med en mångfald av forskningsinriktningar på just de här områdena. Jag undrar om ministern delar den åsikten och är beredd att verka för ökade forskningsresurser. Vårt grannland har tydligen stora ambitioner när det gäller just ekologisk forskning och är väldigt frikostigt med att stödja denna. Jag undrar om vi kan få samma inställning i . 139 (): Efter att just ha deltagit i den tidigare debatten om stormskadorna och att ha varit nere i de södra delarna av landet och träffat jordbruksföretagare inser jag att dagens jordbrukare, eller företagare, oftast så att säga står på flera ben. Man har bland annat skogsbruk men även jordbruk. Just i de södra delarna, där jag var, var det förutom skogsbruk, till stora delar även mjölk- och köttproduktion. Jag kunde inte avhålla mig från att hoppa in i den här interpellationsdebatten när frågar om öppna landskap genom Kravodling. var jag förvisso lugnad när både ministern och betonar att även den konventionella odlingen är viktig. Jag är rädd att vi, när vi diskuterar jordbrukspolitik, flyttar fokus från till exempel livsmedelsproduktionen och övergår till att enbart tala om naturvård, öppna landskap och vilken produktionsform vi ska ha. Det tycker jag vore väldigt tragiskt. Vi tappar också överblicken och hamnar i detaljer. Enligt min väldigt tydliga uppfattning om miljö, naturvård och öppna landskap är det viktigaste inte vilken produktionsform vi använder utan kanske till och med vem det är som odlar. Man måste ha kunskap och insikt om miljö och natur i sin verksamhet. Svaret på interpellationen var väldigt mycket av ett svar på vad som görs för att öka den ekologiska produktionen och även på vad konsumenter ska kunna få till sig för att efterfråga ekologiska livsmedel. Då kände jag lite grann att jag för de öppna landskapens skull mycket tydligt skulle vilja få reda på hur jordbruksföretagare ska motiveras till att fortsätta att vilja vara just jordbruksföretagare. Äggproduktion, grisproduktion, mjölk- och nötköttsproduktion och fågel är basen. Vi vet att det behövs djur som betar. Vi måste ha människor som klarar av ekonomiskt att hålla djur, många djur. Vi vet att det behövs växtodling, som i sig ger öppna landskap, för att också ge foder. Då skulle jag vilja vända mig till jordbruksministern: Vad gör vi för de konventionella och de ekologiska odlarna så att de som gemensam grupp, inte bara Kravodlare, kan verka för att få de här förutsättningarna? Vi slår oss för bröstet för att vi har hårda och tydliga regler för miljö och djuromsorg. Låt oss ta grisproduktion som ett enda exempel, och då hamnar vi just i en sådan detalj som jag inte vill att vi ska hamna i. Vi har regler för djuromsorg som slår så hårt att man kanske inte klarar av att vara grisproducent längre. Man är inne på förordningar från myndigheter som säger att golvens spaltmått kommer att ändras med . Tänk er en stor investering, i ett stort grisstall som har godkända förutsättningar. Vi vet att ska spaltmeterbredden ha minskats med . Det kan slå ut producenten, en producent som köper in foder eller odlar själv för att hålla i gång öppna landskap. Då tycker jag att det är mycket viktigare att vi diskuterar förutsättningarna för att kunna vara producent. Tänk på den som har ägg vad händer med konkurrensen från till exempel? Vi ska inte fastna i att bara ha ekologisk odling eller Kravmärkt utan fråga oss: Vad gör vi faktiskt för att stärka hela jordbrukssektorn för att man ska kunna vara företagare? 140 Jordbruksminister (): I mitt första anförande svarade jag egentligen på det som tar upp. Inom ramen för den nya jordbrukspolitiken satsar vi på jordbrukets konkurrenskraft. Vi satsar också på den levande landsbygden. Det handlar om hur vi genomför den reform som började gälla . Det handlar om att vi satsar på de betande mularna. Vi gör vissa kopplingar när det gäller vissa handjursbidrag. Vi återför bidrag till gårdsnivå när det gäller mjölk och kött. Vi ger också jordbruket skattelättnader, varav sänkningen av dieselskatten är den mest väsentliga, men det finns ytterligare skattesänkningar. I det sammanhanget kan jag säga till att vi givetvis tittar noga på alla de skatteförslag som kommer. Den utredning som han tar upp är just nu under beredning i , så jag tänker inte säga att jag har den ena eller andra uppfattningen. Min roll är givetvis att se på konsekvenserna för jordbruket och ta till vara jordbrukets intressen. tar upp olika typer av djuromsorgskrav, men det kan förekomma även andra typer av krav, till exempel miljökrav. Här tror jag att vi ska vara väldigt försiktiga och inte ta bort en del av det som utgör de mervärden i vår produktion, de mervärden som ska göra att de svenska konsumenterna känner att de får en högre kvalitet när de köper svenskt. Det handlar inte bara om god och säker mat, det finns också etiska värden och miljövärden som är viktiga för konsumenterna. När det gäller den ekologiska produktionen vill jag säga till att vi har ett bra utgångsläge i , och det finns en potential. Det handlar dels om vad konsumenterna tycker om ekologiska produkter, dels om vad det finns för förutsättningar i fråga om pris, distribution, affärsidéer och vad näringen själv vill och vad staten stöttar. Vi stöttar på just de områden som tar upp, skola och storhushåll. Där görs det satsningar inom ramen för LBU-programmet och olika typer av marknadsstödjande åtgärder. Det finns riktad forskning på det här området där man satsar pengar inom ramen för LBU-programmet. Det finns också pengar som hanterar för att direkt stödja konsumtionen. Vi är på väg in i ett nytt miljö- och landsbygdsprogram . Det är klart att också frågor som rör ekologisk produktion kommer att vara föremål för diskussion, vilket ger oss möjligheter . 141 (): I detta sista inlägg vill jag uttrycka min oro för hur det ska gå med svensk köttproduktion. av det nötkött som vi äter är importerat. Jag vet att svenskt kött ofta är dyrare än utländskt, men djuren är uppfödda med stränga krav på djuromsorg, miljö och livsmedelssäkerhet. Många nötköttsproducenter och mjölkbönder funderar på att lägga av. Om antalet betesdjur minskar kan inte hålla löftet till EU, att bevara naturbetesmark. Vi lovade också vid att säkra den biologiska artrikedomen. Hur ska vi klara det om det går så här illa för svensk köttproduktion? Sedan vill jag tacka ministern för debatten. Kraven på ministern är många. Jag vet att det ska debatteras jordbruk också , och jag vill ge några ord på vägen genom att citera några rader ur : Klafs. En stor brungrön komocka daskar ner i gräset. Fest för dyngbaggar, tordyvlar och surrande flugor. Som i sin tur blir mat till stenskvättan och andra småfåglar i närheten. Nötkreaturens tramp i hagen gör det också lättare för nya plantor att gro. har räknat till över sextio arter av örter och gräns per kvadratmeter i den steniga hagen utanför . Utan djurens betande hade sannolikt två sorter tagit överhanden och kvävt resten. Jag tycker att det är ett citat som säger mycket om det öppna landskapets betydelse för oss alla. En sund jordbrukspolitik är viktig för att hela landet ska kunna leva och bidra till vår gemensamma välfärd och tillväxt. 142 (): Jag kan hålla med ministern om att vi inte ska ta bort det som är grunden för det som vi kan kalla för våra svenska mervärden. Där är vi helt överens, och det är hela branschen också. Men då uppstår frågan: Vet konsumenten alltid vad de svenska mervärdena består av och vad de betyder? Vi reser över gränser och känner folk över hela världen. Människor ser normala ut även i , förutom att vi inte pratar samma språk, men vi kan ändå äta varandras mat. Det är naturligtvis en stor uppgift och skyldighet för branschen att marknadsföra detta med svenska mervärden, vilket man också gör genom projektet mat. Vad jag däremot ställer mig frågande till är varför regeringen väljer att marknadsföra enbart ekologiskt odlad mat genom de som nämndes i svaret. Min uppfattning är att också de konventionellt odlade livsmedlen uppfyller stränga krav på både miljö och djuromsorg. Jag skulle ändå vilja återkomma till min sista fråga. Jag tog upp ett exempel på en liten detaljfråga när det gällde djurskydd. Vi ska ju inte ta bort det som anses vara det svenska mervärdet. Då blir min fråga tillbaka till jordbruksministern: att fortsätta att ställa än högre krav på miljö och djurskydd än vad våra konkurrentländer gör? Vi ligger redan före, men det skulle i så fall också innebära ökade kostnader. Då spelar det inte så stor roll vilka skattesänkningar som genomförs. Det var bra att skatten sänktes med , men tyvärr sänktes den inte med som jag gärna skulle ha sett. Detta utgör dock inte hela kostnadsbilden. Alla krav för djuromsorg och miljö kostar också. Därför är min fråga: Kommer att fortsätta att gå före på de områden där vi redan är bra? 143 Jordbruksminister (): Vi ska skapa så goda konkurrensförutsättningar som det bara går för det svenska jordbruket. Då handlar det om att hjälpa till att åstadkomma en bättre kostnadsbild, det vill säga att pressa kostnaderna. I det sammanhanget ska man titta på alla krav. Det handlar då om att göra regler så lite byråkratiskt krångliga som möjligt. Där har vi ett arbete på gång inom för att se om vi med bibehållen målsättning kan göra det enklare för bonden och därigenom pressa kostnaderna. Vi ska också vara mycket varsamma om vi ska ändra reglerna, det vill jag deklarera. Det finns också en intäktssida, och den omfattar framför allt bondens och branschens eget arbete. Vi måste försöka att se till att man får ökade intäkter. Där är det väldigt viktigt att man förädlar produkterna. När det gäller att tala för de mervärden som finns i de svenska produkterna gjorde vi en satsning i budgeten på ytterligare 15 miljoner till den ekologiska marknadsföringen. Vi har också det nationella kuvertet som vi ska sätta i sjön . Det handlar då om att lyfta fram mervärdena generellt i den svenska jordbruksproduktionen. Jag håller med om att hela landet ska kunna leva. Därför har vi nu genomfört en reform för att värna landsbygden och de betande mularna. Vi gör satsningar inom ramen för LBU-programmet. Vi arbetar med ett nytt LBU-program. Till detta har vi också kopplat en landsbygdsutredning som ska se vad vi kan göra för att få den levande landsbygden. För att få en levande landsbygd måste vi ha ett jordbruk. De areella näringarna är centrala. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2004/05:210 om genmajs och försiktighetsprincipen 144 Jordbruksminister (): har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ställningstagande till den nu aktuella formen av genetiskt modifierad majs baserar sig på försiktighetsprincipen, dels hur jag avser att beakta konsumentintresset i fråga om denna majs. har aktivt varit med och drivit fram ett omfattande regelverk för genetiskt modifierade organismer (GMO) som gäller inom EU. Varje utsläpp av gentekniskt modifierade produkter på marknaden måste föregås av godkännande efter granskning av behöriga myndigheter i enlighet med gällande lagstiftning. Vi har ett robust regelverk som sätter säkerheten i främsta rummet. Regelverket kräver att sökanden ska visa att grödan är säker ur hälso- och miljösynpunkt. Det ger också konsumenten möjlighet till ett fritt val mellan genmodifierade och konventionella produkter, då omfattande krav på märkning och spårbarhet följer den genmodifierade grödan och dess produkter. Denna lagstiftning baserar sig på försiktighetsprincipen, och syftet är att skydda människors hälsa och miljön. Detta är enligt min uppfattning helt i linje med konsumentintresset. I är behörig myndighet vid bedömning av gentekniskt modifierade jordbruksväxter. samråder i denna typ av ärenden med andra myndigheter såsom , , med flera verk. Myndigheterna har hög kompetens och betydande erfarenhet av att göra riskbedömningar av detta slag. Den genmodifierade majs som interpellationen avser, MON 863, var ansökt för användning för import och bearbetning till djurfoder i EU, inte odling. Den hade riskbedömts av såväl den tyska behöriga myndigheten, den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) som . Dessa expertorganisationer var överens om att från hälso- och miljösynpunkt var lika säker som konventionell majs. En forskare menade att en djurstudie var fel upplagd och borde göras om och att det fanns indikationer på så kallade immunoeffekter. Såväl EFSA som en av anlitad konsult genomförde en specialgenomgång av den berörda djurstudien och fann att försöket var korrekt upplagt och att inga effekter på hälsan noterats i studien. Jag vill hävda att dessa specialutvärderingar, som genomfördes trots att flera kompetenta riskbedömningar redan tidigare utförts, är exempel på att försiktighetsprincipen beaktas vid prövningar av genmodifierade grödor. vidtog ytterligare åtgärder för att få frågan om säkerhet belyst. Man frågade expertmyndigheter i landet om djurstudien var korrekt och erhöll svar från dessa myndigheter. Interpellanten indikerar att verket dragit den felaktiga slutsatsen att studien ansågs acceptabel och inte tagit till sig budskapet att försöket borde göras om. Jag menar dock att uppmärksammat inkomna synpunkter.